recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Hollandsk dverg.
**Hollandsk dverg** er en av de aller minste hønserasene. Som navnet røper, kommer de fra Nederland, der rasen er skildret allerede fra 1882. Det kan tenkes sjømenn brakte rasen til Nederland fra Ostindia på 1700-tallet.

De er bra verpere og hønene er dyktige til å ruge, men siden de er så små, får de ikke ruget så mange egg om gangen. De er svært gode mødre og det er ikke uvanlig at ei høne tar til seg kyllinger fra andre og blir fostermor.

Hollandsk dverg er nysgjerrige og er lette å temme. Rasen er svært kontaktsøkende og går gjerne bort til folk som kommer inn i hønsegården. Rasen egner seg først og fremst som kjæledyr. De er smidige, spretne, aktive og energiske. De er små og lette fugler som flyr godt. Når de går fritt er de flinke til å finne mat selv.

Farger
------

* Hvit
* Svart
* Blå
* Perlegrå
* Gullhalset
* Sølvhalset
* Orangehalset
* Blå Gullhalset
* Blå Sølvhalset
* Rødsadlet
* Gråstripet
* Legbarfarget
* Sølv Svart/Hvetefarget
*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dutch Bantam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**BIM Collaboration Format (BCF)** er en buildingSMART-standard, som gjør det mulig å kommunisere og samhandle direkte i en BIM-modell uten oppdatering av den sammensatte BIM-en. Alt av møtereferater, sjekklister og endringsmeldinger kan med dette knyttes direkte til spesifikke objekter, sammensatte kategorier, hele etasjer eller bygget som helhet. Gjennom å adressere saker og problemstillinger via BCF, kan man på en enkel måte henvende seg direkte til riktig fag, ressurs eller person, i sanntid. Dette åpner for en enklere arbeidsflyt med mer presis og fortløpende kommunikasjon, som reduserer misforståelser, feil og potensielle tvister.

I et åpenBIM-prosjekt kommuniserer aktørene gjennom utveksling av IFC-filer og -oppdatering av samhandlingsmodeller. For å sikre at alle aktører sitter med samme versjoner av modellen foregår denne utvekslingen normalt 1-2 ganger i uken til fastsatte tider. Behovet for å avklare problemstillinger mellom de involverte i den enkelte fagBIM kan være flere ganger om dagen. BCF løser dette gjennom å løsrive kommunikasjonen mellom de involverte, fra utvekslingen og oppdateringen av hele samhandlingsmodellen.

Ved å skille ut kommunikasjonen, øker man ikke bare forståelsen og samspillet mellom de involverte, man avdekker også feil og mangler på et langt tidligere tidspunkt. Noe som igjen fører til at sakene gjerne er løst før neste oppdatering. Dermed er dyrebar tid spart og kostbare menneskelige ressurser kan konsentrere seg om konstruktiv planlegging på prosjekteringsmøtene.

BCF åpner også for at man kan lage statistikker for sammenhenger for ulike detaljnivåer i gitte faser. For stadig flere er disse sammenstillingene av faktisk problemløsing blitt en viktig indikator for hvordan prosjektet som sådan faktisk utvikler seg.

Eksterne lenker
---------------

* 
*
**Indeksfond** er verdipapirfond som forsøker å replikere utviklingen i en markedsindeks. Fondets forvalter forsøker i størst mulig grad å gjenskape avkastningen til fondets referansesindeks. Indeksfond har typisk lave kostnader; både forvaltningshonorar og kostnader forbundet med handel. Forskning har vist at indeksfond ikke er dårligere enn aktiv forvaltning.

Børshandlede fond (også kalt ETF, eller Exchange-traded Fund) er nært beslektet med indeksfond.

Teoretisk begrunnelse
---------------------

En markedsindeks sier hvilken avkastning investorene som helhet i det aktuelle markedet oppnår (før kostnader). For at en investor skal gjøre det bedre enn indeksen må, per definisjon, en annen gjøre det dårligere enn indeksen.

I sin søken etter å slå markedet, altså å gjøre det bedre enn gjennomsnittet, pådrar investorene seg kostnader som forvaltningshonorarer og transaksjonsrelaterte kostnader. Investorene som helhet oppnår markedsavkastningen minus sine kostnader.

En investor som eier en kopi av markedsindeks med lavere kostnader enn gjennomsnittsinvestoren vil, per definisjon, oppnå høyere avkastning enn gjennomsnittsinvestoren,

Empirisk forskning har vist at svært få aktivt forvaltede fond klarer å oppnå bedre risikojustert avkastning enn billige indeksfond. Dette skyldes forvaltningshonorarer og handelsdrevne kostnader. Typisk vil 80-90 prosent av fondene gjøre det dårligere enn billige indeksfond etter en tiårsperiode. Gevinsten ved å velge et «vinnerfond» er i snitt langt mindre enn tap ved å velge et «taperfond».

Prinsipper for valg av indeksfond
---------------------------------

**Lavest mulige totale kostnader:**

- lavest mulig forvaltningshonorar

- minst mulig handel (omløpshastighet på porteføljen)

**Størst mulig spredning** (flest mulig aksjer/verdipapirer, bransjer, land og regioner)

Eksterne lenker
---------------

* Morningstar.no: Indeksfond: fordeler, ulemper og tilgjenglighet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN
 |
Larven.  Foto: Edm. Reitter - 1912. 
***Panagaeus cruxmajor*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) Panagaeinae i familiegruppen løpebiller.

Utbredelse
----------

*Panagaeus cruxmajor* finnes i Europa, østover til Asia til Kaukasus. I Nord-Afrika og Midtøsten, øst til Irak. Den er også registrert fra Norge.

Utseende
--------

*Panagaeus cruxmajor* er mellom 7,5-9 millimeter lang. Antennens fjerde ledd med fine korte hår og en lang børste/børster i spissen. Dekkvingene er svarte med fire store rød-orange flekker, Disse danner et mørkt kors på dekkvingene, noe som har gitt billens dens navn. Dekkvingene har også fin kort hårbekledning. (Krever forstørrelse for å se).

Levevis
-------

*Panagaeus cruxmajor* er ikke spesielt vanlig, den finnes på fuktige vegetasjonsrike enger, gjerne i nærheten av vann, langs havstrender og lignende. 

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Reitter: *Fauna Germanica* Bind 1, plansje 29

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Panagaeus cruxmajor* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Panagaeus cruxmajor* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Panagaeus cruxmajor* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Panagaeus cruxmajor* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Panagaeus cruxmajor* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Panagaeus cruxmajor* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Panagaeus cruxmajor* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Panagaeus cruxmajor* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Panagaeus cruxmajor* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Panagaeus cruxmajor* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
**Indenrigsministeriet** er et ministerium i den danske regjeringen. Det ble etablert med Regjeringen Moltke II i 1848 og var således et av de eldste ministeriene. Det er i dag en del av Indenrigs- og Sundhedsministeriet.

Ministeriets hovedoppgave har vært å ivareta statens tilsyn med landets kommuner og regioner. Dessuten administrerte ministeriet avviklingen av valg og folkeavstemninger i Danmark.

Etter å ha vært sammenlagt med Sundhedsministeriet under innenriks- og helseminister Lars Løkke Rasmussen fra 2001 til 2007, ble Indenrigsministeriet i november 2007 nedlagt. Ministeriets områder overgikk deretter til Velfærdsministeriet, som i 2009 skiftet navn til Indenrigs- og Socialministeriet. Indenrigsministeriet ble i 2010 igjen lagt sammen med Sundhedsministeriet og ble til Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Ved Helle Thorning-Schmidts regjerings tiltreden 3. oktober 2011 ble Indenrigsministeriet og saksansvaret for økonomi fra Økonomi- og Erhvervsministeriet lagt sammen til Økonomi- og Indenrigsministeriet.
19februar foto AndreasLangenes **BIT Teatergarasjen** (BIT) er et teater i Bergen. 

BIT er et såkalt programmerende teater, det vil si at teateret inviterer andre kompanier til å spille sine forestillinger på egen scene framfor å produsere teaterforestillingene selv. Teatret har som mål å vektlegge prosjekter som stimulerer til internasjonalt samarbeid og arbeid på tvers av kunstneriske genre. 

Bergen Internasjonale Teaterfestival (BIT) ble startet opp av studenter ved teatervitenskap i Bergen i 1983/84. I 1984 ble første festival, Teatertreff’84 arrangert, med en stor åpningsmaraton på Torgallmenningen, noe som ble gjentatt ved flere anledninger på åttitallet. Våren 1990 gikk BIT fra å være årlig festival, til å bli helårsdrevet teater. Stiftelsen Bergen Internasjonale Teater flyttet høsten 1991 inn i Teatergarasjen i Nøstegaten i Bergen. Dette var BITs hovedarena frem til 2008, herav navnet BIT Teatergarasjen.

I 2008 flyttet BIT Teatergarasjen ut av arenaen på Nøstet. I dag presenteres forestillinger på ulike arenaer i Bergen.

I 2015, har en mulighetsstudie konkludert med at Bergens gamle badehus og svømmehall, Sentralbadet, vil egne seg svært godt for scenekunstformål. I 2016 vil det konkluderes om hvorvidt BIT Teatergarasjen får flytte inn i Sentralbadet.

BIT Teatergarasjen ledes av konstituert teatersjef Karoline Skuseth. 

BIT Teatergarasjen arrangerer også scenekunstbiennalene OKTOBERDANS og METEOR og står bak det evigunge og evigaktuelle PrøveRommet i Bergen.

BIT Teatergarasjen er en av Norges største produsenter og co-produsenter av internasjonal samtidsscenekunst og samarbeider på fast basis med teaterhus, dansescener og festivaler i flere europeiske land.

Eksterne lenker
---------------

* bit-teatergarasjen.no
* BIT Teatergarasjen i Scenewebdatabasen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Bergen byleksikon **·** VIAF
 |
*Denne artikkelen er om idrettsmannen og fjellklatreren Henning Tønsberg (1907–1986). For medisinprofessoren Henning Tønsberg Jakhelln (født 1939), se Henning Jakhelln.*

**Henning Heyerdahl Tønsberg jr.** (født 8. februar 1907 i Kristiania, død 22. mai 1986) var en norsk fjellklatrer, skihopper, fotograf, apoteker og bedriftsleder.

Bakgrunn og familie
-------------------

Han var sønn av apotekeren Henning H. Tønsberg (1875–1936), som i ettertid ble mest kjent som naturfotograf og fjellklatrer, og som en av stifterne av Norsk Tindeklub. Også farfaren, boktrykkeren Henning Bødker Tønsberg, hadde vært fjellklatrer.

Hans datter Birgitte Tønsberg tok bronse i Galdhøpiggrennet i 1988.

Idrettsutøver
-------------

Han vokste opp i Kristiania og på Kongsberg og var aktiv innen idrett, blant annet gjennom sitt vennskap med Sigmund Ruud og brødrene. Tønsberg ble norgesmester i bandy for Ready i 1922 og 1923. I 1922 var han kun 15 år gammel. I 1927 vant han yngste klasse og damenes pokal i Holmenkollen, samt i Solbergbakken og Hannibalbakken. Han begynte etter hvert også med alpint, og vant i 1934 det første Galdhøpiggrennet.

Fjellklatrer og redningsmann
----------------------------

Tønsberg var medlem i Norsk Tindeklub, som faren hadde vært med på å stifte.

Sammen med Hans Chr. Bugge, Per Kvernberg, Frithjof Vogt-Lorentzen og Sverre Nissen Meyer lette han i 1954 etter den forsvunne flykadetten Eirik Klouman omkring Rosendal. Sammen med Boye Schlytter og Bernt Balchen var han sentral i arbeidet med å hente omkomne fra Havørn-ulykken ved Lihesten i 1936. For dette ble han tildelt Medaljen for edel dåd.

I perioden 1948–1952 var Tønsberg leder for Norsk Tindeklub.

Apoteker og bedriftsleder
-------------------------

I 1933 flyttet familien til Eidsvoll, og han overtok farens apotek der. I 1963 ble han direktør for *Løvens Kemiske Fabrik* (i dag *Leo Pharma*).

Referanser
----------

1. 1 2  P.Chr. Andersen og Ragnar Wold, red. (1950). *Sport i navn og tall*. Oslo: Schibsted. s. 505.
2. 1 2  Knut Fortun (28. mai 1986). «Henning Tønsberg». Aftenposten.
3. ↑  «Lifjellmennene hedres». *Østlendingen*. Elverum. 24. august 1936.
4. ↑  «Medaljen for edel dåd i gull». *Sandefjords Blad*. 22. august 1936.
5. ↑  «Detaljer om fotograf Henning Tønsberg». Nasjonalbiblioteket.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Henning Tønsberg i Fotografregisteret.
* *Artikkelen har ingen egenskaper for sportsdatabaser i Wikidata*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** KulturNav
 |
**Miguel da Silva** (født 1480 i Évora i Portugal, død 5. juni 1556 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.

Han ble sendt av kong Manuel av Portugal til universitetet i Paris, og fortsatte senere med studier i Siena, Bologna og Roma, der han knyttet vennskap med ledende intellektuelle som Girolamo Osorio, Paolo Giovio, Lilio Giraldi, Pietro Bembo og Jacopo Sadoleto. Han var en dyktig forfatter med en grundig humanistisk dannelse, og en fremragende matematiker.[]

Fra Roma dro han til Venezia. Senere reiste han rundt omkring i Europa og vendte tilslutt tilbake til Portugal der han ble tilknyttet det kongelige hoff. Han deltok under femte Laterankonsil (1512–1517), og var portugisisk ambassadør i Roma under pontifikatene til pavene Leo X (1513–1521), Hadrian VI (1522–1523) og Klemens VII (1523–1534). Disse pavene ville gjerne ha ham som kardinal, men kong João III av Portugal motsatte seg det[]. I 1526 ble han hentet hjem til ledende stillinger ved hoffet. Han var en personlig venn av maleren Raffaello Sanzio.[]

Han ble valgt til biskop av Viseu den 21. november 1526, og ble senere portugisisk statsminister. Han foretrakk å bo i Roma fremfor ved hoffet i Lisboa, og bad kongen om tillatelse til å forlate riket for å delta ved Tridentinerkonsilet. Dette be nektet ham, men han ignorerte forbudet og dro i all hemmelighet til Italia i 1540 for aldri å vende tilbake til hjemlandet. Paven sendte ham som ambassadør til republikken Venezia i 1540.

Han ble utnevnt til kardinal *in pectore* av pave Paul III den 9. desember 1539, og dette ble publisert den 2. desember 1541. Dette satte den portugisiske konge lite pris på, og prøvde å forby ham å benytte seg av kardinalsverdigheten.[] Han mistet også sine kirkelige embedsinntekter i Portugal, og ble "denaturalisert".[] Kongen forbød alle portugisere fra å ha omgang eller korrespondanse med ham.

Han fratrådte embedet som biskop av Viseu i 1547, og ble deretter administrator av bispedømmet Massa Marittima i 1549.

Eksterne lenker
---------------

* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Catholic-Hierarchy **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |
***Incurvaria vetulella*** er en sommerfugl som tilhører familien flekkmøll (Incurvariidae). Den er utbredt i indre strøk og i fjellet over det meste av Norge.

Utseende
--------

En middelsstor (vingespenn 16 – 21 mm), brunlig møll. Den er en av de største flekkmøllene og ligner mest på *Incurvaria circulella,* men skiller seg fra denne ved at fargen er lysere, og at den vanligvis har et nettmønster dannet av små, lyse flekker i forvingens ytre del. Antennene er trådformede hos begge kjønn, hos hannen ca. 3/4 så lange som forvingen, noe kortere hos hunnen. Hodet er tett kledt med gule, oppstående skjell. Forvingen er brun med spredte, lysere skjell. Langs bakkanten er det to trekantede, hvite flekker, langs framkanten gjerne også to flekker. I vingens ytre del er det vanligvis små, hvite flekker som danner et nettmønster. Vingefrynsene er brune, bortsett fra et lite område litt bak midten der de er brunhvite. Bakvingen er lyst gråbrun, nokså tynt skjellkledt, med lange, gråbrune hårfrynser.

Levevis
-------

Arten kan finnes i mange ulike habitater, kanskje mest i nordlige blandingsskoger. Den er også ganske vanlig på myrer med dvergbjørk. Nokså lite er kjent om denne artens utvikling, men trolig ligner den andre flekkmøll, ved at larven begynner som minerer på busker og trær, før den slipper seg ned på bakken og lever av nedfalne blader. Vanlig bjørk og dvergbjørk er sannsynlige vertsplanter. De voksne sommerfuglene flyr i juni – juli, mest på ettermiddagen og kvelden.

Utbredelse
----------

Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa østover til det vestlige Russland. den skal også være funnet i Nord-Amerika. I Norge er den utbredt over hele landet bortsett fra kysten av Sørlandet.

Kilder
------

* Bengtsson, B.Å. Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Incurvaria vetulella* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria vetulella* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Incurvaria vetulella* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Incurvaria vetulella* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria vetulella* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria vetulella* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Incurvaria vetulella* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Incurvaria vetulella* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**BI Studentsamfunn (BIS)** er en studentforening for alle studenter ved Handelshøyskolen BI sine regionale skoler - Bergen, Trondheim og Stavanger.

Per 2015 hadde studentforeningen rundt 4 500 medlemmer.

Organisasjon
------------

BIS som organisasjon sitt øverste organ er Landsmøtet. Landsmøtet sin oppgave er å velge inn sentralledelsen sine medlemmer. I tillegg skal Landsmøtet behandle alle andre saker som er av vesentlig betydning for organisasjonen, eksempelvis saker av strategisk art.
Hver lokalavdeling i organisasjonen er underlagt Sentralledelsen. Lokalavdelingene er bygget opp med en lignende struktur som Sentralledelsen. Det øverste organet på lokalt nivå er Generalforsamlingen, som avholdes én gang hvert semester.

I 2009/2010 vedtok Landsmøtet å opprette organet Styringsgruppen. Styringsgruppen sin funksjon er av strategisk art, og skal jobbe med å legge retningslinjer for organisasjonen.

Historie
--------

BIS ble opprettet den 7. februar 1987. Det opprinnelige navnet på organisasjonen var Norsk Bedriftsøkonomisk Landsforbund (NBS).

De regionale skolene i BI-systemet har gjennomgått store forandringer ved flere anledninger. I 2006 besluttet styret ved Handelshøyskolen BI at 7 av 12 lokale avdelinger skulle legges ned, i tråd med BI sin langsiktige strategi. Dette gjorde at BI Studentsamfunn fra og med høst 2009 bestod av lokalavdelingene BIS Bergen, BIS Trondheim, BIS Stavanger, BIS Kristiansand og BIS Drammen.

Et styrevedtak fattet desember 2012 vedtok at ytterligere 2 lokale skoler skulle legges ned, BI Kristiansand og BI Drammen. Nå består BIS av 3 lokalavdelingene BIS Bergen, BIS Trondheim og BIS Stavanger.

Ledelse
-------

BIS Sentralledelsen er studentforeningens øverst driftsorgan og rapporterer til Landsmøtet

* BIS-leder 2017/2018 Fredrik Knutsen Hegdal
* BIS-leder 2016/2017 Niklas Bråthe
* BIS-leder 2015/2016 Kristine Langøe Vevatne
* BIS-leder 2014/2015 Andreas Fredriksen
* BIS-leder 2013/2014 Maren Sofie Sivertsen
* BIS-leder 2012/2013 Per Olav Myhre
* BIS-leder 2011/2012 Anders Eidberg
* BIS-leder 2010/2011 Håvard Uglem Hovdahl
* BIS-leder 2009/2010 Emil Eide Eriksen
* BIS-leder 2008/2009 Christian Eliassen
* BIS-leder 2007/2008 Per Helge Dimmen
* BIS-leder 2006/2007 Tore Borge
* BIS-leder 2005/2006 Mari Haugen

Sentralledelsen står for den daglige driften av organisasjonen. Styret består av 3 personer med forskjellige arbeidsoppgaver og ansvar. Sammen skal styret sørge for at organisasjonen fungerer på best mulig måte. Stillingene i Ledelsen er følgende:

* Leder
* Økonomiansvarlig
* Fagansvarlig
**Murudalen** i Sel kommune i Innlandet er en grend og dal tilknyttet Heidal i Sel, rundt 800 moh. Den går fra Skåbu i sør, nordvestover til Heidal. Postadresse 2676 Heidal. Vei og buss via Heidal, til Otta. Tidvis tilgjengelig skogsvei sørover til Skåbu.
Storfolk bodde i Murudalen i tidligere tider.
Ny bureisning i mellomkrigstiden, etter initiativ fra sentralt planleggende hold.
Planene klare i 1917, men manglende vei forsinket. De fleste bruk i drift i dag.
*Murulonin Naturreservat* (3454 dekar) i dalens øvre del (i Nord-Fron kommune), 
med fattig barskog og interessant fugleliv, opprettet i 1993; utvidet i 2004 (7453 dekar).
Dalen er omtalt i boken *Murudalen før og nå; folk og følgje i skog og fjell* av Jørgen Espelund.
Den kjente reinjeger Jo Gjende var bosatt her.
Murudalen var åsted for nasjonalt omtalt konfrontasjon bjørn-menneske på 1970-tallet, da fjellbonden Ole E. Brenden ble svimeslått på skogsveien mot Skåbu.
Fjernsynsprogrammet «Den siste Bureiser» ble vist på
rikskanalen NRK 21. august 1995. Dalen er åsted for deler av sykkelløpet «Bukkerittet».
**Råå IF** (egentlig **Råå Idrottsförening**) er en svensk fotballklubb fra Råå, sør for Helsingborg.

Historie
--------

Råå IF ble stiftet 25. mars 1921 av en gruppe studenter i en kjeller i Tågaborg. Klubbens første styreledelse besto av Åke Gyllander (styreleder), K.E. Sundberg (sekretær) og G. Christell (kasserer). Klubben het opprinnelig *Enighet*, men fra 1925 Råå Idrottsförening. De første hjemmekampene ble spilt i Valhallagatan, men fra 1928 av ble Råå IP tatt i bruk, hvor første kampen fant sted 29. mai mot Stattena IF.

Klubben har gjennom historien spilt på ulike nivå i det svenske seriesystemet, men hadde sin gullalder på slutten av 1940-årene og i begynnelsen av 1950-årene. Råå IF vant Svenska Cupen 1948, da de slo BK Kenty 6-0 i finalen. I 1950, med Albin Dahl som trener, rykket Råå IF opp i Allsvenskan. Råå IF avsluttet første sesong i den svenske toppserien på en annenplass. De to årene i Allsvenskan spilte Råå IF sine hjemmekamper på Olympia i Helsingborg, hvor de hadde et gjennomsnitt på 9273 tilskuere.

Klubben har i senere tid har variable prestasjoner, og nådde bunnen i 1996, da de spilte i Division 7. Råå IF spiller 2014-sesongen i Division 3 Södra Götaland, som er på nivå fem i svensk fotball. Råå IF ligger under Skånes Fotbollförbund.

Åke Olsson har flest kamper i klubbens historie med 617 A-lagskamper fra 1945 til 1960.

Meritter
--------

Svenska Cupen: 1948

Referanser
----------

1. 1 2  «Råå Idrottsförening», fra Råå IFs hjemmeside. Arkivert side fra 17. august 2010, besøkt 14. juli 2014 (sv)
2. ↑  «Tilskuertall», nifs.no. Besøkt 14. juli 2014.
3. ↑  «Kontaktuppgifter och tävlingar 2014 - Råå IF», fra SvFFs hjemmeside. Besøkt 14. juli 2014 (sv)

Eksterne lenker
---------------

* «Råå IF», klubbens offisielle hjemmeside (sv)
**Ramy Brooks** (født 24. desember 1968 i Fairbanks, Alaska) er en amerikansk hundekjører fra Healy, Alaska, USA. Han er sønn av Roxy Wright, den anerkjente sprint-hundekjøreren og første kvinnelige vinneren av Anchorage Fur Rendezvous World Championship Sled Dog Race. Wright ledet et lag som dominerte sprint hundekjøring i Alaska gjennom en årrekke. 

Hans morfar, Gareth Wright, fra Fairbanks, Alaska, er tidligere vinner av verdensmesterskapet, og en anerkjent hundeoppdretter i Alaska.

Brooks vokste opp i Alaska, men forlot delstaten som tenåring da han gikk inn i marinen. Senere studerte han ved universitetet i Washington før han returnerte til Alaska.

Han startet med hundekjøring da han var 4 år og hadde stor suksess i aldersbestemte klasser opp til 14 år.

I 1994 debuterte Ramy Brooks i hundesledeløpet Iditarod, og med en 17.-plass i dette løpet fikk han prisen som *beste førstegangskjører*. Totalt har han deltatt 12 ganger i Iditarod, og han har to ganger blitt nummer 2. 

I 1996 vant han Henry Hahn 200, og i 1999 gikk han til topps i Yukon Quest.

I 2007 ble Ramy Brooks diskvalifisert fra The Iditarod Trail Sled Dog Race. I første omgang opplevde Brooks å falle fra en 11.-plass til en 15.-plass da han ble straffet etter løpets paragraf 44 fordi han fortsatte løpet fra siste sjekkpunkt Safety til målovergang i Nome med en død hund i sleden. Brooks 3 år gamle tispe Kate avled mellom sjekkpunktene White Mountain og Safety. 

Et dommerpanel på 3 besluttet noe senere å diskvalifisere Brooks grunnet anklagelser om mishandling av hundespannet i Golovin, et lite tettsted før sjekkpunktet White Mountain. 

Det er 17 år siden en diskvalifisering i Iditarod har blitt vedtatt på tilsvarende grunnlag.

Plasseringer i Iditarod
-----------------------

| År | Plassering | Tid |
| --- | --- | --- |
| 1994 | 17 | 11 døgn, 15 timer og 41 minutter |
| 1995 | 16 | 10 døgn, 14 timer og 08 minutter |
| 1996 | 11 | 10 døgn, 02 timer og 56 minutter |
| 1997 | 8 | 09 døgn, 21 timer og 51 minutter |
| 1998 | 18 | 10 døgn, 14 timer og 09 minutter |
| 2000 | 4 | 09 døgn, 09 timer og 20 minutter |
| 2001 | 12 | 11 døgn, 20 timer og 47 minutter |
| 2002 | 2 | 09 døgn, 00 timer og 49 minutter |
| 2003 | 2 | 09 døgn, 17 timer og 37 minutter |
| 2004 | 8 | 09 døgn, 19 timer og 58 minutter |
| 2005 | 5 | 09 døgn, 21 timer og 30 minutter |
| 2006 | 31 | 10 døgn, 19 timer og 10 minutter |
| 2007 | diskvalifisert |

Referanser
----------

1. ↑   www.menstuff.org[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ramy Brooks – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Ramy Brooks – Iditarod Trail Sled Dog Race Rediger på Wikidata
* Biografiside fra Cabela
* Hjemmeside
Emblem.
**Det kinesiske folks politisk rådgivende konferanse** (KFPRK, forenklet kinesisk: 中国人民政治协商会议, tradisjonell kinesisk: 中國人民政治協商會議) er et konsultativt politisk organ i Folkerepublikken Kina. Representantene i konferansen utpekes av Kinas kommunistiske parti, men både partimedlemmer og ikke-medlemmer finnes representerte i KFPRK, som møtes årlig, som regel samtidig med Den nasjonale folkekongressen. Konferansens formann er Jia Qinglin.

Historie
--------

 Det kinesiske folks politisk rådgivende konferanse har sine møter i Folkets store hall i Beijing.
Konferansen har sitt utspring i de forhandlinger som fant sted mellom kommunistpartiet og Kuomintang etter seieren i den annen sino-japanske krig 1945, da det var et behov for å skape et bred folkelig samhold mellom forskjellige partier. Den første politisk rådgivende konferansen trådte sammen 11-31. januar 1946, men den kinesiske borgerkrig satte stopp for flere møter.

Mellom 1949 og 1954 var KFPRK i praksis Kinas lovgivende forsamling, men med konstitusjonen av 1954 ble denne funksjonen overført til Den nasjonale folkekongressen. Siden da har KFPRK mest hatt seremoniell betydning og primært tjent til å forankre regjeringens politikk i bredere lag av folket. Blant annet har den siste keiseren Puyi og Sun Yat-sens enke Song Qingling vært medlemmer av konferansen.

Lederskap siden 2003
--------------------

### Formann

* Jia Qinglin (siden mars 2003)

### Viseformenn

* Abrati Abdruashti (uigur)
* Ngapoi Ngawang Jigme (tibetaner)
* Bai Lizhen
* Chen Kuiyuan
* Chen Zhongxing
* Deng Pufang
* Du Qinglin
* Edmund Ho Hau Wah
* Huang Mengfu
* Li Jinhua
* Li Wenyi
* Li Wuwei
* Li Zhaochuo
* Liao Hui
* Luo Fuhe
* Ma Mankei
* Pabra Grimlge (tibetaner)
* Qian Yunlu
* Sun Jiazheng
* Tung Chee-hwa
* Wan Gang
* Wang Gang
* Wang Zhizhen
* Zhang Meiying
* Zhang Rongming
* Zheng Wantong

Liste over formenn for KFPRK
----------------------------

* Mao Zedong, 1949-1954
* Zhou Enlai, 1954-1976
* Deng Xiaoping, 1978-1983
* Deng Yingchao, 1983-1988
* Li Xiannian, 1988-1992
* Li Ruihuan, 1993-2003
* Jia Qinglin, 2003-2013
* Yu Zhengsheng,2013-

Referanser
----------

1. ↑  Presentasjon fra konferansens offisielle hjemmeside (på engelsk), lest 17. september 2008.
2. ↑  "Kinas nya ledare stiger fram," Svenska Dagbladet, lest 17. september 2008.
3. ↑  Suzanne Pepper, "The KMT-CCP Conflict 1945-1949," i *The Cambridge History of China: Republican China 1912-1949*, del 2, redigert av John King Fairbank og Albert Feuerwerker (Cambridge: 1986), ss. 729-33.
4. ↑  Britta Kinnemark-Lander, Torbjörn Lodén og Annika Söderman-Wirén. *Stor oreda under himlen : politik, utbildning och kultur i Kina sedan kulturrevolutionen* (Stockholm: Prisma, 1979), s. 15f.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NLA **·** NKC **·** CiNii
 |
**Hallvard Ligård** (født 8. oktober 1985 i Alvdal) er en norsk fotballspiller. Han spiller for den norske tredjedivisjonsklubben Alvdal.

Klubbfotball
------------

Ligård begynte sin karriere i Alvdal, og var en kort periode høsten 2005 innom Drøbak/Frogn, før han gikk til Tynset sesongen etter. Han ble blant annet toppscorer for klubben i 3. divisjon før turen gikk videre til 1. divisjonsspill.

### Moss

Hans gode spill for Tynset førte til interesse fra 1.-divisjonsklubben Moss. Ligård ankom Østfold-klubben sammen med Simon Bræmer og Einar Kalsæg i slutten av august 2008.

Ligård slet imidlertid med å sikre seg en plass i førstelaget til Moss, noe som førte til at den lynraske angriperen stort sett fikk kamper for andrelaget i 3. divisjon.

### Nybergsund

Hans manglende spilletid førte til at han valgte å signere for 1.-divisjonsklubben Nybergsund i 2008. Dette kom som en kombinasjon mellom å få mer spilletid, samt komme nærmere hjemstedet. Han signerte en kontrakt som varte ut 2010-sesongen.

Etter hans første sesong i Nybergsund endte imidlertid Ligård opp med å trene for hardt, og resultatet av dette var at angriperen ble overtrent. Han prøvde å komme seg tilbake, men det ble ingen annen utvei for Ligård enn å bryte kontrakten med Nybergsund ett år for tidlig.

### Tilbake i Alvdal

Etter at han hadde brutt kontrakten med Nybergsund valgte Ligård å returnere til hjemstedet for å igjen spille for Alvdal i 4. divisjon. I den første sesongen var han med på å hjelpe hjemklubben med å rykke opp, mens han året etter bidro til å holde klubben i divisjonen over.

Per 29. juli 2012 har Ligård denne sesongen spilt elleve kamper og scoret tre mål for Alvdal IL i 3. divisjon.

Eksterne lenker
---------------

* Hallvard Ligård på Moss FKs hjemmesider
**Det kongelige Victoriakjedet** (engelsk: *The Royal Victorian Chain*) er en britisk kongelig dekorasjon, som ble innstiftet av kong Edvard VII og første gang tildelt i forbindelse med hans kroning 9. august 1902. Utmerkelsen bærer navn av kongens mor, Victoria av Storbritannia. *Det kongelige Victoriakjedet* har kun en klasse. Tildeling skjer ved monarken og er dennes personlige gave.

Status
------

*Det kongelige Victoriakjedet* anføres ofte som en orden, men er egentlig ikke det. Først i 1921 ble det fastsatt forskrifter og etter disse er *Det kongelige Victoriakjedet* det aller høyeste utmerkelsestegn og tegn på monarkens verdsettelse av mottakeren. *Det kongelige Victoriakjedet* er ikke forbundet med *Den kongelige Victoriaordenen*. I praksis behandles *Det kongelige Victoriakjedet* likevel som en orden.

Insignier
---------

Ordensstripe for *Det kongelige Victoriakjedet*.
Til tross for at *Det kongelige Victoriakjedet* ikke er formelt forbundet med *Den kongelige Victoriaordenen*, gjør det bruk av ordenens insignier, nærmere bestemt korset for storkorsriddere av *Den kongelige Victoriaordenen*. Ordensinsigniene for *Det kongelige Victoriakjedet* består dermed av et hvitemaljert malteserkors som i midtmedaljongen bærer dronning Victorias kongelige og keiserlige monogram i hvitt på rødt, med en blå bord der det står innskrevet «Victoria». Medaljongen er kronet av en britisk imperiekrone. Korset er opphengt i kjedet i et ledd som består av Edvard VIIs kronede kongemonogram omgitt av en krans. Kjedet består ellers av ledd som representerer England, ved to Tudorroser, India, ved to lotusblomster, Irland, ved to trekløver og Skottland, ved to tistler.

Ordensbåndet er blått med røde og hvite kanter.

Tildeling
---------

*Det kongelige Victoriakjedet* tildeles i hovedsak fremmede lands regjerende monarker og statsoverhoder. Det gis også til medlemmer av den britiske kongefamilie. I sjeldne tilfeller tildeles det britiske borgere.

Norske innehavere
-----------------

Kong Harald er innehaver av *Det kongelige Victoriakjedet*. Det var også kong Olav og kong Haakon.

Kilder
------

* (da) Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: *Europæiske ordner i farver*, København: Politikens forlag, 1966.
* (en) Peter Galloway: «The Royal Victorian Chain» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, første bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 743–744.
**Ramón «Moncho» Gil Sequeiros** (født 16. august 1897 i Vigo, død 18. januar 1965) var en spansk fotballspiller som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Gil var med på det spanske fotballaget som kom på andreplass i den olympiske fotballturneringen under OL 1920 i Antwerpen. Det var fjorten lag som deltok i fotballturneringen som ble avviklet i perioden 28. august til 5. september 1920. Belgia og Tsjekkoslovakia møttes i finalen på olympiastadion i Antwerpen. Belgia ledet kampen med 2-0 i slutten på første omgang da spillerne fra Tsjekkoslovakia forlot banen i protest mot dommeren. Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Belgia ble olympiske mestere i fotball.

Spania som hadde tapt kvartfinalen til Belgia fikk en ny mulighet å spille om sølvmedaljene etter at Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Frankrike som tapte semifinalen mot Nederland hadde reist hjem. Spania vant over Sverige med 2-1 og over Italia med 2-0 og var dermed kvalifisert til å møte Nederland i en kamp om sølvmedaljene. Spania vant sølvfinalen over Nederland med 3-1 som ble spilt på olympiastadion i Antwerpen 5. september 1920.

OL-medaljer
-----------

* 1920 Belgias flagg Belgia - Sølv Sølv i fotball (Spania)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ramón Gil – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Ramón Gil – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Ramón Gil – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Ramón Gil – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Ramón Gil – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Ramón Gil – EU-Football.info Rediger på Wikidata
***Thunderbirds*** er en britisk animert dukkefilmserie som ble sendt på ITV fra 1965 til 1966. Serien var satt i fremtiden, nærmere bestemt i 2060-årene og handlet om en topphemmelig organisasjon som hadde som formål å redde mennesker ut fra ekstraordinære farlige situasjoner. Redningsaksjonene forgikk oftest ved hjelp av deres fem hypermoderne Thunderbird-fartøyer. Organisasjonen hadde en hemmelig base på en øde øy i Stillehavet og ble ledet av den styrtrike Tracy-familien. Familien bestod av tidligere astronaut Jeff Tracy og hans fem voksne sønner; Scott, John, Virgil, Gordon og Alan som opererte hvert sitt Thunderbird-fartøy. En annen sentral figur var den London-baserte agenten Lady Penelope og hennes sjåfør Parker. Serien ble skapt av Gerry og Sylvia Anderson.

Serien kostet over £700 000 å produsere. British Film Institute kåret den til en 60-plass over landets 100 beste tv-produksjoner på 1900-tallet. Listen ble sammenfattet i år 2000.

Det ble også utgitt to dukkefilmer med de samme karakterne; *Thunderbirds Are Go* (1966) og *Thunderbird 6* (1968). I tillegg kom det en amerikanskprodusert realfilm-versjon kalt *Thunderbirds* i 2004, men den ble dårlig mottatt. I 2015 kom en nyinnspilling av serien kalt *Thunderbirds Are Go*.

Både serien og filmene skapte et stort marked for actionfigurer.

Se også
-------

* *Fireball XL5*
* *Stingray*

Referanser
----------

1. 1 2  Article), Peter Henshuls (Main. «Thunderbirds». *Television Heaven*. Besøkt 11. september 2022.
2. 1 2  «Thunderbirds – Nostalgia Central». *nostalgiacentral.com* **(engelsk)**. 17. juni 2014. Besøkt 11. september 2022.
3. ↑  «Just don't tell the Major, Fawlty is our favourite. - Free Online Library». *www.thefreelibrary.com*. Besøkt 11. september 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Thunderbirds* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Thunderbirds* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

* (en) *Thunderbirds* på Metacritic Rediger på Wikidata


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BBC Things
 |
Myntverkets kontor i Ottawa
**Det kongelige canadiske myntverket** (engelsk: *The Royal Canadian Mint*, RCM, fransk: *Monnaie royale canadienne*, MRC) ble etablert 2. januar 1908. 

Myntverket produserer alle canadiske sirkulasjonsmynter og sirkulasjonsmynter på vegne av andre nasjoner. Myntverket designer og produserer også samlemynter i gull, sølv, palladium og platina (1989–1999) i tillegg til bullion-mynter, medaljer, tokens, myntklokker og eksklusive smykker med myntdesign.

Det kongelige canadiske myntverket er et såkalt *Crown corporation*, en statlig canadisk institusjon. Teknisk sett er all canadisk mynt utgitt med myndighet av den canadiske monarken. All produksjon er imidlertid overvåket av myntmesteren som rapporterer til styret oppnevnt av ministeren for offentlig arbeid og tjenester. 

Myntverket har alltid vært svært innovative og tidlig ute med nye pregeteknikker. Blant nyvinningene finner vi verdens første fargede sirkulasjonmynt fra 2004 – en 25 cent med en rød valmue på reversen og verdens største gullmynt pålydende 1 million dollar.

Det kongelige canadiske myntverket fikk inngikk i 2006 en avtale med Vancouver Olympic Committee om å utgi minnemyntene til arrangementet. Myntverket vil i perioden 2007 til 2010 utgi flere minnemynter i blant annet sølv og gull til olympiaden. 

3. mai 2007 avduket Det kongelige canadiske myntverket en Maple Leaf i gull med hele 1 million canadiske dollar som pålydende verdi. Gullmynten veier 100 kilo og måler 50 cm i diameter. Mynten ble hovedsakelig laget for å gi myntverket en høyere internasjonal status og for å promotere myntverkets nye maple leaf bullion mynter preget i én unse 99,999 % rent gull. 

100-kilos mynten er verdens største gullmynt og så langt har Det kongelige canadiske myntverket kun produsert 5 eksemplarer. Minnemynten var på besøk i Norge i mars 2009, og ble vist frem på Grand Hotell.

I 1999 ga Det kongelige canadiske myntverket ut fellesutgivelsen Vinland 1 000 år sammen med Den Kongelige Mynt. Myntsettet inneholder en norsk 20-krone med motiv av vikingskip samt en canadisk 5 dollar.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Royal Canadian Mint – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Hallvard Eggset** (født 28. juli 1915, død 5. oktober 1999) var en norsk bonde og langrennsløper fra Alvdal med NM-seier. 

Han gikk for Alvdal Idrettslag. I 1939 satte han ny rekord i Birkebeinerrennet (først avviklet i 1932) med tiden 4.09.05, han vant da klassen 20 til 32 år. Han seiret også i *Trysilfemtien* (avholdt mellom 1930 og 1963). Eggset fikk sølvmedaljen på 15 km under NM på ski 1946, et knapt minutt bak Arve Ulseth fra Åmot. På 50 km, avvikla hjemme i Alvdal, ble han nummer seks og på 30 km nummer ni. Også i Holmenkollen ble han nummer seks på femmila. I 1947-sesongen gikk han helt til topps på NM-femmila, med sluttida 3.43.07 var han over seks minutter før nestemann på resultatlista, vinneren fra året før, Thorleif Vangen (1920–1996).

I 1948 tok Eggset andreplassen på femmila under ski-NM og i Holmenkollen. I NM ble han slått av Magnar Estenstad (1924–2004) med vel tre minutter, men den største prestasjonen for sesongen var Femmila i Holmenkollen. Eggset ble slått av den sterke svensken Harald Eriksson (født 1921) med to minutter og 25 sekunder, men hadde over fem minutter bedre sluttid enn nest beste nordmann.

Eggset var utdannet både på folkehøgskole og på landbruksskole. I det private var han gårdbruker fra han overtok heimgården Eggset i 1946 til 1980 da neste generasjon overtok. Han var også lokalpolitiker for Venstre og medlem av kommunestyret fra 1956 til 1963. Utover å ha vært distriktstaktsmann for Landbruksbanken i Nord-Østerdal var han styremedlem i Alvdal Bondelag og med i landsstyret for Norsk Sau og Geitavlslag.

Meritter
--------

* Norgesmesterskapet på ski 1938 på Mo i Rana: Femteplass på 30 km
* Norgesmesterskapet på ski 1940 på Raufoss: Seier på 4x10 km stafett for Nord-Østerdal sammen med Kristian Lillegjelten (1914–1999) fra Os i Østerdalen, John Strickert fra Brekken og Annar Ryen (1909–1985) fra Dalsbygda
* Norgesmesterskapet på ski 1946: Sølvmedalje på 18 km
* Norgesmesterskapet på ski 1947: Gullmedalje på 50 km på Gjøvik
* Norgesmesterskapet på ski 1948: Sølvmedalje på 50 km på Lillehammer

Referanser
----------

1. ↑  *Alvdølen Hallvard Eggset vant Birkebeinerløpet på ny rekord* i Aftenposten den 20. mars 1939.
2. ↑  Ifølge *Hallvard Eggset norsk mester på 50 km* i Aftenposten den 10. februar 1940 var det Alvdals-løpere på 1. 4. 21. og 26.-plass dette året.
3. ↑  *70 år* i Aftenposten den 28. juli 1985.
4. ↑  *80 år* i Aftenposten den 28. juli 1995.
**Mediant** eller **overmediant** beskrives i norsk musikkteori som en ren treklang[] som ligger en ters over hovedfunksjonen. Medianten har alltid to fellestoner med hovedfunksjonen. En eldre definisjon som ikke lenger er i bruk, beskriver tredje trinnet i en skala (det vil si en enkelttone) som mediant. Definisjonen i norsk musikkteori kolliderer på sett og vis med bruk av begrepene *mediant* og *submediant* i tysk musikkteori.[] Her omtales det som mediant eller submediant når en hovedfunksjon bare har én fellestone med sine respektive medianter.

Eksempler på en mediant
-----------------------

Med F-Dur som utgangspunkt dannes det tre hovedfunksjoner, tonika F-Dur, subdominant B♭-Dur, og dominant C-Dur. De tilsvarende medianter er da a-moll (tonikamediant, fellestoner c og a) og d-moll (subdominantens submediant, fellestoner f og d). En mediant til dominanten finnes ikke i Dur siden treklangen som ligger en ters over dominanten i Dur, er en forminsket treklang. 

Med h-moll som utgangspunkt dannes det tre hovedfunksjoner, tonika h-moll, subdominant e-moll, og dominant F♯-Dur. Tonikamediant er da D-Dur (fellestoner f♯ og d), subdominantens mediant er G-Dur (fellestoner h og g).  
Når det gjelder dominantens mediant, må en ta hensyn til at dominanten i molltonearter i utgangspunkt er en molltreklang. (I praksis forekommer den imidlertid nesten alltid i Dur.) Dominantens submediant dannes fra den opprinnelige molltreklangen. I h-moll er det derfor A-Dur (fellestoner c♯ og a) som er dominantens mediant.

Bruker en tysk musikkteori som grunnlag, er det f.eks. Ass-dur og A-dur samt Ess-dur og E-dur som er submedianter eller medianter til C-dur (fellestone hhv. c, e eller g).

Litteratur
----------

* Oelmann, Klaus Henning (1996): *Metodiske aspekter ved undervisning av utenlandske studenter i hørelære*, Høgskolen i Tromsø, Avd. for kunstfag
* Tveit, Sigvald (2008): *Harmonilære fra en ny innfallsvinkel*. Universitetsforlaget, Oslo

Se også
-------

* Diatonisk funksjon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
**Ramvatn** er et vann som ligger i Valle kommune i Agder. Vannet ligger i fjelltraktene mellom Setesdal og Fyresdal som også kalles Setesdal Østhei. Ramvatn ligger rett nord for Straumsfjorden. Nord i vannet finner vi innløpet Ramvassåni som kommer fra Lisle Ramvatn. I sørenden finner vi utløpet som går videre ned i Fossevann. I lia øst for Ramvatn er Straumsgruvene lokalisert. Vannet ligger 776 meter over havet og har et areal på 32,3 hektar.

Eiendomsfordelingen i dette området har sitt særpreg. Fordelingen har tatt utgangspunkt i landområder og fiskevann som to sentrale faktorer. Derfor er det ofte noen som eier fiskevanna mens det kan være andre som eier strandsona rundt vannet. Vannet er det Torleiv Nordgarden som eier. Strandsona på østsida eier Arne Berg og Olav K. Hovet eier strandsona i vest.[]

Per i dag er fiskebestanden for stor, slik at fiskekvaliteten er forholdsvis dårlig. Årsaken til dette er ukjent, men mange mener kalkingsprosjekta har skylda.[] I de fire siste åra har VAFA drevet med kultiveringstiltak i Ramvatn.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 21. mai 2015

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Hallux valgus
**Hallux valgus** er en ervervet feilstilling i stortåens ledd.

Hallux betyr tå.

Valgus er beskrivelse av en feilstilling i et ledd hvor benet lengst vekk fra kroppen er dreid utover, vekk fra kroppens symmetriplan. Kalvbenthet er feilstilling i knærne, «genu valgum», det vil si at anklene står et stykke fra hverandre når knærne er rette og samlet.

Hallux valgus betyr at stortåen peker utover fra symmetriplanet, eller mot de andre tærne på samme fot på grunn av skjevhet i stortåens grunnledd (metatarsophalangealledd).

Ofte sees dette sammen med diagnosen «hammertå» som innebærer feilstillinger i stortåens ledd slik at grunnleddet er bøyd oppover (dorsalfleksjon) og at det ytre leddet i stortåen (interfalangealleddet) er bøyd nedover (plantarfleksjon).

En annen diagnose som ofte forekommer samtidig er en dannelse av en kul på benet (eksostose) på innsiden av foten ved stortåens grunnledd. Det vil si en kul på benet i foten innenfor stortåa, (første metatars). Denne kulen vil trykke ut læret på siden av skoen ved stortåas grunnledd og gir ubehagelig trykk og smerter.

Tilstanden opptrer som regel hos middelaldrende og er mest vanlig hos kvinner, hvor bruk av sko med høye hæler og smal såle foran på skoen trykker tærne sammen.

Ortopediteknikere kan utforme fotsenger, som har et løft slik at forfoten/området som er vondt ikke blir belastet. De kan også tilpasse sko etter foten.

Ved operasjon fjernes den innerste delen av det innerste benet (proksimale falang) av stortåa. Dette gir en del ubehag noen få uker, men pasientene er vanligvis fornøyde når disse ukene er over.

Tidlig korreksjon av tverrplattfot og fornuftig bruk av sko, kan bremse utviklingen av tilstanden. Dog på lang sikt er kirurgi den eneste behandlingsformen som kan gi varig bedring av tilstanden.

Referanser
----------

1. ↑  «Hallux valgus». Pasienthåndboka.no. Arkivert fra originalen 18. desember 2010. Besøkt 23. august 2007.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |