Denne artikkelen omhandler den britiske merkantilisten.  For statsministeren, se William Petty (britisk statsminister).

**William Petty** (født 26. mai 1623 i Romsey i grevskapet Hampshire, død 16. desember 1687 i London) var en økonom, vitenskapsmann og filosof. Karl Marx regnet ham for å være stamfaren til den engelske nasjonaløkonomien.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Allerede i en alder av 15 år drog Petty i handels- og studieøyemed til Normandie, og studerte senere på hollandske og franske skoler. 

### Karriere

Han ble i 1648 professor i anatomi ved Universitetet i Oxford og deretter embedslege i Irland (generalkirurg for hæren), hvor det ble ham pålagt å sørge for en oppmåling og fordeling av konfiskerte irske landegods. Han hadde flere andre kontorer, især i Irland, sluttet seg til restaurering i 1660, og ble slått til ridder av kong Charles II av England.

I økonomi var Petty en forløper for den induktive statistiske metode.[] Han må avgjort betegnes som merkantilist, selv om han til tider avvek fra de merkantilistiske synspunkter, for eksempel fra den mer primitive merkantile opposisjon mot eksport av edelmetaller.[] I estimeringen av arbeidskraft foregrep han Adam Smith i meget, således verditeorien, hvor han mente at et objekts verdi helt er avhengig av den mengde arbeide som dens fremstilling krevde, og i husleie, hvor han så en overskuddsinnkomst, men ikke synes å ha hatt noen tanke om den fallende jordens produktivitet.[] Samtidig som at han var en glødende tilhenger av full religionsfrihet hadde han formentlig under innflytelse av Thomas Hobbes ervervet uttalte sympatier for et sterkt sentralistisk statssystem.[]

Hans *Treatise on Taxes and Contributions* (1662) gir et verdifullt bidrag til beskatningslærens historie.[] En rekke *Essays in Political Arithmetic*, utgitt mellom 1671 og 1687, har betydning som rikholdige kilder for sosiologiske kjensgjerninger vedrørende befolkningsforholdene i samtiden, og *Political Survey or Anatomy of Ireland* (1672) er ved sin merkelig inngående statistiske redegjørelse for landets eiendomsforhold et historisk dokument av rang.[]

William Petty utgav en forbedret redaksjon av sin venn John Graunts grunnleggende skrift *Natural and Political Observations upon the Bills of Mortality* (1662, femte utgave 1676), hvis forfatterskap av den grunn til tider er tilskrevet Petty selv.[] Hans ideal var å gjøre *den politiske aritmetikk* til en eksakt vitenskap, hans metode var den direkte iakttagelse og den nøyaktige oppsummering av ordnede fakta.[]

Petty interesserte seg først og fremst for å finne befolkningens fordoblingsperiode, som han etter heller fantastiske beregninger anslo til 40 år.[] Petty prøvde også på forskjellige måter å beregne Londons folkemengde, som han 1686 anslo til 650 à 700 000 innbyggere.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Dictionary of Irish Biography, Dictionary of Irish Biography-ID 007303[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 48034[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id petty-william, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0050647[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Kindred Britain, oppført som Sir William Petty, MD, FRS, Kindred Britain ID I2861[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Munk's Roll, Munk's Roll ID sir-william-petty[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Петти Уильям, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
9. 1 2 3   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]
10. ↑   The Peerage person ID p3842.htm#i38420, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
11. 1 2 3   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
12. ↑   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
13. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 16. juli 2008, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
14. ↑  Karl Marx: *Til kritikk av den politiske økonomien.* Franz Duncker, 1859; MEW Bd. 13, S. 38f. Anm. \*.

  


| * v
* d
* r
*Merkantilister* |
| --- |
| 
* Gerard de Malynes
* Edward Misselden
* Thomas Mun
* Jean Bodin
* Jean-Baptiste Colbert
* Josiah Child
* William Petty
* Charles Davenant
* Ferdinando Galiani
* James Denham-Steuart
* Philipp Wilhelm von Hornick

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Dictionary of Irish Biography **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |