«Grønland» har flere betydninger.

**Grønland** (grønl. **Kallit Nunaat** [kalɑːɬit nunɑːt], er verdens største øy. Geografisk hører den til Nord-Amerika, men politisk til Europa.

Grønland inngikk i Norgesveldet i 1261. I 1814 ble realunionen mellom Danmark og Norge oppløst som følge av Kieltraktaten, og Norge ble tvunget inn i en ny union med Sverige. De gamle norske skattlandene Island, Færøyene og Grønland fulgte derimot ikke med Norge, men ble beholdt av Danmark og innlemmet i riksfellesskapet.

Grønland var frem til 5. juni 1953 en dansk koloni. Ved endringen av den danske grunnloven fikk øya da status som et dansk amt. Etter en folkeavstemning i 1978 fikk Grønland selvstyre med virkning fra 1. mai 1979. I 2009 ble selvstyret utvidet til å gjelde de fleste områder, bortsett fra i utenriks- og sikkerhetspolitikk. Dermed ble ytterligere makt og ansvar overført fra danske til grønlandske politiske myndigheter. Grønland har siden 2009 gradvis overtatt mer og mer av det økonomiske og forvaltningsmessige ansvaret fra den danske staten.

ZLATOMIR SIN PIPI
-----------------

*Se utdypende artikkel: Grønlands historie.*
Det er usikkert når inuittene (som også ofte blir omtalt som eskimoer), vandret inn fra de kanadiske øyer, men mye tyder på at det skjedde ca. år 900.

### Norrøn bosetning

Under ledelse av Eirik Raude kom de første norrøne menneskene fra Norge og Island i 985 eller 986. Fra Grønland utforsket Eirik Raudes sønn Leiv Eiriksson Nord-Amerikas kyster som fikk navnene Helluland, Markland og Vinland. De norrøne anla sine gårder på Grønlands vestkyst. Her livnærte de seg av buskapshold, jordbruk og fangst og fiske. Eksport av hvalrosstann og vadmel til Europa var lenge en viktig inntektskilde. Det ble bygget 22 kirker, 2 klostre og etablert et eget norsk bispesete. Grønlands bispestol fungerte fram til skipsfarten til Norge stilnet en gang på 1400-tallet. Det er fremdeles et mysterium hva som til sist skjedde med den norrøne befolkningen. Den siste sikre observasjon daterer seg til et bryllup i Hvalsey kirke i 1408. Arkeologiske utgravinger har funnet tegn på at de siste nordboere på Grønland kan ha vært i live rundt år 1500. Flere mulige forklaringer på forsvinningen er blitt fremmet:

Klimaendringer og overbefolkning kombinert med den skrinne jorda skal sakte ha ødelagt livsgrunnlaget. Andre forklaringer fremhever mulige epidemier, indre stridigheter eller angrep fra inuitter eller sjørøvere. De mest eksotiske teoriene går ut på at de norrøne innbyggerne på 1400-tallet ble bortført av portugisiske sjørøvere som landsatte fangene på Tenerife hvor de levde videre som slaver på sukkerplantasjene. Denne teorien styrkes ved at forekomsten av multippel sklerose i dag er betydelig høyere her enn i andre deler av Spania. Sykdommen er kjent for oftere å ramme personer med nordisk-genetisk avstamning. Ut ifra uverifiserbare opplysninger i gamle kilder, er det også antydet at en del kan ha forlatt Grønland for å slå seg ned i Nord-Amerika.

Muligens ligger svaret på gåten i en kombinasjon av de nevnte årsakene. Det er heller ikke umulig at innbyggerne gradvis flyttet til enten Island eller Norge.

Undersøkelser offentliggjort i 2022 tyder på at tørke (snarere enn kulde) trolig medvirket til at bosetningen ble oppgitt. Amerikanske forskere tok prøver av sedimentlag i en innsjø i nærheten av bosetningene og fant ikke spor etter langvarig eller ekstrem kulde. Gjørmen fra bunnen av innsjøen viste i stedet spor etter tørkeperioder som trolig var så alvorlig at gressavlingene sviktet og det ble vanskelig å holde husdyr over vinteren. Tørke som problem for gårdsdrift er kjent som et problem på Grønland i moderne tid. Arkeologiske undersøkelser har avdekket vanningskanaler knyttet til de norrøne gårdsbrukene.

### Etter 1814

I 1814 ble unionen mellom Danmark og Norge oppløst som følge av Kieltraktaten, og Norge ble tvunget inn i en ny union med Sverige. De gamle norske skattlandene Island, Færøyene og Grønland fulgte derimot ikke med Norge, men ble beholdt av Danmark, og var en dansk koloni frem til 1953, da den ble et vanlig amt. Det danske Folketinget vedtok å gi Grønland hjemmestyre i 1978 med virkning fra 1. mai 1979.

Norge okkuperte deler av Øst-Grønland i perioden 10. juli 1931 – 1933 og kalte dette området *Eirik Raudes Land* som da ble styrt av en sysselmann. Danmark klaget saken inn for Den faste domstol for mellomfolkelig rettspleie, og Norge tapte saken i en kjennelse den 5. april 1933 som førte til at Norge så trakk seg ut.

25. november 2008 stemte et klart flertall av innbyggerne ja til økt uavhengighet fra Danmark. Selvstyret ble utvidet fra og med 21. juni 2009.

I august 2019 ble det kjent at USAs president Donald Trump hadde sagt at USA var interessert i å kjøpe Grønland fra Danmark, men dette ønsket ble karakterisert av den danske statsministeren Mette Frederiksen som «absurd».

Politikk
--------

Grønland har hatt hjemmestyre siden 1. januar 1979. Grønlands parlament er Grønlands Landsting, der alle beslutninger som angår Grønlands interne styring tas. Landstinget har 31 medlemmer, og møtes to til fire ganger i året, i Nuuk. Parlamentet er valgt for en fireårsperiode.

Områder som angår både Grønland og Danmark kan kun avgjøres i samarbeid mellom Landstinget og Folketinget. Disse anliggender omfatter bl.a.: utenriks- og forsvarspolitikk, politi og domstoler, valuta og hele råstoffområdet.

Grønlandsk krone var en planlagt framtidig valuta for Grønland, som i dag bruker danske kroner. I en avstemning i midten av oktober 2009, bestemte Grønland seg for å fortsette med danske kroner.

Siden 1953 har Grønland som vedtatt i Grunnloven valgt to medlemmer til Folketinget i Danmark. Sammen med Tjóðveldis representanter fra Færøyene dannet de Den Nordatlantiske Gruppe i Folketinget fra 2001 til 2011.

Grønlands rettsvesen skiller seg på flere måter fra rettsvesenet i andre land.

Geografi
--------

*Se også: Liste over fjorder på Grønland*
*Se også: Grønlands kommuner*
Grønland fra satellitt.
En isbjørn på et typisk landskap på østkysten. Foto: Marcus Lauritsen. 
Gul svalbardvalmue, hvit *Dryas integrifolia* og fiolett fjellsmelle i Upernavik.
Hovedstaden er Nuuk (Godthåb). Grønland er verdens største øy med et areal på 2 166 086 km², hvorav 410 449 km² er isfritt. Dermed er cirka 81 % av øya dekket av is. Arealet er 50 ganger større enn «moderlandet», Danmark. Befolkningen talte 55 992 personer per 1. januar 2019. De fleste bor på vestkysten, 32,1 % av innbyggerne bor i Nuuk. Befolkningen på Grønland utgjør kun 1 % av Danmarks befolkning.

Grønland er inndelt i tre landsdeler (amt); Vestgrønland (Kitaa), Østgrønland (Tunu) og Nordgrønland (Avannaa). Disse var til og med 2008 inndelt i 18 kommuner, disse ble som en del av *Strukturreformen* samlet til fire nye kommuner fra 1. januar 2009; Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata og Sermersooq. Sistnevnte er den største kommunen, som bl.a. dekker hovedstaden, Nuuk.

### Geografiske fakta

* Scoresbysundet (Kangertittivaq) i Østgrønland er verdens lengste fjord, 350 km lang.
* Gunnbjørns Fjeld er med sine 3.693 meter Grønlands høyeste fjell.
* Grønland er i seg selv verdens største øy. Den største øya utenom hovedlandet, er Disko (Qeqertarsuaq, «Storøya») med et areal på 8 578 km².
* Grønlands innlandsis er videre verdens største isbre. Det er uvisst om den har noe navn, selv om enkelte deler eller brearmer er navngitt.
* Majorqaq er regnet som Grønlands lengste elv, på ca. 71 km. Fordi de fleste elvene på Grønland har sitt utspring under innlandsisen, kan elvene bare måles fra iskanten til havet. Det er derfor ikke mulig å fastslå hvilken lengde elva ville hatt dersom det meste av isen var smeltet, og heller ikke om andre elver kunne vært lengre.

Under isen på Grønland er det en stor canyon, som foreløpig bare går under navnet Grønlands Grand Canyon.

Økonomi og næringsliv
---------------------

Urbanisering på Grønland.
Selv om Grønland har en næringsstruktur som dekker de fleste næringer, spiller naturalhusholdningen fortsatt en stor rolle. Naturalhusholdning er «ulønnet egeninnsats for å skaffe mat til eget forbruk». Store deler av befolkningen lever av egen jakt og fiske, slik at verdien av deres arbeid ikke blir tatt med i offisielle tallstørrelser som bruttonasjonalprodukt.

Klimaendringer gjør at den tradisjonelle fangstkulturen er på vikende front. Varmere klima gjør det vanskeligere for inuittene å reise med hundeslede, og gjør bl.a. bjørnejakt vanskeligere. Varmere klima gir imidlertid mer åpent vann og mer fisk, noe som er gunstig for fisket, og da særlig fiske med båt. Man ser også en økende sentralisering der folk flytter fra bygdene til de større byene, noe som bekrefter denne effekten.

Grønlands økonomi er i dag avhengig av fiske og fiskeeksport. Rekefangst er den desidert største inntektskilden her. Turismen, med fokus på overnatting, opplevelsesturer og naturopplevelser er en ikke ubetydelig, og voksende, inntektskilde. Denne er imidlertid begrenset på grunn av en kort turistsesong og høye kostnader.

To næringer man ser på mulighetene for å gjøre økonomisk drivverdige er olje og gass og utvinning av mineraler. United States Geological Survey (USGS) anslår at rundt 25 % av de gjenværende olje- og gassforekomstene i verden finnes i arktiske strøk. USGS har også gjort undersøkelser som antyder at det utenfor kysten av Øst-Grønland finnes ca. 31.400 MBOE (millioner tønner olje-ekvivalenter) med olje, gass og flytende naturgass. Det statlige oljeselskapet NUNAOIL er opprettet for å bistå i utviklingen av en olje- og gassektor på Grønland. Utfordringen med både olje, gass og mineraler er at mengden må være stor nok samtidig som utvinningskostnadene må være lave nok til at driften skal bli lønnsom.

Offentlig sektor, inklusive offentlig eide selskaper, spiller en stor rolle for Grønlands økonomi. Omkring halvparten av offentlige inntekter kommer som tilskudd fra den danske regjeringen, og er et viktig tilskudd til økonomien.

Grønland hadde en nedgangskonjunktur i begynnelsen av 1990-tallet, men fra 1993 har økonomien bedret seg. Grønlands hjemmestyre har ført en stram finanspolitikk siden slutten av 1980-tallet, noe som har gitt overskudd i statsbudsjettet og lav inflasjon. Fra 1990 har de hatt underskudd på handelsbalansen med utlandet, etter stengingen av den siste bly- og sinkgruven det året. For 2006 var underskuddet på 1 143 millioner dkr. Inflasjonen i 2006 var på 2,3 %, og arbeidsledigheten var 8,6 %.

Grønland mottar 3,5 milliarder danske kroner fra Danmark hvert år, hvilket tilsvarer 40 prosent av Grønlands bruttonasjonalprodukt. Landet har forholdsvis store sosiale problemer, og forskjellene mellom fattig og rik ble i 2009 beskrevet som verre enn i USA. Statsviter Pia Vedel Ankersen fra Det Grønlandske universitet uttalte i 2009 at mange vil sulte uten overføringene fra Danmark. Statsviteren mener videre at det kan ta rundt 50 år før landet kan klare seg på egen hånd og at de er avhengige av å finne olje i grunnen slik at de kan tjene penger.

Grønlandseksperten Martin Paldam uttalte i 2009 at hovedproblemene på Grønland er at de statseide selskapene går med underskudd, befolkningen mangler høyere utdannelse og den mangeårige jakten på naturressurser som olje, gass og diamanter har så langt ikke ført fram. Grønlenderen Pia Vedel Ankersen mener likevel at selvstyret har flere positive sider og peker på at den nye selvstyrestatusen gir dem mulighet til å løsrive seg fullstendig fra Danmark når selv ønsker, samt at det øker nasjonalfølelsen og den grønlandske identitet.

### Turismestrategien

**Trenger oppdatering:** Denne seksjonen er ikke oppdatert med ny utvikling eller ny informasjon. Du kan hjelpe Wikipedia med å oppdatere den. *(februar 2019)*

Ifølge Grønlands selvstyremyndigheter skal det skje en økning av utenlandske turister fra 141 000 i 2006 til 178 000 i 2010.

Overnattingene har tiltatt med fire prosent de seneste årene. Myndighetene vil skru det opp til seks prosent de neste årene.

Antall cruisebåter skal tilta mer enn de åtte prosentene som er ventet på verdensbasis. Ambisjonen er ti prosent økning hvert år fremover. I 2006 var det 22 000. Håpet for 2010 er 32 000.

Det skal skje en markant økning av turistsektorens betydning for samfunnsøkonomien og i enda sterkere grad bli en bærebjelke i Grønlands økonomi.

| Nøkkeltall | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| BNP vekst (faste priser) | 1,0 % | 2,6 % |
| Inflasjon | 2,3 % | 2,3 % |
| Disp. BNI per innb | 239 000 dkr | 249 000 dkr |
| Handelsbalanse | -1 165,5 mill. dkr | -1 142,5 mill. dkr |

Kultur
------

Se Kaffemik

Oppføring på UNESCOs lister
---------------------------

**Verdensarvsteder**

Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder.

* Ilulissatfjorden, Grønland

* Kujataa, Grønland, subarktisk jordbruksområde som strekker seg fra Cape Farvel i sør til Nunarsuit Island
* Aasivissuit-Nipisat, Grønland, arkeologiske levninger fra forhistorisk inuitkultur

**Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv**

Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.

* 2021 – Inuit trommedans og sang

Se også
-------

* Liste over grønlandske filmer
* Helligdager i Grønland

Referanser
----------

1. ↑  «Grønland nærmer seg selvstendighet». *Dagens Perspektiv*. 23. november 2016. Arkivert fra originalen 26. oktober 2021. Besøkt 23. april 2020.
2. ↑  Nørlund, Poul (1967) *De gamle nordbobygder ved verdens ende*, Nationalmuseet
3. ↑  Prytz, Kåre (1990) *Vestover før Columbus*, Aschehoug
4. ↑  Egge, Julie Haugen (3. april 2022). «Hvorfor reiste vikingene fra Grønland? Forskere kan endelig ha funnet svaret». *NRK*. Besøkt 3. april 2022.
5. ↑  Zhao, Boyang; Castañeda, Isla S.; Salacup, Jeffrey M.; Thomas, Elizabeth K.; Daniels, William C.; Schneider, Tobias; de Wet, Gregory A.; Bradley, Raymond S. (25. mars 2022). «Prolonged drying trend coincident with the demise of Norse settlement in southern Greenland». *Science Advances*. 12. 8. ISSN 2375-2548. doi:10.1126/sciadv.abm4346. Besøkt 3. april 2022.
6. ↑  «Greenland’s Vikings may have vanished because they ran out of water». *www.science.org* **(engelsk)**. Besøkt 3. april 2022.
7. ↑  «Polarhistorie.no – *Norsk polarforskning*». Arkivert fra originalen 18. mars 2011. Besøkt 7. mai 2009.
8. ↑  TV2–Grønland sa ja til selvstyre
9. ↑  NTB. «Trump vurderer fortsatt å kjøpe Grønland». *Aftenposten*. Besøkt 23. august 2019.
10. ↑  Zondag, Martin H. W. (19. august 2019). «Trump-rådgiver bekrefter interesse for å kjøpe Grønland». *NRK*. Besøkt 23. august 2019.
11. ↑  www.stat.gl Greenland in figures 2018; Key figures s.37
12. ↑  Oppdatert folketelling pr 1/1 2019
13. ↑  
Solveig Glomsrød, Iulie Aslaksen og Bjart Holtsmark (2007). «Økonomi, miljø og levekår i Arktis» (PDF). SSB.no. Besøkt 19.03.2008.
14. ↑  «Klimaendringer truer inuittene på Grønland». Norden.org. 27.09.2007. Arkivert fra originalen 11. oktober 2011. Besøkt 19.03.2008.
15. ↑  
Bård Wormdal (11.09.2006). «Olje og gass for dummies». NRK.no. Besøkt 19.03.2008.
16. ↑  Donald L. Gautier (2007). «Assessment of Undiscovered Oil and Gas Resources of the East Greenland Rift Basins Province». USGS. Besøkt 19.03.2008.  *Sammendrag*
[*død lenke*]
17. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (kl) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Greenland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Grønland - Kalaallit Nunaat – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The Norse History of Greenland 982-1500  Arkivert 4. august 2017 hos Wayback Machine.
* Nyheder fra Grønland
* Grønlands geologi

| * v
* d
* r
Norgesveldet |
| --- |
| Finnmark **·** Færøyene **·** Grønland **·** Sudreyar (Hebridene) **·** Hjaltland (Shetland) **·** Island **·** Man **·** Orknøyene | Tidligere norske kolonier |

| * v
* d
* r
Nordisk råd |
| --- |
| Medlemmer | Danmarks flagg Danmark **·** Finlands flagg Finland **·** Islands flagg Island **·** Norges flagg Norge **·** Sveriges flagg Sverige |
| Avhengige områder | Færøyenes flagg Færøyene **·** Grønlands flagg Grønland **·** Ålands flagg Åland |

| * v
* d
* r
De internasjonale øylekene |
| --- |
| Arrangørsted | 
* Man 1985
* Guernsey 1987
* Færøyene 1989
* Åland 1991
* Wight 1993
* Gibraltar 1995
* Jersey 1997
* Gotland 1999
* Man 2001
* Guernsey 2003
* Shetland 2005
* Rhodos 2007
* Åland 2009
* Wight 2011
* Bermuda 2013
* Jersey 2015
* Gotland 2017
* Gibraltar 2019
* *Guernsey 2023*
* *Orknøyene 2025*

 |
| Medlemmer | 
* Alderney
* Bermuda
* Caymanøyene
* Falklandsøyene
* Frøya
* Færøyene
* Gibraltar
* Gotland
* Grønland
* Guernsey
* Hebridene
* Hitra
* Jersey
* Man
* Menorca
* Orknøyene
* Prince Edward Island
* Rhodos
* Saaremaa
* Sark
* Shetland
* St. Helena
* Wight
* Ynys Môn
* Åland

 |

| * v
* d
* r
Land og territorier i Nord-Amerika og Mellom-Amerika |
| --- |
| Stater | Antigua og Barbuda **·** Bahamas **·** Barbados **·** Belize **·** Canada **·** Costa Rica **·** Cuba **·** Den dominikanske republikk **·** Dominica **·** El Salvador **·** Frankrike (Guadeloupe **·** Martinique) **·** Grenada **·** Guatemala **·** Haiti **·** Honduras **·** Jamaica **·** Mexico **·** Nicaragua **·** Panama **·** St. Kitts og Nevis **·** St. Lucia **·** Saint Vincent og Grenadinene **·** Trinidad og Tobago **·** USA | Nord-Amerika |
| Biland | 

|  |  |
| --- | --- |
| Danmark | Grønland |
| Frankrike | St. Barthélemy **·** Saint-Martin **·** St. Pierre og Miquelon **·** Clipperton |
| Nederlandene | Aruba **·** Curaçao **·** Karibisk Nederland **·** Sint Maarten |
| Storbritannia | Anguilla **·** Bermuda **·** De britiske Jomfruøyer **·** Caymanøyene **·** Montserrat **·** Turks- og Caicosøyene |
| USA | Navassaøya **·** Puerto Rico **·** De amerikanske Jomfruøyer |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** GeoNames **·** BBC Things **·** MusicBrainz
 |