recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Furu Steinerskole** var en Steinerskole i Ringsaker som ble grunnlaget 18. juni 2001 og nedlagt 1. august 2013.

Historie
--------

Stiftelsesmøte for Furu Steinerskole i Ringsaker ble holdt 18. juni 2001, og første skoledag for skolen var 16. august samme år. Initiativ til å få i gang en Steinerskole i bygda ble tatt høsten 1997. Etter hvert kom flere interesserte til, og Steinerskoleforeningen ble stiftet. Det ble inngått avtale mellom foreningen og Ringsaker kommune 12. mai 2000 om vederlagsfri disposisjon av Kjerringhaugen i Brumunddal. Siden ikke alt kom fort nok på plass, skulle skolen først åpnes i 2001.

Steinerskoleforeningen ble på slutten av 2000 gjort oppmerksom på at Furu skole kunne bli lagt ned fra høsten 2001. 18. april 2001 bestemte Ringsaker kommune at skolen skulle nedlegges som offentlig skole, og foreningen fikk tilbud om leieavtale der. Kommunestyret i Ringsaker bestemte 30. mai 2001 å gi bort skolen til Steinerskoleforeningen i Brumunddal. Navnet på eieren av skolen ble senere endret til Stiftelsen Furu Steinerskole i Ringsaker. Skolen fikk 9. august 2001 godkjennelse etter privatskoleloven fra Statens utdanningskontor i Hedmark til drift for skoleåret 2001-2002. Skolefritidsordning kom i gang fra 29. mars 2003. Ungdomsskolen hadde sitt første skoleår 2004-2005.

På grunn av manglende elevtilgang ble skolen nedlagt 1. august 2013. Arkivmateriale etter Furu Steinerskole oppbevares ved Statsarkivet i Hamar.

Referanser
----------

1. ↑  Steinerskolen skal selges

Eksterne lenker
---------------

* (no) Furu Steinerskole på Arkivportalen

| * v
* d
* r
Steinerskoler i Norge |
| --- |
| Arendal **·** Asker **·** Bergen **·** Bærum **·** Eidsvoll **·** Fredrikstad **·** Furu **·** Gjøvik–Toten **·** Haugesund **·** Hedemarken **·** Helsepedagogisk **·** Hurum **·** Indre Østfold **·** Kristiansand **·** Lillehammer **·** Lørenskog **·** Moss **·** Nesodden **·** Nordstrand **·** Oslo **·** Oslo by **·** Ringerike **·** Romerike **·** Rotvoll **·** Røyken vgs **·** Skjold **·** Stavanger **·** Tromsø **·** Trondheim **·** Vestfold **·** Ålesund **·** Ås |
| Den norske eurytmihøyskole **·** Steinerhøyskolen |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
***Agonum thoreyi*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Agonum thoreyi* er ganske vanlig, finnes i Europa og Asia. Den har spredt seg til og etablert seg i Nord-Amerika. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Agonum thoreyi* er 6-8 mm lang, svart eller brun-svart og uten metallglans. Vanligvis er det første (rotleddet) antenneleddet samt leggene (tibia) og dekkvingene litt lysere, brunlig. Dekkvingene har en fin mikroskopisk skulptur, bestående av et fint sirkelformet mønster. Det tredje rille-mellomrom (fra midten / sømmen) har tre børstepunkt, små fordypninger med ett stivt oppstående hår. Brystskjoldet er smalere enn skuldrene (frampartiet av dekkvingene). Beina er ikke ensfarget, men har mørkere parti. Føttene (tarsi) har en liten langsgående fordypning (fåre) på oversiden. Bakfotens første ledd (tars) er klart lengre enn sporen i spissen av leggen (tibia). Antennenes tredje og fjerde ledd med fine korte hår og noen lange børster i spissen. (Krever forstørrelse for å se).

Levevis
-------

*Agonum thoreyi* er vanligvis nattaktiv og lever som predator på andre dyr. Den lever langs strender med frodig vegetasjon.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Agonum thoreyi* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum thoreyi* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Agonum thoreyi* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Agonum thoreyi* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum thoreyi* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum thoreyi* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum thoreyi* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Agonum thoreyi* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Agonum thoreyi* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Agonum thoreyi* – Database Carabidae of the World[*død lenke*] – engelskspråklig
* *Agonum thoreyi* - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Agonum thoreyi* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
**Fotballklubben Narvik/Nor** (stiftet 1914) var en fotballklubb i Narvik. Klubben var lenge den beste fotballklubben i byen. 23. oktober 1997 ble Narvik/Nor og Mjølner slått sammen til Narvik FK. Den sammenslåtte klubben skiftet i april 2005 navn til FK Mjølner.

Klubbens draktfarger var blått og hvitt. Hjemmebane for Narvik/Nor var Narvik stadion.

Mesterskap, rekorder og utmerkelser
-----------------------------------

Narvik/Nor ble nordnorske mestre fire ganger mellom 1929 og 1969: 1929, 1937, 1950 og 1959.

Mens Mjølner har spilt to sesonger i øverste divisjon, kom Narvik/Nor aldri høyere enn til nest øverste divisjon. Narvik/Nor spilte i tre sesonger på nest høyeste nivå: 1970, 1974 og 1975.

I 1989 var laget ett poeng fra opprykk til allnorsk 1. divisjon.

Narvik/Nor fikk Narvik kommunes kulturpris i 1985.

Kjente spillere
---------------

* Thomas Hafstad
* Jonny Hanssen
* Espen Olafsen

Kilder
------

* Arne Brustad (red.): *Aktive fotballspillere. Bind II*. Idrettsforlaget, Oslo 1953 (s. 507, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
**Agorisme** er en liberalistisk og markedsanarkistisk ideologi, som har som mål å skape et samfunn som er basert helt frivillige kontrakter i mellom mennesker, gjennom motøkonomi og fredelig revolusjon. Ideologien ble utarbeidet av Samuel Edward Konkin III og delvis av J. Neil Schulman på midten av 70-tallet.

Etymologi
---------

Ordet Agorisme stammer fra det greske ordet 'agora' som betyr 'marked', det var Samuel Edward Konkin III som på 70-tallet konstruerte ordet. Ordet skulle legge vekt på viktigheten med markedet innenfor ideologien.

Ideologi
--------

Agorisme er en markedsanarkistisk ideologi og fremgangsmåte for å ende staten med innslag av venstre-libertarianism. Den legger vekt på entreprenørskap og individualisme. Agorister pleier generelt ikke å delta i politikk eller stemme, men heller legge vekt på utdanning om emnet, selvforsyning, direkte aksjon og mot-økonomi. Og mener heller at aksjon er mer effektivt for å skape et fritt samfunn, og ofte mer moralsk. Målet til agorismen er å få folket til å trekke seg ut av staten ved å slutte å betale skatt, og andre metoder for som er mulige for å minske statens makt over samfunnet. 

Agorisme kan bli knyttet opp mot voluntaryisme og anarkokapitalisme, men legger vekt på individualistisk entreprenørskap og en definitivt strategi for å fjerne staten. Mens mange anarkokapitalister støtter agorisme, er det flere anarkokapitalister som har vært kritiske til agorisme, deriblant Murray Rothbard.

Konkin utarbeidet en klasseteori som inkluderte entreprenører, ikke-statlige kapitalister og statlige kapitalister:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **entreprenør** | **ikke-statlig kapitalist** | **statlig kapitalist** |
| (god) | (nøytral) | (ond) |
| innovatør, produsent, styrken i et fritt marked | eierne av kapital, ikke nødvendigvis ideologiske, "relativt ikke innovative droner" | De som primært tjener på staten, "Hoved ondskapen i det politiske systemet" |

Konkin mente at anarkokapitalistene blandet sammen entreprenørene og de ikke-statlige kapitalistene til de gode,[*klargjør*] mens den marxistiske puttet alle de tre klassene i en gruppe, som var ond. Konkin mente da at hans klasseteori var både mer eksakt og rettferdig.

Kilder
------

* Arkivert 1. mars 2011 hos Wayback Machine.
*
***Agonum viduum*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Agonum viduum* finnes i hele Europa, men er sjeldnere i sør og vest. Den er utbredt østover i Asia. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Agonum viduum* er 7,7-9,6 mm lang. Kroppen er ensfarget, i metallisk grønnlig eller bronsefarget. Dekkvingenes riller er tydelige særlig bak ved spissen og mer diffuse foran. Rillenes mellomrom er noe opphøyde. Dekkvingene tredje rille-mellomrom (fra midten / sømmen) har tre børstepunkt, små fordypninger med ett stivt oppstående hår. Antennene er mørke, svarte, men de første leddene (rotleddene) er lysere brun-svart. Det fjerde ledd med fine korte hår og noen lange børster i spissen. Det tredje leddet er bart (nakent), uten de korte tilliggende hårene. (Krever forstørrelse for å se). Brystskjoldet er smalere enn skuldrene (frampartiet av dekkvingene) og har avrundede bakhjørner. Beina er ikke ensfarget, men har mørkere parti. Bakfotens første ledd (tars) er klart lengre enn sporen i spissen av leggen (tibia).

Levevis
-------

*Agonum viduum* er vanligvis nattaktiv og lever som predator på andre dyr.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Agonum viduum* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum viduum* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Agonum viduum* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Agonum viduum* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum viduum* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum viduum* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Agonum viduum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Agonum viduum* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Agonum viduum* – Database Carabidae of the World[*død lenke*] – engelskspråklig
* *Agonum viduum* - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Agonum viduum* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
Protester i Hongkong mot arrestasjonen av Liu Xiaobo.
**Charta 08** (kinesisk: 零八宪章; pinyin: *Língbā Xiànzhāng*) er et politisk manifest for politisk reform i Folkerepublikken Kina som er blitt undertegnet av 303 kinesiske tjenestemenn, jurister og intellektuelle. Det ble offentliggjort den 10. desember 2008, som er den internasjonale dagen for menneskerettighetene. Manifestet var inspirert av den tsjekkoslovakiske politiske manifestet Charta 77. Innen en måned etter den dato hadde antallet underskrivende kinesiske aktivister økt til omkring 7 000. De kinesiske myndigheter har gått hardt frem mot flere av undertegnerne, som for eksempel Liu Xiaobo, som i 2009 ble ilagt en fengselsstraff på elleve år.

Kravene fremsatt i Charta 08
----------------------------

1. En ny statsforfatning.
2. Maktdeling.
3. Demokratisk lovgivning.
4. Uavhengig rettsvesen.
5. Kontroll med embedsverket fra offentligheten.
6. Respekt for menneskerettighetene.
7. Valg av regjeringsmedlemmene.
8. Likestilling mellom by og land.
9. Foreningsfrihet.
10. Forsamlingsfrihet.
11. Ytringsfrihet.
12. Religionsfrihet.
13. Statsborgerlig undervisning.
14. Beskyttelse av privat eiendom.
15. Finans- og skattereform.
16. Sosialforsikring.
17. Miljøvern.
18. En føderativ republikk.
19. En sannhetskommisjon.

Eksterne lenker
---------------

* Charta 08 – norsk oversettelse (Vox Publica 8. desember 2010)
* Charta 08 – upprop för frihet (SvD 22. desember 2008)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Emma Pastor Normann** (født 1. mars 1871 i Düsseldorf, død 4. september 1954 i Oslo) var en tysk-norsk kunstmaler og illustratør.

Familie
-------

Emma Pastor Normann var datter av kunstmaleren Eilert Adelsteen Normann (1848-1918) og hans første hustru Catharina Henriette Hubertine Weitgan (1845-1911). Hun ble i 1899 gift med den tyske journalisten og forfatteren Willi Pastor. Ekteskapet ble oppløst. Hun var mor til kunstmaler og dansepedagog Helga Normann Leknes (1902-1987).

Liv og virke
------------

Fra 1887 bodde familien Normann i Berlin, hvor Emma Normann ført fikk malerundervisning av sin far, og senere også hos professorene Scarbina, Klein og Loscher. Hun etablerte seg først som maler i Tyskland, hvor hun bygget sin virksomhet på bestillinger fra privatpersoner og kunstforlag, en praksis hun fortsatte med etter at hun flyttet til Norge. Hun hadde en allsidig motivkrets, og utmerket seg spesielt med landskapsmalerier og stilleben. Hennes uttrykk er ofte beslektet med Hans Dahls. Både Normann og Dahl var tilknyttet kunstnermiljøet i Balestrand, hvor hun i 1910 fikk oppført sin egen villa, *Emma Pastor Normann-huset*, med dekorasjoner av Ivar Høyvik. I Balestrand malte hun blant annet altertavlen i den engelske kirken,  St. Olafs kirke. Altertavlen ble utført i 1897, og viser den oppstandne Kristus.

Emma Normann illustrerte blant annet flere av sin ektemanns bøker.

Normann er gravlagt på Vår Frelsers gravlund i Oslo.

Referanser
----------

1. 1 2   Slekt og Datas Gravminnebase[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Artnet, oppført som Emma Normann, Artnet artist ID emma-normann, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   mutualart.com, MutualArt artist ID 43B8A3F9E2C08B71, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Répertoire des artistes, oppført som Emma Normann, Musée d'Orsay kunstner-ID 23618, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Emma Normann, (01.mars 1871 - 04.september 1954)»[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane*. Selja forl. 2000. s. 110. ISBN 8291722145.

Kilder
------

* Melkild, Arne (1993). *Kunstnarliv*. Skald. s. 66ff. ISBN 8299291526.

Eksterne lenker
---------------

* Allkunne.no: Emma Pastor Normann, besøkt 28/1 2020.
* Minneside basert på bilder og gravminnedata for Emma Normann, (01.mars 1871 - 04.september 1954), Slekt og Data Gravminnebasen, besøkt 28/1 2020.

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** GND **·** ULAN
 |
**Philip Edmond Wodehouse** (født 26. februar 1811, død 25. oktober 1887) var en britisk koloniadministrator.

Wodehouse var det eldste barnet av Edmond Wodehouse og hans kone og søskenbarn Lucy Wodehouse. Hans farfar, Thomas Wodehouse, og morfar, pastor Philip Wodehouse var begge yngre sønner av Armine Wodehouse viss eldste sønn John Wodehouse var forfar til jarlene av Kimberley. 

Wodehouse gikk inn i tjenesten til Sri Lankas sosialtjeneste i tidlig alder og tjente senere som overoppsynsmann i Britisk Honduras fra 1851 til 1854 og som guvernør av Britisk Guyana fra 1854 til 1861. I 1861 ble han utnevnt til guvernør i Kappkolonien, hvor han ble værende til 1870. Wodehouse var guvernør i Bombay fra 1872 til 1877 da han pensjonerte seg fra det offentlige liv. 

Wodehouse giftet seg med Katherine Mary, datter av F. J. Templer, i 1833. De fikk et barn, Edmond Robert Wodehouse, som ble parlamentsmedlem for Bath. Wodehouse døde i oktober 1887, 76 år gammel.

Referanser
----------

1. 1 2   The Peerage, The Peerage person ID p3655.htm#i36546, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w67f2kjf, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   The Peerage person ID p3655.htm#i36546, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
***Scaphydra*** er en slekt av knøttsmå biller som lever mellom alger i rasktflytende bekker. De finnes ikke i Norge, men to arter forekommer i Sør-Europa. De hører til gruppen Myxophaga. Gruppen er meget tolerant når det gjelder temperatur, noen kan leve i iskaldt vann mens andre lever i vann fra varme kilder som holder en temperatur på 45 °C. Disse små billene er ofte tallrike, og både voksne og larver kryper rundt i algemattene som danner seg på steiner i bekkene, særlig på grunna nær breddene. Larvene ånder ved hjelp av trakégjeller, noe som mellom insekter med fullstendig forvandling bare finnes hos gruppen Myxophaga. De voksne billene bærer med seg et luftlager under dekkvingene.

Utseende
--------

Ganske små biller, 1 – 2 mm lange, gulbrune eller brunlige. Dekkvingene er forkortede, tvert avskåret. Bakkroppen er trukket ut til en spiss som når langt bakenfor dekkvingene. De kan ligne mye på slekten *Cypha* i familien kortvinger. Antennene er 8-leddete og ender i en en-leddet kølle. Beina er slanke med tre-leddete føtter. Larvene har et stort, bredt hode, en ganske tykk fremkropp, men liksom hos de voksne er bakkroppen trukket ut til en spiss.

Utbredelse
----------

Slekten er bare kjent fra Brasil.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Myxophaga
		- Familie **Hydroscaphidae**
			* Slekten ***Scaphydra*** Reichardt, 1973
				+ *Scaphydra angra* (Reichardt, 1971)
				+ *Scaphydra hintoni* (Reichardt, 1971)
				+ *Scaphydra pygmaea* (Reichardt, 1971)

Referanser
----------

1. ↑  Reichardt, H. (1973) A critical study of the suborder Myxophaga, with a taxonomic revision of the Brazilian Torridincolidae and Hydroscaphidae (Coleoptera). *Arquivos de Zoologia, S. Paulo* 24(2):73-162.

Kilde og bilder
---------------

* Maddison, D.R. 2005. Tree of life – Scaphydra.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Scaphydra* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Scaphydra* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Scaphydra* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Scaphydra* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Olaf Christian Due** (født 8. mars 1863, død 9. januar 1947) var en norsk arkitekt. Han var sønn av arkitekt Paul Due og bror til arkitekt Paul Armin Due.

Due arbeidet i 1887 ved den statlige Baudeputation i Hamburg og hadde senere egen arkitektpraksis i Kristiania. Han var i en årrekke forretningsfører og arkitekt for Petersborgkompaniet, som stod for oppførelsen av Victoria terrasse. Her samarbeidet han som arkitekt med faren og Bernhard Steckmest, som hadde oppdraget med å tegne leiegårdene i Kronprinsens gate 6–10 (den delen av Midtkvartalet som vender mot nevnte gate). Av andre kjente verker fra Dues hånd kan nevnes en villa i Thomas Heftyes gate 18 som ble oppført for Gustaf Aspelin i 1896.

Referanser
----------

1. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID 5cf1a8e6-c54c-4d54-a2b9-a15e3e9b7207[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.begravdeioslo.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Gravferdsetaten i Oslo kommune
4. ↑  Ole Daniel Bruun (1999). *Arkitektur i Oslo: En veiviser til byens bygningsmiljø*. Kunnskapsforlaget. s. 109. ISBN 978-82-573-0948-0.

Eksterne lenker
---------------

* Olaf Due i Norsk kunstnerleksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** KulturNav
 |
***Scaphinotus webbi*** er en bille i slekten *Scaphinotus*, i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Den er ikke registret fra Europa. Systematikken følger Carabidae of the World

Kroppen har form som kan minne om en pæreform. Brystskjoldet har en hjertelignende form og er smalt bakerst, mye smalere enn bakkroppen. De kan ikke fly da flygevingene er reduserte og dekkvingene er sammenvokste langs midtlinjen. Dekkvingene har en oppsvulmet og rund form, de mangler lengdestrimler, men har et uregelmessig kornet mønster. Hodet er langstrakt framover. Palpenes endeledd er hos hannene tydelig økseformet.

Biller tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Scaphinotus webbi* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Scaphinotus webbi* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Scaphinotus webbi* hos ITIS Rediger på Wikidata

* *Scaphinotus webbi* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Scaphinotus webbi* – Database Carabidae of the World[*død lenke*] – engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
**Jens *Olaf* Gjerløw** (født 20. mars 1885 i Stavanger, død 5. desember 1949) var en norsk redaktør. Han var redaktør i *Morgenbladet* fra 1920 til 1949.

Liv
---

Han var sønn av presten Ole Ohnstad Gjerløw (1845–1924) og Agnethe Hermine Brun (født 1854), og fetter av Lilli Gjerløw. I 1924 ble han gift med Dagmar Helene Jæger (født 1889), datter av litteraturhistorikeren Henrik Jæger.

Han vokste opp i Hamarøy og Vågan, og ble først undervist av en huslærer. Senere ble han elev ved Trondheim katedralskole. I 1903 ble han student som privatist ved Frogner skole. Deretter studerte han klassisk filologi og ble *cand. philol.* i 1909.

Gjerløw var redaksjonssekretær i *Fredriksstad Tilskuer* i 1910 og ble høsten samme år ansatt som redaksjonssekretær i Høyres Pressebyrå. Ved siden av underviste han i latin ved St. Hanshaugen skole. Fra 1916 til 1918 var han politisk sekretær i *Morgenbladet*, hvor han i 1918 overtok som midlertidig sjefsredaktør etter Carl Joachim Hambro, fra 1920 som fast redaktør. Fra 1925 til 1936 var han formann i Den konservative presses forening.

Under 2. verdenskrig ble Gjerløw sammen med Fredrik Ramm stilt for en tysk standrett under unntakstilstanden i Oslo i september 1941. Gjerløw ble dømt til 15 års fengsel, Ramm til livsvarig. Grunnen var at Gjerløw hadde latt *Morgenbladet* trykke en artikkel av Ramm. Begge ble satt i tukthus i Tyskland. Gjerløw ble løslatt etter fem måneder og vendte tilbake til Norge våren 1942, mens Ramm ble værende helt til han ble syk to år senere og døde på veien hjem. Etter krigen ble den tyske juristen Rudolf Schiedermair dømt i Eidsivating lagmannsrett for sin rolle i standrettssaken mot Gjerløw.

Gjerløw hadde skriveforbud resten av krigen. I 1943 ble *Morgenbladet* stengt, og Gjerløws stedfortreder Rolv Werner Erichsen arrestert. Etter krigen vendte Gjerløw tilbake til redaktørstillingen i *Morgenbladet*, men helsen hans var blitt svekket. Han døde etter en operasjon i 1949.

Gjerløw utga det historiske verket *Norges politiske historie – Høires innsats fra 1814 til i dag* i tre bind (1934–35). I 1948 utga han dessuten en biografi over stattholder Severin Løvenskiold.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Jens Olaf Gjerløw, Norsk biografisk leksikon ID Olaf\_Gjerløw, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* *Studentene fra 1903*. Oslo. 1928.
* *Studentene fra 1903*. Oslo: (Merkur boktr.). 1953.
* Kildal, Arne (1945). *Presse- og litteraturfronten*. Aschehoug.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** Fangeregisteret

 |
**Olaf Christian** «**Tit**» **Ditlev-Simonsen jr.** (født 2. januar 1897 i Dypvåg, død 19. februar 1978 i Oslo) var en norsk skipsreder og idrettsutøver, blant annet innen seiling, der han vant sølv under de olympiske leker 1936.

Bakgrunn
--------

Olaf C. Ditlev-Simonsen var sønn av Olaf Ditlev-Simonsen (1865–1960). Han giftet seg i 1920 med Else Heyerdahl, (16. november 1899 – 28. januar 1985), datter av høyesterettsadvokat Hieronymus Heyerdahl (1867–1959).

Han ble tidlig kompanjong i familieselskapet John P. Pedersen & Søn, og stiftet sitt eget rederi O. Ditlev-Simonsen Jr. i 1936. Under krigen var han ved Nortraships kontor i Göteborg.

Idrettskarriere
---------------

Ditlev-Simonsen vant en olympiske sølvmedalje i seiling under OL 1936 i Berlin. Han var rormann på den norske båten «Silija» som kom på andreplass i 8-meterklassen bak den italienske båten «Italia». Seilingene ble avviklet utenfor Kiel i perioden 4. til 12. august 1936. Mannskapet på «Silija» besto av Ditlev-Simonsen, Hans Struksnæs, Lauritz Schmidt, John Ditlev-Simonsen, Nordahl Wallem og Jacob Tullin Thams. Olaf Ditlev-Simonsen var medlem i Den internasjonale olympiske komité i perioden 1948–1966.

På 1910- og 1920-tallet var Olaf Ditlev-Simonsen aktiv bandy- og fotballspiller for Ready. I 1915 debuterte han for det norske landslaget i fotball, og han spilte totalt fem landskamper. Han ble norgesmester i bandy for Ready hele 11 ganger i perioden 1913–1927. I 1927 deltok han dessuten i Norges første landskamp i bandy. Han spilte én landskamp til etter dette.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin – Sølv Sølv i seiling, 8-metersklassen Norges flagg Norge

Referanser
----------

1. 1 2   Roglo, Roglo person ID p=olaf;n=ditlev+simonsen;oc=1, oppført som Olaf Ditlev-Simonsen[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Olaf Christian Ditlev-Simonsen "Tit" Ditlev-Simonsen, Norsk biografisk leksikon ID O\_Ditlev-Simonsen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Olaf Christian Ditlev-Simonsen – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Olaf Christian Ditlev-Simonsen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Olaf Christian Ditlev-Simonsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Olaf Christian Ditlev-Simonsen – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Olaf Christian Ditlev-Simonsen – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (no) Olaf Christian Ditlev-Simonsen – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
* (no) Olaf Christian Ditlev-Simonsen i Norsk biografisk leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** Fangeregisteret

 |
**Christian Michelsens barnehjem**, også kalt Mobergslien barnehjem, var et fylkeskommunalt barnehjem opprettet i 1930 i Os, utenfor Bergen. Barnehjemmet skulle huse tuberkulosetruede eller tuberkulosesmittede barn i Hordaland, men andre barn fikk også plass ved institusjonen. Hordaland fylkeskommune sto som eier, men i styret satt også representanter fra Fana tuberkuloseforening. Da behovet for eget barnehjem for tuberkulosetruede ikke lenger var til stede, gikk man over til ordinær barnehjemsdrift på eiendommen. Barnehjemmet ble nedlagt i 1993.

Historie
--------

I 1929 fikk Hordaland fylkeskommune et gavebrev på eiendommene Mobergslien og Indre Thuen i Os, fra styret for Christian Michelsens dødsbo. Christian Michelsen hadde fra 1916 brukt det som sommersted. Eiendommen, som hadde benevnelsen gnr. 50 bnr. 24 og 36, hadde et samlet areal på 34 dekar.

I begynnelsen var det plass til 35 beboere, fra spedbarnsalder til de var 18 år. Da barnehjemmet ble nedlagt i 1993 var antallet barn redusert til 16. De siste tuberkuloserammede barna ble innlagt på 60-tallet.

Fra 1931 fikk barnepleie-elever praktisk undervisning ved barnehjemmet. Fra 1946 ble det også gitt teoretisk opplæring ved hjemmet. Denne skoledriften hadde felles administrasjon fram til 1977, da skolen ble lagt under Os gymnas.

Gaven fra Christian Michelsen hadde som betingelse at det skulle opprettes barnehjem for tuberkulosetruede barn, på eiendommen, og dersom det ikke lenger var slike behov tilstede og salg ble en løsning, skulle kjøpesummen anvendes til beslektede øyemed.

Arkivmaterialet
---------------

Arkiv etter Christian Michelsens barnehjem oppbevares ved Hordaland fylkesarkiv. Fylkesarkivet oppbevarer også materiale etter barnepleieskolen. Barnevernet i Bergen sendte barn til denne institusjonen. I de kommunale arkivene oppbevart ved Bergen byarkiv kan det derfor finnes opplysninger om vedtak om plassering av barn, for eksempel i arkiver etter barnevernsnemnder og sosialkontor. Foto fra barnehjemmet finnes i arkiv etter Hansa bryggeri AS, oppbevart ved Bergen byarkiv.

Eksterne lenker
---------------

* Christian Michelsens barnehjem - oppslagsverket oVe, artikkel av Åsta Vadset, Bergen Byarkiv.
Dogonskulptur i Louvre
**Dogon** er en folkegruppe som lever i de sørøstlige delene av Mali. Folkegruppen teller omkring 400 000 - 800 000 personer som bor spredt i over flere hundre byer i fjellsprekkene i Bandiagaraklippen. 

Dogonfolkets boliger i Bandiagaraklippen
De snakker ulike dialekter av dogonspråket. Dogonene har en fortid som slaver for muslimske stammer i regionen, og har blitt solgt som slaver av de samme. Folket vandret nordover i Afrika på 1400-tallet, men vegret seg for å bli muslimer. De ville beholde sin egen religion og kultur. Idag er de fleste dogoner muslimer rent formelt, men har langt på vei bevart sin gamle kultur og sine opprinnelige animistiske trosforestillinger. 

Dogonene tror at livet oppsto utfra et lite frø, som i vibrerende eksplosjoner spredte seg utover i universet. Dette gjenspeiles som sikksakk-mønster i dogonenes kunst og arkitektur. Den viktigste guddommen er Amma, som skapte tvillingene Nummo – vannets gud – og Den bleke reven – ondskapens, opprørets og frigjørelsens gud. Det finnes også andre religiøse myter, og dogonenes religiøse liv preges av forfedrekult.

Dogonene er kjent som gode håndverkere, særlig treskjæring.

Deres hjemsted, Bandiagaraklippen, har siden 1989 vært et verdensarvminne.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dogon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* DN: *Berget skyddar dogonernas säregna kultur*
* Dogon Nommos (bilder mm)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC
 |
**Sars** var en velstående slekt av tysk opphav i det norske borgerskapet i andre halvdelen av 1800-tallet. Familien var barnerik, og hadde et stort kontaktnett. Mye av det daværende norske kulturlivet, for ikke å si det akademiske og politiske livet, kom til å stå nær denne familien.

Historie
--------

Maren Cathrine Welhaven giftet seg med Michael Sars, begge oppvokste i Bergen, da hun var knapt 20 år gammel. Michael hadde hun kjent siden barndommen som en venn av broren hennes, Johan Sebastian. Han hadde nettopp fått et sognekall i Kinn i Sunnfjord, og Michael ble sogneprest i Manger i Nordhordland ni år senere. Livet var hardt for Maren som prestekone. Hun deltok i arbeidet og mannens forskning samtidig som hun skulle oppfostre en stadig økende barneflokk. Maren fikk 14 barn i de 23 årene hun var prestefrue. Bare ni av disse nådde voksen alder.

Etter at de hjemmeboende sønnene, Ernst og Ossian ble professorer i 1874, fikk fru Maren større tid til gjestfrihet og ble en verdsatt vertinne for den ledende liberale salongen i hovedstaden.

I løpet av 19 år bodde familien Sars på fire forskjellige steder i Frognergata, nå kjent som Nobels gate, til slutt i en gammel tømmervilla på hjørnet av Bygdøy allé. Her døde Maren Sars, 87 år gammel.

### Familiemedlemmer

* Michael Sars (1805–69), zoolog og prest. Han hadde selv kommet fra lavere kår, og var sønn av en skipper. Derfor kom det som noe av en overraskelse at han ble gift med Maren Welhaven. Michael hadde vært en god venn av dikteren Johan Sebastian Welhaven.
* Maren Sars, født Welhaven, var søster av Johan Sebastian. Maren ble en driftig matrone. Hun fødte 14 barn, men 5 døde tidlig. De barna som vokste opp var:
* Mally Sars, som ble gift med Thorvald Lammers.
* Kia Sars
* Georg Ossian Sars (1837–1927), professor/havforsker
* Ernst Sars (1835–1917), historieprofessor
* Johanna Sars
* Elisa Sars
* Olaf Sars
* Susanne Sars
* Eva, som ble gift med Fridtjof Nansen (Eva Nansen).

Maren Sars hadde en vid omgangskrets, blant andre Peter Christen Asbjørnsen og Bjørnstjerne Bjørnson som var faste gjester.

Eksterne lenker
---------------

* Maren Sars – utdypning (NBL-artikkel)
* Michael Sars – utdypning (NBL-artikkel)

| * v
* d
* r
Maren Welhaven Sars' familie |
| --- |
| ektefelle Michael Sars, bror Welhaven, søster Elisabeth Welhaven
barn Ernst, G.O. Sars, Eva Nansen, Mally Lammers
svigersønn Fridtjof Nansen, barnebarn Odd Nansen, svigersønn Thorvald Lammers, nevø Hjalmar Welhaven |
**Olaf Martin Devik** (født 20. desember 1886 i Gjerdrum, død 14. april 1987 i Oslo) var en norsk meteorolog, fysiker og administrator. Han var sønn av overlærer Ole Devik ved Bryn skole, pioner innen utvikling av skolehager i Norge. 

Devik var utdannet dr. philos. I 1915 fikk han i oppdrag å organisere værvarsling og meteorologisk tjeneste for Nord-Norge, og gav samtidig ut resultatet av arbeidet, basert på vær- og stormvarsel. Han var ansatt ved Geofysisk institutt i Tromsø fra 1918 til 1922, og ble da dosent ved Norges tekniske høgskole fra 1923 til 1932. Deretter arbeidet han noen år ved Christian Michelsens Institutt. Fra 1943 til 1945 var han i London som ekspedisjonssjef for Kirkedepartementet der.

Han er også kjent som pedagog og forfatter. Han offentliggjorde mange populærvitenskapelige artikler i diverse tidsskrifter. I 1971 ga han ut boken *Blant fiskere, forskere og andre folk*, og skrev flere lærebøker i fysikk for gymnaset.

Han giftet seg med Dagny Hansen fra Larvik i 1915. Dagny Hansen var søster til Ole Harbek.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Olaf Martin Devik, Norsk biografisk leksikon ID Olaf\_Devik, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10   nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Store norske leksikon, oppført som Olaf Martin Devik, Store norske leksikon-ID Olaf\_Martin\_Devik[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* (no) Olaf Devik i Norsk biografisk leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Wikistrinda **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Olaf Hanssen** (født 24. oktober 1883 i Hegglandsdalen i Os, død 6. mars 1949 i Hegglandsdalen) var en norsk kulturarbeider, amatørgeolog, amatørbotaniker og nynorskforkjemper, som engasjerte seg på mange områder, og virket som skribent i flere sammenhenger.

Han hadde utdannelse fra middelskole og handelsskole, og arbeidet fra 1910 i Stord Kisgruber, og fra 1923 et års tid i Bjørnøen Kulkompani. Gjennom hele 1920-tallet var han også engasjert i frilynt kulturarbeid og var med på å arrangere kulturstevner: «Snorrestemne» på Stord 1921, «Olsokstemne» på Onarheim 1922, «Garborgstemne» 1929. Til et stemne på Avaldsnes 1930 skrev han spelstykket *Klo mot klo skal ørnene rivast*, som var tenkt framført foran kirka. Han redigerte tidsskrift og skrev om ulike emner. I 1926 besøkte han Færøyene, hvor han botaniserte og arbeidet for at Norge skulle bidra økonomisk til gjenreisningen av Magnuskatedralen i Kirkjubøur. Han var også engasjert i arbeidet for å revitalisere Utstein kloster, og med utgivelsen av dialekttekster og eldre topografiske skrifter fra flere deler av Vestlandet.

I 1930 deltok han på «Bratvågs» botaniseringsferd på Frans Josefs land og Kvitøya og deltok i oppdagelsen av restene etter Andrées ballongferd. Han samarbeidet i lang tid med professor i botanikk Jens Holmboe, og Holmboe skaffet ham i 1931 en vaktmesterstilling ved Botanisk museum i Oslo. Her ble han under krigen engasjert i den illegale presse, og havnet etterhvert på Grini.

Forfattere som Ragnvald Vaage, Anders Hovden og Tore Ørjasæter skrev hilsningsdikt til Hanssen.

Litteratur
----------

Av ham, i utvalg
* *Ungdomsarbeidet i Hegglandsdalen 1894-1925*. 1925
* «The vascular plants of Bear Island». Sammen med Jens Holmboe; Nyt Magazin for Naturvidenskaberne 1925.
* *Frá blomelivet : nokre småstykke um norske blomar*. Gula tidend forlag, 1927
* *Norrøne kristenkvæde*, redigert av Olaf Hanssen. Samlaget, 1928
* *Valde kvæde*. Av Olav Nygard; redigert av Olaf Hanssen. Lunde, 1928
* *Garborg kalender*. Redigert av Olaf Hanssen. 1928. Daglige sitat
* *Olsok-kvæde : salmar og songar til bruk under Olsok-stemnor*. 1929
* «Die Adventivflora einiger westnorwegischen Kornmühlen in den Jahren 1927-1928». Sammen med Rolf Nordhagen; Bergen Museums årbok 1929
* *Flowering plants of Franz Josef Land : collected on the Norwegian Scientific Expedition 1930*. Sammen med Johannes Lid. 1932
* *Gamle bygdemålsprent fyre år 1800*. 1939
* «Bjørnøyar-minne frå 1923». Polarårboka 1939
* «Nokre sumar-døger ved øyane i Aust-isen : Då Andrée-lægeret vart funne». Polarårboka 1940
* «I dimma og dag på Kvitøya : ferdaminne frå 1930». Fra *Norsk jol*, trolig 1948

Om ham
* *Festskrift til Olaf Hanssen : på 50-års dagen 24. okt. 1933*. Redigert av Conrad Clausen. Lunde forlag, 1933
* Hans Nerhus. *En Skattegraver : bokmannen og botanikeren Olaf Hanssen*. Morgenposten, 1943. Også som særtrykk
* *Ei Bok um Olaf Hanssen*. Redigert av Conrad Clausen. Norsk bokreidingslag, 1983. ISBN 82-90186-34-7

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Færøysk-amerikanere** er statsborgere i USA med færøysk opprinnelse. De fleste færøyinger emigrerte til land som Sverige, Danmark, Island, Norge, Tyskland, Polen og Storbritannia, og de gjenværende færøyingene utvidet antallet bygder i øyriket betraktelig i det som senere er blitt kalt *niðursetutíðin*, «nedsettelsestiden». Dermed ble det til at en svært liten andel færøyinger emigrerte til USA, sammenlignet med nabolandene. De fleste færøysk-amerikanerne er å finne i Wisconsin, Minnesota, New York, Michigan og Canada. Mange fortsatte å snakke færøysk i hjemmet lenge etter de hadde ankommet Nord-Amerika. 

Det er vanskelig, for ikke å si umulig, å få noe klart svar på hvor mange færøysk-amerikanere som finnes, ettersom disse emigrerte via Island, Norge, Danmark eller Storbritannia, slik at de ble regnet for å tilhøre disse nasjonalitetene eller folkegruppene.

Jonas Bronck blir av mange regnet som færøysk-amerikaner, da han bodde en stund i Tórshavn. Han hadde imidlertid svensk opprinnelse.
**Ingjerd Egeberg** (født 19. mai 1967 i Drammen) er en norsk skuespiller, teaterinstruktør og tidligere teatersjef ved Rogaland Teater.

Bakgrunn og utdannelse
----------------------

Egeberg vokste opp i Moelv. Hun gikk naturfaglinja på videregående, og deretter teaterlinjen ved Romerike Folkehøgskole. Så gikk hun på bibelskole, blant annet med opphold i Hellas, der hun var med på oppsøkende teater. Etter å ha tatt grunnkurs i sosialantropologi tok hun skuespillerutdannelse fra Statens teaterhøgskole.

Teater
------

Ingjerd Egeberg har mange års erfaring som teaterskuespiller. Hun var i flere år fast engasjert som skuespiller ved Hålogaland Teater i Tromsø, deretter ved Rogaland Teater i Stavanger. I perioden 2000–2004 var hun teatersjef ved Rogaland Teater. I 2007 begynte hun som skuespiller ved Nationaltheatret i Oslo.

### Roller på Nathionaltheatret

Hun har vært med på følgende oppsetninger på Nationaltheatret:

* 2004: Gina Ekdal i *Vildanden*
* 2007: Ruth i *Hjemkomsten*
* 2007: Elfriede Jelinek i *Ulrike Maria Stuart*
* 2007: Heksen i *Reisen til Julestjernen*
* 2008: *Bestialitetens historie* del 3
* 2008: Katrine Stockmann i *En folkefiende*
* 2008: Bjørnemor i *Dyrene i Hakkebakkeskogen*
* 2009: Inés i *For lukkede dører* av Jean-Paul Sartre

Film og TV
----------

Ingjerd Egeberg debuterte på filmlerretet i 2000 som «Janne» i Pål Jackmans *Detektor*. Senere har hun spilt «Toril Houg» i *Tyven, Tyven* (2001), «Liv Steen» i *Ved kongens bord* (2005) og hovedrollen som «Maria» i *Marias menn* (2006).

Egeberg har også medvirket i flere TV-produksjoner, som «Clara» i *Turbulent sone* (2000), som «Therese» i *Thomas P.* (2007), som «Solveig Melby» i *Kodenavn Hunter*, del 2 (2008) og som «Eva Verås» i *Mammon* (2014).

Referanser
----------

1. ↑   Freebase-data fra Google[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «Ingjerd Egeberg | Nationaltheatret». *www.nationaltheatret.no* **(norsk)**. Besøkt 19. juni 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ingjerd Egeberg på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Ingjerd Egeberg hos Sceneweb Rediger på Wikidata

* (en) Ingjerd Egeberg hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Ingesund** er et sted i utkanten av Arvika i Värmland, der det har vært skolevirksomhet siden 1926.

Ingesund ligger et par kilometer sør for Arvikas bykjerne, på den østlige av de to halvøyene i innsjøen Glafsfjorden som danner det sundet som avgrenser Kyrkviken fra resten av innsjøen. Området og halvøya heter Östra Sund. Plassen er oppkalt etter et bolighus som ble kalt Ingesund av den siste private eieren, som hadde en kone som het Ingeborg. Bygningen ble i 1926 kjøpt av *Västra Värmlands folkhögskola*, som noe senere tok navnet Ingesunds folkhögskola. Folkehøyskolen hadde en sidevirksomhet, *Folkliga musikskolan*, som senere fikk egne bygg vest for folkehøgskolen og som etter hvert ble til Musikhögskolan Ingesund. 

Begge Ingesund-skolene har internater der i underkant av hundre av studentene bor i skoleåret. Skoleområdet grenser til den sørligste delen av Arvika og har bussforbindelse med sentrum.

Bilder
------

* Musikhögskolan IngesundMusikhögskolan Ingesund
* Ingesunds folkhögskolaIngesunds folkhögskola
**Lepidopterologisk arbeidsgruppe**, forkortet **LepArb**, ble stiftet i 1986 og var (?) en gruppe bestående av de fremste norske spesialistene på sommerfugler (Lepidoptera). Hensikten var å samle faunistisk informasjon om norske sommerfugler, fra museumssamlinger og en rekke private samlere, til en felles nasjonal oversikt. Forvaltningsansvaret når det gjaldt kunnskapen om norske sommerfugler, samt å holde kompetansen oppdatert i forhold til taksonomisk forskning og registrering av data, lå på frivillig engasjement hos amatør-entomologene.

LepArb bestod av Yngvar Berg, Kai Berggren, Lars Ove Hansen, Heimo Pöyhönen, Svein Svendsen, Leif Aarvik, Sigurd A. Bakke, Øistein Berg og Bjørn M. Fjellstad.

Arbeidet har resultert i økt kunnskap om Norges sommerfugler, blant annet i flere publikasjoner. Den første kom i 1994 og var over sommerfugler i gruppen Gelechioidea. I 2000 kom *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* (Katalog over Norges sommerfugler), som omhandlet utbredelsen til 2 123 arter av til da kjente norske sommerfugler. Katalogen var et resultat av LepArbs innsamling av data og bygget på en database med omtrent 100 000 registrerte funn av sommerfugler. Katalogens faglige tyngde lå i at alle funn var verifiserte (kontrollert materiale). Kravet var at det skulle være ett belegg i en samling, derfor ble ikke opplysninger kun fra litteraturen tatt med. Dette medførte at noen eldre publiserte funn, som ikke kunne verifiseres ble strøket, samtidig ble det ryddet i noen artskomplekser.

Referanser
----------

1. 1 2  Aarvik, Berggren & Hansen. 2000.

Litteratur
----------

* Sømme, L. & Hansen, L.O. (bilderedaktør). 2004. *Entomologiens historie i Norge. Norsk entomologisk forening \* 1904-2004* Norsk entomologisk forening, Zoologisk museum, Universitetet i Oslo. Side 243-244. ISBN 82-996923-1-8
* Aarvik, Leif. 1994. *Atlas of the Lepidoptera of Norway. part 1 : Gelechioidea: Oecophoridae, Agonoxenidaae, Batrachedridae, Momphidae, Cosmopterigidae, Scythridae, Blastobasidae* (Insecta Norvegiae no. 5) Norsk Entomologisk forening 72 sider.
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* (Katalog over Norges sommerfugler) Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3

Eksterne lenker
---------------

* Norsk entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
* Norges sommerfugler[*død lenke*]

Portal: Litteratur
**Tosh Van der Sande** (født 28. november 1990 i Wijnegem) er en profesjonell belgisk landeveissyklist og banesyklist. Han sykler for UCI WorldTourlaget Team Jumbo-Visma. Van der Sande har blant annet blitt verdensmester i banesykling.

Meritter
--------

2006
 Nasjonal mester-rekrutter Poengløp
 Nasjonal mester-rekrutter Scratch
2007
 Nasjonal mester-junior Poengløp
 Nasjonal mester-junior Scratch
2008
 Junior-Verdensmester Poengløp
 Nasjonal mester-junior Poengløp
 Nasjonal mester-junior Scratch
 Nasjonal mester-junior Madison
 Nasjonal mester-junior Lagforfølgelse
2.-plass sammenlagt, Giro della Toscana
1. og 3. etappe
2. etappe, Münsterland Tour
4. etappe, Trofeo Karlsberg
2. etappe, Ronde van Antwerpen
UIV Cup Gent
2009
4. etappe, Tour de la Province de Namur
2010
10.-plass, U23 Liège–Bastogne–Liège
2011
Vinner, U23 Liège–Bastogne–Liège
1. etappe, Vuelta a Navarra
3.-plass sammenlagt, Tour de Liège
5. etappe
4.-plass sammenlagt, Le Triptyque des Monts et Châteaux
1. og 3. etappe
8.-plass sammenlagt, Normandie rundt
2012
Klatrekonkurransen, Tredagers i De Panne

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Tosh Van der Sande – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Tosh Van der Sande – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Tosh Van der Sande – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Tosh Van der Sande – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Tosh Van der Sande – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Tosh Van der Sande – CycleBase Rediger på Wikidata


| * v
* d
* r
Team Jumbo-Visma (2023) |
| --- |
| 
* Affini
* van Baarle
* Benoot
* Bouwman
* Dennis
* M. van Dijke
* T. van Dijke
* van Emden
* Foss
* Gesink
* Gloag
* Hessmann
* Hofstede
* Kelderman
* Kooij
* Kruijswijk
* Kuss
* Laporte
* Leemreize
* Oomen
* Roglič
* Roosen
* Tratnik
* Vader
* Valter
* Van der Sande
* van Aert
* Van Hooydonck
* Vingegaard

 |
**Sverre Kilde** (født 26. juli 1934, død 4. juni 1996) var en norsk major som etter 13 år i ulike stillinger innen Røde Kors ble spesialrådgiver for FNs høykommissær for flyktninger fra 23. juli 1989.

Biografi
--------

Etter realartium i 1953 begynte Kilde på Artilleriets befalsskole. I 1957 fullførte han Krigsskolen, siden tok han Hærens Stabsskole. I 1969 tok han Master Degree i Public and International Affairs. Han hadde tjeneste som offiser både i tropp og stab i Hærens Transportkorps, Brigaden i Nord-Norge, Forsvarets forskningsinstitutt og ved Hærstaben. I 1972 søkte han avskjed fra Forsvaret og begynte i jobb som «Director of disaster preparedness» i Det internasjonale Røde Kors i Genève, en stilling han hadde i ti år. Da kom han tilbake til Norge og ble sjef for utenlandsavdelingen i Norges Røde Kors fra 1982 til 1985. Da gikk turen tilbake til Genève, hvor han ble «Relief Coordination Officer» i UNDRO, «United Nations Disaster Relief Organization» Co-ordinator's Office. Denne jobben hadde han i tre år før han ble spesialrådgiver for Høykommissæren for flyktninger i 1989. I sin internasjonale tjeneste hadde han i perioden 1962 til 1972 oppdrag i Kongo, Nigeria, Kambodsja, India og Bangladesh. Han var gjeste-professor ved University of Pittsburgh i USA 1968-1969 og ble Mellon Fellow samme sted. Sverre Kilde var ridder av Den tunisiske republikk og innehaver av Norges Røde Kors hederstegn. 

Sverre Kilde var fra 1987 gift med den finske legen Rauni-Leena Luukanen-Kilde.

Kilder
------

* Hvem Hva Hvor 1990 ISBN 82-516-1267-5

Referanser
----------

1. 1 2 3   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Sverre Kilde, (26.juli 1934 - 04.juni 1996).», besøkt 15. august 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Jaako Närvä, «The Finnish UFO tradition, 1947–94» i Christopher Partridge, ed. UFO Religions, s. 208