**Henri de Massue**, marki de Ruvigny, siden jarl av Galway (født 9. april 1648, død 3. september 1720) var en fransk hugenott, soldat og diplomat som var en viktig person i engelsk tjeneste i niårskrigen og den spanske arvefølgekrigen.

Biografi
--------

Massue ble født i Paris. Han ble soldat og tjente i den i franske hæren under Turenne, som syntes godt om ham. Trolig var det på grunn av de engelske forbindelser han hadde (moren var engelsk) og i 1678 ble han valgt av Ludvig XIV til å føre hemmelige forhandlinger for en avtale med Karl II, et vanskelig oppdrag han utførte med stil.[] Han etterfulgte sin far som general for hugenottene og avviste tilbudet til Ludvig om å fortsette i embetet da Ludvig opphevet ediktet fra Nantes. I 1690 dro han i eksil og gikk inn i tjeneste for Vilhelm III av England som generalmajor. Han måtte da si fra seg eiendommene sine i Frankrike. 

I juli 1691 utmerket han seg i slaget ved Aughrim og i 1692 var han en stund øverstkommanderende i Irland. I november dette året ble han **viscount Galway** og **baron Portarlington** og fikk flere eiendommer i Irland. I 1693 kjempet han i Neerwinden og ble skadet. I 1694, som generalløytnant, ble han sendt for å kommandere den engelske delen som assisterte hertugen av Savoie mot franskmennene, og samtidig støtte de kriserammede valdenserne. I 1695 skiftet Savoie side og Den italienske halvøya ble nøytralisert, og styrken til Galway ble trukket tilbake til Nederland. Fra 1697 til 1701, en kritisk periode i irsk historie, hadde jarlen av Galway (han ble forfremmet til dette i 1697) i praksis kontroll over irske affærer som irsk rettspresident. Noen år etter han trakk seg tilbake, ble han i 1704 utpekt til å kommandere de allierte styrkene i Portugal, en stilling han styrte med ære og suksess frem til slaget ved Almanza i 1707 Galway, tross i at han var dyktig og påpasselig, ble slått av hertugen av Berwick.[]

Galway skrapte sammen en fersk armé som han fikk kommando over, selv om han nå var svak. Han utmerket seg med personlig mot i kamp.[] Marki de Bay slo ham i slaget ved Leene Gudina. Etter dette trakk han seg tilbake fra det aktive livet. Den siste tjenesten hans var i 1715, da han ble sendt som en av rettspresidentene i Irland under jakobitteropprøret. Siden de fleste eiendommene hans i Irland og alle de franske eiendommene var tapt for ham, gav parlamentet ham en pensjon på 1 500 pund i året. Han døde ugift og med det den irske adelskapen

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Henri de Massue Galway, marquis de Ruvigny et Raineval, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Henri-de-Massue-Galway-Marquis-de-Ruvigny-et-Raineval, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 2. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Kindred Britain, oppført som Henri de Massue de Ruvingy, Kindred Britain ID I27105[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Social Networks and Archival Context, oppført som Henri de Massue, Earl of Galway, SNAC Ark-ID w6ht55tg, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 15. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Denne artikkelen bygger på *Svensk uppslagsbok*, Malmö 1932

Litteratur
----------

* *Encyclopædia Britannica Eleventh Edition* Vol.XXIII. New York 1911, S.946
* Matthew Glozier: *The Huguenot Soldiers of Wilhelm of Orange and the Glorious Revolution von 1688.* Eastbourne 2002, S.152
* Henry Kamen: *Who's Who in Europe 1450-1750.* London 2000, S.125
* Georg von Alten (Hrsg.): *Handbuch für Heer und Flotte.* Band 4, Berlin u.a. 1912, S.22

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Dictionary of Irish Biography **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |