recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Elveniøye** er en art i gruppen niøyer som finnes i elver langs den europeiske atlanterhavskysten fra Middelhavet i sør og nord til Bergen. Arten er også utbredt i Østersjøen. Den hører til de mer økonomisk viktige artene kjeveløse fisk, og regnes som en delikatesse mange steder i Vest-Europa.

Kjennetegn
----------

Elveniøye er bronsebrun eller grønnaktig til grå på ryggen, lysere med toner av grønt på sidene og hvitaktig med mørke prikker på buken. En kan skjelne den fra bekkeniøye på at den har klart definerte mellomrom mellom ryggfinnene.

Størrelsen varierar fra 20 cm opp mot en halv meter, med registrert maksimalvekt på 150 g.

Levesett
--------

Elveniøye er generelt sett anadrom, men det finnes også rene ferskvannsbestander, blant annet i Mjøsa. De voksne fiskene lever stort sett i brakkvann, i elvemunninger eller i havet, men ikke så langt fra land som havniøye. Larvene filtrerer som andre arter niøyer omgivelsene for mikroskopiske næringspartikler.

Gytetiden er i april-juni. Fisken graver gytegrop på sand- eller grusbunn i rennende vann med vannføring på 1-2 m/sekund. De gyter i grupper; gytegroper med opp til 50 individer er registrert. Etter fullført gyting dør de voksne i løpet av to uker.

Larvene klekkes ut av eggene etter 10-14 dager, og ligger nedgravd i 3-6 år før de blir voksne.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Elveniøye* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Elveniøye* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Elveniøye* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Elveniøye* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Elveniøye* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Elveniøye* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *Elveniøye* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Elveniøye* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lampetra fluviatilis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lampetra fluviatilis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lampetra fluviatilis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* FishBase[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND
 |
En rosa sparegris
En **sparegris** eller **sparebøsse** er et tradisjonelt navn på en oppsamlings- og lagringsbeholder for penger. Barn og voksne legger gjerne små mynter og veksel i beholderen og sparer gjennom dette til det blir større beløp. En del sparebøsser er formet som en gris, og har tradisjonelt vært laget av keramikk, porselen, tinn og sølv – og senere i plast.

Navnets opprinnelse
-------------------

Selve navnet *sparegris* kommer fra det mellomengelske ordet «pygg», som betydde en type leire som ble brukt til å lage diverse kjøkkenredskaper som krukker. Folk sparte ofte pengene sine i kjøkkenets kokeredskaper og krukker laget av «pygg», ofte kalt «pygg jars». Rundt det 18. århundre endret man stavemåten på «pygg», og en «pygg jar» hadde utviklet seg til å hete «pig bank». Dette navnet kan ha blitt populært fordi det vanligvis var barn som brukte slike «pig banks», samt at et griseansikt er en barnevennlig form som er enkel å skape i leire. Da meningen hadde endret seg fra substans til form, begynte man å lage «piggybanks», eller sparegriser, av andre stoffer enn leire, som glass, gips og plast.

En annen fremsatt teori om navnets opprinnelse er basert på ideen om at pengene man gir til sparegrisen, representerer maten en bonde gir til grisen. Det koster bonden penger å mate grisen, og disse får han ikke tilbake før han slakter grisen (representert ved å knuse sparegrisen) for å selge kjøttet.

Formål
------

Sparegrisen brukes gjerne for å forsterke barns forståelse av å spare penger, og å bruke dem. Penger kan enkelt puttes på sparegrisen, men en større innsats kreves for å få pengene ut igjen. Dersom sparegirsen ikke har lås, må pengene dirkes ut eller i ytterste konsekvens sparegirsen ødelegges for å få tak i pengene igjen. Dette nivået av innsats gjør at sparegrisens eier må forsvare avgjørelsen om å ta penger fra sparegrisen.

I populærkulturen
-----------------

> Åå du gode sparegrisen min  
> nå skal du få tiøringen din
> 
> 
> «Sparegris-visa» av Alf Prøysen
> 
> 

De fleste moderne sparegriser har en plugg eller et lokk i bunnen som kan fjernes slik at man kan ta ut penger fra grisen uten å ødelegge den.

Alf Prøysen har spilt inn sangen «Sparegris-visa», hvor han regelmessig *inflasjonsjusterte* sparebeløpet fra ettøring, til toøring og til sist tiøring og Rapperen 50 Cent har spilt inn en sang som heter «Piggy Bank».

Eksterne lenker
---------------

* (en) Piggybanks – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Piggy bank – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hva er opprinnelsen til sparegrisen?
* piggybankpage.co.uk Arkivert 5. desember 2006 hos Wayback Machine. – Om sparegrisens historie (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN
 |
**Fredrik Christian Dons** (født 25. mars 1886, død 23. mars 1953) var Norges første speiderleder, og stiftet speidergruppen *1. Kristiania trop* i 1910. Året etter, i 1911, stiftet han Norsk Speidergutt-Forbund sammen med Hans Møller Gasmann. Dons var speiderforbundets første speidersjef fra 1911 til 1920.

Våren 1911 møtte Dons med Hans Møller Gasmann som hadde startet 2. Kristiania på Frogner i Oslo. De ble etterhvert enige om å stifte en forening, som ble Norsk Speidergutt-Forbund.

I det sivile liv var han først forretningsmann, og fra 1922 ansatt i Norges Bank.

Dons var sønn av hospitalsforstander Johannes Albrecht Dons (1839-1921) og Johanne Marie Fleischer (f. 1850). Han giftet seg i Fagerborg kirke, 15. april 1916, med Inga Julie Margrethe Oppen (f. 1889). Hans søster, Henny Dons, var formann og viseformann i Norges Kristelige Ungdomsforbund. Han var sekretær og kasserer i Det norske Misjonsselskap, medlem av Norsk Misjonsråd og aktiv innen KFUM-bevegelsen. Dons ble gravlagt ved Ullern kirke 27. mars 1953.

Hederstegn og utmerkelser
-------------------------

* Sølvulven, Norsk Speidergutt-Forbunds høyeste utmerkelse, tildelt 1915
* Æresmedlem av Oslo krets (Norsk Speidergutt-Forbund) i 1925
* Æresmedlem i Norsk Speidergutt-Forbund i 1945
* Donsbautaen, avduket 1955

Referanser
----------

1. ↑  Dons (1995). *Den norske del av slekten Dons*. [L. Dons].
2. ↑  Hvem er hvem?, 1934.
C++ kildekode kan se slik ut i Notepad++.
**Notepad++** er et åpent, fritt og gratis tekstredigeringsverktøy.

Brukerrettighetene er definert av GNU General Public License.

Allmenn funksjonalitet
----------------------

Programmet bygger på Scintilla og har funksjoner som autofullføring, syntaksmerking, regulære uttrykk. Filer for grensesnitt og stavekontroll på ulike språk kan lastes ned separat, blant annet på bokmål og nynorsk. Det er støtte for Unicode, redigering av TeX-dokumenter og binærfiler og en rekke andre formater. Brukergrensesnittet benytter arkfaner. Notepad++ støtter makroer og \*nix skallskript, og har en innebygd FTP-klient, men støtter ikke den sikre SSH-protokollen.

Programutvikling
----------------

Notepad++ støtter blant annet assembler, programmeringsspråkene Ada, C, C#, C++, Fortran, Java, Lisp, Pascal, Ruby og Visual Basic, samt skriptspråkene AutoIt, ASP, JavaScript, Lua, MATLAB, Perl, PHP, Python og VBScript.

Webutvikling
------------

For nettstedutvikling er det støtte for HTML, CSS, XML og databasespråket SQL (XML og SQL er ikke avgrenset til nettsider).

Se også
-------

* Fri programvare
* Fri programvare til Windows

Referanser
----------

1. ↑  «Notepad++ Author».
2. ↑
3. ↑  «LICENSE». Besøkt 15. februar 2021.
4. ↑  «Upgrade Notepad++ License».

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Mate-URL Rediger på Wikidata

* (en) Notepad++ – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Notepad++ på GitHub
Boris Johnson, tidligere borgermester i London.
En fransk borgermester
En **borgermester** er den øverste administrative og politiske lederen for en by eller kommune. Borgermesteren kan være valgt direkte av innbyggerne, eller velges av et bystyre eller kommunestyre.

Borgermesteren er vanligvis jurisdiksjonens utøvende myndighet. I noen jurisdiksjoner delegerer borgermesteren mye av sin utøvende makt til en administrativ leder, for eksempel en byrådsleder.

Norge
-----

Fra 1430-tallet fikk noen byråd en eller to formenn med tittelen borgermester. Også Danmark og Sverige innførte dette embedet i løpet av 1400-tallet. I Oslo nevnes to borgermestre i 1439, i Tønsberg en i 1444, mens Bergen og Trondheim først fikk borgermestere etter reformasjonen. Kanskje skyldes dette at begge byene var av slik politisk og økonomisk betydning at bystyrene først stod friere etter at kirken og Hansaforbundet var blitt varig svekket.

Betegnelsen rådmann ble tatt i bruk i forbindelse med de nye kommunelovene av 1938. Ved kommuneloven av 10. juni 1938 som trådte i kraft fra 1.1.1939, ble tittelen «borgermester» erstattet med «rådmann». Dette vedtaket var ikke overensstemmende med justisdepartementets lovproposisjon eller med innstillingen, men ble vedtatt i odelstinget og lagtinget med én stemmes overvekt. Inntil 1665 hadde Bergen to borgermestre, siden tre, idet magistraten bestod av en president og to borgermestre. Hertil kom seks rådmenn, siden redusert til fire. I 1828 blev det bestemt at magistraten skulle bestå av én borgermester og to rådmenn, i 1894 endret til «første borgermester» og to borgermestre, inntil kommuneloven av 1921 og loven om magistratembedenes opphevelse.

Færøyene
--------

På Færøyene fungerer en *borgarstjóri*, «borgermester», på samme måte som en ordfører i Norge, mens administrasjonssjefen tituleres *kommunustjóri*, «kommunaldirektør», eller *kommunuskrivari*, «kommunalsekretær». Færøyske valg er personvalg, og den nye borgermesteren er stort sett den kandidaten som fikk flest stemmer i valget, mens kandidaten med nest flest stemmer blir viseborgermester. Tórshavnar kommuna har, som eneste færøyske kommune, to viseborgermestre.

Danmark
-------

I Danmark brukes betegnelsen *borgmester* om den øverste politiske lederen for en kommune. Borgmesteren velges fra og av de folkevalgte medlemmene av kommunestyret (*byråd* eller *kommunalbestyrelse*) og er formann og møteleder for styret. I København er *overborgmesteren* den øverste politiske lederen valgt fra og av medlemmene av Københavns borgerrepresentasjon. I alle kommuner utnevnes i tillegg en eller to viseborgermestre (*viceborgmestre*).

Tyskland
--------

I Tyskland brukes betegnelsen *Bürgermeister*.

Se også
-------

* Ordfører

Referanser
----------

1. ↑  Hilde Sandvik og Geir Atle Ersland: *Norsk historie* (s. 95), Samlaget, Oslo 2008, ISBN 978-82-521-5182-4
2. ↑  Mappe 497/1939 i A-0155 arkivet etter finansbyråden i Bergen, Bergen byarkiv

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
**Økofeminisme** er en sosial og politisk bevegelse som forsøker å forene økologisme og feminisme. Økofeminister fremmer at det finnes et forhold mellom undertrykkingen av kvinner og naturens forfallenhet, og de leter i kryssingen mellom sexisme, naturens dominans, rasisme og andre begrep av sosial ikke-likestilling. Noen jobber også med betydningen kapitalismen har på kvinner, naturen og mennesker som lever i ekstrem fattigdom. Det er forskjellig relevante økofeminist-skoler som relaterer til analysen av miljøet. Økofeminismen fremmer at det er en link mellom kvinner og naturen som kommer fra deres felles historie med undertrykkelse fra et typisk vestlig samfunn.

Synet på teknologien
--------------------

Françoise d'Eaubonne foreslo et korporativt system i form av små landsbyer uten automatisering og uten teknologi som støter fra seg. Med økofeministiske idealer og hedenske metoder, ble disse prosjektene ofte sett på som en form for primitivisme. På andre siden, mens noen økofeminister ikke ser på teknologi som noe som støter fra seg, ser mange ironisk nok en vesentlig rolle for moderne teknologi i lagingen og driften av slike landsbyer. Mange økofeminister ser på bruken av teknologier som solkraft som en måte å holde seg unna industrielle, forurensende teknologi og materialer.

Framtredende økofeminister
--------------------------

* Susan Griffin
* Petra Kelly
* Audre Lorde
* Wangari Maathai
* Maria Mies
* Val Plumwood
* Adrienne Rich
* Ariel Salleh
* Vandana Shiva
* Charlene Spretnak
* Miriam Simos aka Starhawk
* Alice Walker
* Karen J. Warren

Eksterne lenker
---------------

* www.ecofem.org Arkivert 22. april 2021 hos Wayback Machine.
* An Ecofeminist Look at the Patriarchal Social Order
* Ecofeminism Web Ring
* ecofeminism.net
* Eve Online Arkivert 30. april 2008 hos Wayback Machine.
* Catherine Keller's 2005 pdf article: Ecofeminism and the Democracy of Creation
* An Ecology of Knowledge: Feminism, Ecology and the Science and Religion Discourse av Lisa Stenmark
* Toward a Queer Ecofeminism av Greta Gaard

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Kjell Martin Gjævenes** (født 4. mars 1937 i Oslo, død 13. august 2019) var en norsk fysiker, skolemann, lærebokforfatter og høgskoledirektør. Han var gjennom en årrekke administrerende direktør for Norges veterinærhøgskole.

Karriere
--------

Han var utdannet cand.real. i fysikk ved UiO i 1963 og var ansatt ved Fysisk institutt som vitenskapelig assistent og universitetslektor i perioden 1962–1970. Han arbeidet med forskning innen audiofysikk (lydfysikk). Fra 1970 til 1978 var han lektor i realfag ved Vahl videregående skole. I denne perioden var han blant de første som gjennomførte forsøk med EDB-undervisning i skolen. I 1978 ble han rektor ved Sinsen gymnas og i 1982 ble han rektor ved Manglerud videregående skole. I 1987 ble han assisterende direktør og fungerende administrerende direktør ved Norges veterinærhøgskole, der han ble fast utnevnt som administrerende direktør i 1991. Han var også styreleder for Senter for veterinærmedisin i Tromsø. Han var redaktør for de siste utgavene (i 1976 og 1979) av *Haffner og Haagaas*, en oppgavesamling i matematikk som utkom mellom 1925 og 1979. Han mottok også Lydprisen for sitt arbeid om trafikkstøy. Gjævenes var lokalpolitiker i Oslo og styreleder i lokalhistoriefondet i St. Hanshaugen-Ullevål.

Referanser
----------

1. 1 2  «Han er direktør for dyrenes rikshospital». *Aftenposten*. 22. mai 1991.
2. 1 2  «Nekrolog: Kjell Martin Gjævenes». *Aftenposten*. 31. august 2019. s. 69.
3. ↑  *Rapport om forsøk med EDB-undervisning gjennomført ved Vahl gymnas skoleåret 1974–1975*
4. ↑  «Åpner senter for veterinærmedisin». *Tromsø*. 30. april 1991.
5. ↑  «Kjell Martin Gjævenes». *Arbeiderbladet*. 4. mars 1997.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Cheese** er et fritt dataprogram for å ta bilder og video med et nettkamera, skrevet for skrivebordsmiljøet GNOME. Programmet kan legge effekter på bildet i sanntid.

Historikk
---------

Cheese ble utviklet som et Google Summer of Code-prosjekt i 2007 av Daniel G. Siegel. Hensikten med prosjektet var å etablere et fritt alternativ til Mac OS X-programmet Photo Booth.

Under utviklingen av det grafiske brukergrensesnittet er det tatt spesielle hensyn for å gjøre programmet optimalisert for nett-PCer, slik at programmet skal kunne fungere på et bredt spekter av Linux-distribusjoner.

Siden GNOME 2.22.0 ble lansert 12. mars 2008, har Cheese blitt distribuert som en del av GNOME.

Funksjoner
----------

Cheese har modi for å ta enkeltbilder, video og bildeserier. I enkeltbilde- og bildeseriemodus har programmet forsinkelse på avløseren, og bruker skjermen som en rudimentær blits.

Programmet er integrert i GNOME. For eksempel kan man sende bilder direkte til fotohåndteringsverktøyet F-spot, eller angi at et bilde skal settes som profilbilde i GNOME.

Dersom programpakken *postr* er installert, er det mulig å eksportere bilder fra Cheese direkte til Flickr.

Cheese har støtte for å skifte mellom flere kameraer. Programmet bruker biblioteket GStreamer til å lagre videoer i konteinerformatet Ogg, komprimert med Vorbis og Theora, og til å legge effekter på bilder og videoer.

Referanser
----------

1. ↑  ; *Free Software Directory*; besøksdato: 18. mars 2017.
2. ↑  Daniel Siegels søknad til Google Summer of Code 2007

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Cheese (software) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Lichess** er en sjakkserver startet av den franske programmereren Thibault Duplessis 3. juni 2010.

Lichess er åpen kildekode frigitt under AGPL license. Alle som velger å registrere seg får samme tilgang til alle lichess' funksjoner, så brukere som ikke kan eller ikke ønsker å støtte nettstedet økonomisk, spiller dermed på nøyaktig samme vilkår som alle andre.

Alle som bruker lichess har tilgang til Stockfish-analyser, hele åpningsboka, alt lærematerialet, som studier og videoer, og alle treningsfunksjonene, dvs. taktikk, notasjonsforståelse og åpninger. Registrerte brukere som ønsker kan opparbeide seg en rating i lichess sitt ratingsystem, opprette egne studier, og har tilgang til alle diskusjonsfora. Uregistrerte (anonyme) brukere kan spille uratede partier mot andre brukere eller mot Stockfish. 

Det er mulig å spille en rekke ulike varianter av sjakk på selvvalgt tid eller etter fjernsjakkregler, blant annet:

* Standard sjakk
* *Crazyhouse*
* Sjakk960 (*Fischer Random Chess*)
* Kongen på haugen (*King of the Hill*)
* *Three-check*
* Antisjakk (*Antichess*)
* *Atomic*
* Horde
* *Racing K*

Lichess-appene for Android og iOS er gratis og fullstendig fri for reklame.

Per 27. november 2016 var lichess.org verdens nest mest brukte sjakkserver, bare chess.com har flere brukere.

Referanser
----------

1. 1 2  Duplessis, Thibault. «How old is lichess?». Besøkt 27. november 2015.
2. ↑  Duplessis, Thibault. «LICENSE». *GitHub*. Besøkt 27. november 2016.
3. ↑  «About» lichess. Hentet 29. november 2016.
4. ↑  «Android apps in Google Play». Besøkt 27. november 2016.
5. ↑  *lichess mobile*, hentet 27. november 2016
6. ↑  «Chess Links and Websites». Arkivert fra originalen 4. januar 2021. Besøkt 27. november 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisiell blogg Rediger på Wikidata

* (en) Lichess – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Lichess på Twitter Rediger på Wikidata

* Lichess på Facebook Rediger på Wikidata

* Lichess på YouTube Rediger på Wikidata

* Lichess på Mastodon Rediger på Wikidata

* Lichess på Twitch Rediger på Wikidata
* Lichess på GitHub
**Charlie McGettigan** (født 7. desember 1950) er en irsk sanger og låtskriver som vant Eurovision Song Contest i 1994 for Irland sammen med Paul Harrington med sangen «Rock 'n' Roll Kids».

McGettigan begynte sin karriere i 1960-årene ved å spille på klubber og puber, inspirert av irsk folkemusikk.[] I 1973 var han med og skaper gruppen Jargon som fikk platekontrakt etter å ha deltatt på Letterkenny Folk Festival. Etter tre utgivelser bestemmte han seg imidlertid for forlate gruppen å starte en solokarriere.

Han jobbet så med irske artister som Maura O Connell og Eleanor Shanley, som ga ut noen av komposisjonene hans. I 1994 deltok han for Irland i Eurovision Song Contest sammen med Paul Harrington. Etter at de vant konkurransen ga de ut albumet «Rock 'n' roll kids» før de gikk hvert til sitt.

McGettigan har fortsatt å gi ut album og reiser fremdeles på turneer i Irland og i resten av Europa.[] Irske artister som Dannan, Mary and Frances Black, Ray Lynam, Daniel O Donnell, Hall Ketchum, Maura O Connell og Eleanor Shanley har dessuten gitt ut sanger laget av ham. Han gjorde også en gjesteopptreden på «Congratulations»-konserten i 2005, da Eurovision Song Contest feiret sitt femtiårsjubileum.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Charlie McGettigan på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Charlie McGettigan på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Charlie McGettigan på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Charlie McGettigan på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Charlie McGettigan på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Charlie McGettigan på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) Charlie McGettigan på AllMusic Rediger på Wikidata

  


| Utmerkelser og prestasjoner |
| --- |
|
| Forgjenger :**Irlands flagg Irland Niamh Kavanagh med «In Your Eyes»**

 | **Vinner av Eurovision Song Contest**1994 sammen med Paul Harrington med «Rock 'n' Roll Kids» | Etterfølger :**Norges flagg Norge Secret Garden med «Nocturne»** |
|
| Forgjenger :**Niamh Kavanagh med «In Your Eyes»**

 | **Irlands representant i Eurovision Song Contest**1994 | Etterfølger :**Eddie Friel med «Dreamin'»** |

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Grannes**, fra 2013 til 2015 **7800**, er et norsk rockeband fra Namsos som ble dannet i 2005 og fikk samme år et D.D.E.-stipend og i 2006 ga de ut sin første plate, *Ingen vei tilbake*, og singelen med samme navn. Bandet har blitt veldig godt mottatt i Norge og har vært på Norsktoppen, Dansefot jukebox og Norsk på norsk på NRK. I 2008 ga bandet ut en ny singel til den kommende platen, *Fem minutt på TV*. Den gjorde det veldig bra på Norsktoppen og på lokale platebutikker i Namsos og Namdalen. De spilte sammen med Per Erik Wallum sine barn Stian Wallum og Kine Wallum i Namdalshallen i 3. juledag 2009. I perioden 2013 til 2015 prøvde Grannes seg med det nye bandnavnet 7800 og ga ut albumet *Søttiåttenullnull* til en viss suksess. I 2015 tok bandet tilbake det originale bandnavnet med begrunnelsen, *Navneskiftet til 7800 fikk ikke den ønsket effekt vi håpte på. Vi har tydeligvis undervurdert oss selv. Navnet Grannes var mer etablert enn vi trodde, publikum hadde et nært forhold til det og det skapte litt forvirring, Ronny Grannes 2015*, samtidig så forlot bassist Jan Anders Rustad og gitarist Daniel Viken bandet og ble erstattet av Kristoffer Finnanger Lysgård som ny gitarist og Ola Liljefjell som ny bassist. I november 2015 ga bandet ut sitt nye album *Eksplosiv kjemi* med Skjalg Raaen som plateprodusent.

Medlemmer
---------

### Nåværende

* Ronny Grannes – vokalist, gitar, låtskriver (2005–)
* Jonas Finnanger – gitarist, kor (2020–)
* Eirik Engan – trommer, kor (2005–)
* Åsmund Gevik – bass, kor (2019–)
* Terje Grande - tangenter (2013–)

### Tidligere medlemmer

* Stig Johansen – keyboard (2007–2008)
* Daniel Viken - gitarist, kor (2005–2015)
* Jan Anders Rustad - bassist, kor (2007–2015)
* Kristoffer Finnanger Lysgård – gitarist, kor (2015–2016)
* Ola Liljefjell – bass, kor (2015–2019)
* Anders Brønstad – gitarist, kor (2016–2020)

Diskografi
----------

### Album

* *Ingen vei tilbake* (2006)
* *Søttiåttenullnull* (2013)
* *Eksplosiv kjemi* (2015)
* *GRANNES (Live)* (2022)

### Singler

* *Ingen vei tilbake* (2006)
* *Himmel'n te dæ* (2006)
* *Fem minutter på tv* (2008)
* *Æ e den æ e* (2010)
* *Dæ og mæ* (2010)
* *Travel* (2013)
* *Full storm* (2015)
* *Riv i hjertet* (2016)
* *Det får gå som det går* (2017)
* *Meir og meir* (2018)
* *Dans så tett med mæ no* (2019)
* *Storebror* (2020)
* *Æ Vil Ha Dæ* (2021)
* *Peis På!* (2021)

Eksterne lenker
---------------

* Grannes' Facebook-side
**Santa Maria del Mar** er en basilica minor i Barcelona. Den ligger i bydelen La Ribera, og ble bygd mellom 1329 og 1383. Den er et enestående eksempel på katalansk gotisk arkitektur, med en reinhet og helhet i stilen som er veldig uvanlig for store middelalderbygninger. Den består av et midtskip og to sideskip som danner en halvrund koromgang der de møtes.

Santa Maria del Mar har alltid hatt et rykte på seg om å være en folkelig kirke bygd av arbeidere for arbeidere, og fungerte som arbeiderklassens katedral. En betydelig del av arbeidet med bygginga ble utført av såkalte *bastaixer*, som frivillig og ulønna bar steinblokker fra steinbruddet i Montjuïc til kirken. Den ble bygd over en eldre og mindre kirke med samme navn.

Utenfor Santa Maria del Mar er det en liten plass med tre trær, som kalles Fossar de les Moreres, etter navnet på monumentet som står der. På denne plassen ble flere av dem som forsvarte Barcelona under beleiringa i 1714 begravd, og monumentet er en fakkel som brenner for å hedre de falne.

Den historiske romanen *Havets katedral* av Idelfonso Falcone er lagt til perioden for byggingen av Santa Maria del Mar og basilikaen danner bakteppet for handlingen i boken.

Referanser
----------

1. ↑   Wiki Loves Monuments' database, tools.wmflabs.org, utgitt 13. november 2017[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Harald Gustaf Johnsson** (1890–1959) var en svensk sportsutøver og diplomat som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Johnsson ble olympisk mester i turn i OL 1908 i London. Han var med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i mangekamp foran Norge. Det var åtte lag som deltok i lagkonkurransen i mangekamp, og hvert lag hadde mellom 16 og 40 turnere.

Johnsson studerte filosofi og jus ved Lunds universitet og tjenestegjorde senere i utenrikstjenesten, og var stasjonert bl.a. i Rio de Janeiro, Lisboa, Beirut, Kairo og Damaskus. Han døde i Washington.

OL-medaljer
-----------

* 1908 Storbritannias flagg London - Gull **Gull** i turn, mangekamp lagkonkurranse Sveriges flagg Sverige

Referanser
----------

1. 1 2  «Gustaf Johnsson - Sveriges Olympiska Kommitté». *sok.se* **(svensk)**. Besøkt 24. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gustaf Johnsson – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Gustaf Johnsson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Gustaf Johnsson – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Gustaf Johnsson – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Lawrence Hafstad** (1904–1993) var en amerikansk fysiker og sønn av norske emigranter. 
Fra 1928 til 1942 var han ansatt ved Carnegie Institution i Washington, D.C. hvor han i samarbeid med blant andre Odd Dahl utførte grunnleggende eksperimenter innen kjernefysikken. De utviklet Van de Graaf-generatoren for dette og gjorde noen av de første målingene av spredning av proton mot proton. I 1939 påviste de utsending av forsinket nøytron etter fisjon. 

Fra 1942 til 1947 var Hafstad tilsluttet laboratoriet for bruksfysikk ved Johns Hopkins University, de to siste årene som direktør for laboratoriet. Han var i 1949–1955 direktør for Atomic Energy Commissions avdeling for reaktorutvikling, deretter (1955–69) visepresident og ansvarlig for forskningen ved General Motors Corp.

Kilder
------

* (no) Lawrence Hafstad i Store norske leksikon. Hentet 28.02.2013

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
Thyraborg (til venstre) og den uttørrede Dannevirke sjø (til høyre), sett fra Dannevirkets Hovedvoll.
**Thyraborg** var en festning som var et ledd i forsvarsverket Dannevirke i det sydlige Jylland. Festningen antas å blitt bygget under Valdemar den Store, da han forsterket en del av hovedvollen med en cirka 2,5 meter tykk teglstensmur, som er kjent under navnet Valdemarsmuren. 

Borgen ble bygget kort tid etter byggingen av Valdemarsmuren og ble antagelig brukt som garnison for Dannevirkes besetning. Borgen lå på nordsiden av Dannevirkes hovedvoll og var på tre sider omgitt av den nå uttørrende Dannevirke sjø Den lå strategisk like ved Hærvejens port i Dannevirke. Festningen ble kalt opp efter Thyra Dannebod, som ifølge legenden var ansvarlig for bygningen av Dannevirke. Thyra Dannebod, som var mor til Harald Blåtann, opptrer fortsatt i dag i mange sønderjydske eller sydslesvigske folkesagn omkring byggingen av Dannevirket.

Stedet, hvor borgen har stått, kan ennnu i dag sees få hundre meter øst for Danevirke museum i landsbyen Dannevirke.

Eksterne lenker
---------------

* Billede af Thyraborg
* Projektkontor Verdensarv Hedeby og Dannevirke: *En gådefuld borgvold*
***Super Hexagon*** er et indie- og reaksjonsspill utviklet av Terry Cavanagh, med musikk komponert av Niamh «Chipzel» Houston. Spillet ble originalt lansert for iOS i september 2012, versjonene for Windows og OS X ble sluppet ut tre måneder senere; en Android-versjon ble lansert i januar 2013, og BlackBerry og Linux-versjoner kom i februar 2013. Spillet er basert på et tidligere spill av Terry Cavanagh, *Hexagon*, som ble laget for et tolvtimers «game jam» i 2012.

Spillet
-------

Målet i *Super Hexagon* er å kontrollere en liten trekant som sirkler rundt et hexagon i senteret (som noen ganger kollapser til et pentagon eller en firkant) og unngå kontakt med de innkommende «veggene». Spillet har seks vanskelighetsgrader, et sett med «normale» moduser: Hexagon, Hexagoner og Hexagonest, og et sett med nivåer som blir låst opp etter å ha klart å overleve i de andre nivåene i minst 60 sekunder. Etter å ha overlevd i de vanlige nivåene, vil nivået bytte over til den vanskeligere, dette kan betegnes ved at nivået bytter farge og går fortere. Å overleve 60 sekunder til vil bytte fargene igjen, men vil ikke øke vanskelighetsgraden.

Spillets lydspor består av tre sanger, som er satt til rytmen av spillet.

Utvikling
---------

*Super Hexagon* er stemmebelagt av Jenn Frank. Cavanagh hadde tenkt å ansette en profesjonell stemmelegger, men likte ikke resultatene.

Referanser
----------

1. ↑   Humble Store[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  Martin Robinson (11. september 2012). «App of the Day: Super Hexagon». *Eurogamer*.
3. ↑  «Hexagon - Terry Cavanagh Games». *terrycavanaghgames.com*. Besøkt 29. juni 2017.
4. ↑  «Finding Your Voice - Indie MEGABOOTH». *Indie MEGABOOTH* **(engelsk)**. 15. juli 2015. Arkivert fra originalen 15. august 2015. Besøkt 29. juni 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Super Hexagon* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* på GOG.com Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* på itch.io Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *Super Hexagon* hos Internet Game Database Rediger på Wikidata

Portal: Videospill
«Res publica» har flere betydninger.
**Res publica** er latin for «ting» eller «sak» og «offentlig»/«felles»; på norsk kan det oversettes som «Offentlighetens sak», «folkets område», «folkets eiendom» eller «de felles ting». 

Uttrykket betegnet i antikkens Roma myndighetenes virksomhet, og det er opprinnelsen til ordene *republikk* og samvelde.

I Ciceros verk De re publica ("Om staten") er begrepet brukt som en oversettelse av greske politeia.

Etymologi
---------

Latinske *res* henspiller på noe konkret i motsetning til *spes* som viser til noe uvirkelig, fjernt. Etymologien for ordet *publica* er hunnkjønnsordet av adjektivet *publicus*, som igjen stammer fra et tidligere ord, *poplicus*, som er relatert til *populus* (folk). I Roma kunne en park eller hage enten være privat eiendom (*res privata*) eller forvaltet av det offentlige (*res publica*). Romerne begynte etterhvert å skrive ordene sammensatt, *respublica*.

Referanser
----------

1. ↑  «res» i: Lewis & Short: *Latin Dictionary*, via *Perseus Project*
2. ↑  «republic (n.)», *Online Etymology Dictionary*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Andrew Dallas** (født 1. februar 1983) er en skotsk fotballdommer som til daglig dømmer i landets øverste divisjon Scottish Premiership. I tillegg har han dømt flere internasjonale kamper på aldersbestemt nivå i regi av både FIFA og UEFA.

Dallas har dømt flere landskamper på U-17, U-19 og U-21-nivå, samtlige i kvalifisering til europamesterskap. Andrew Dallas, som er sønn av tidligere fotballdommer Hugh Dallas, ble utnevnt til FIFA-dommer i januar 2015 av Scottish Football Association. Dallas debuterte internasjonalt som hoveddommer på øverste nivå den 24. mars 2016, da han dømte vennskapskampen mellom Estland og Norge (0–0).

Hans første europacupkamp kom den 2. juli 2015, da han dømte første kvalifiseringsrunde av UEFA Europa League 2015/16 mellom Knattspyrnufélagið Víkingur og FC Koper (0–1).

Referanser
----------

1. ↑  FIFA.com – Scotland, Football Officials - Referees (Besøkt 29. mars 2016)
2. ↑  Dailyrecord.co.uk – Hugh Dallas’ son Andrew propelled into FIFA’s band of top referees (Publisert 12. januar 2015, besøkt 29. mars 2016)
3. ↑  EU-football.info – Football Referee: Andrew Dallas (Besøkt 29. mars 2016)
4. ↑  Worldfootball.net – Andrew Dallas, Matches as referee (Besøkt 29. mars 2016)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Andrew Dallas – Transfermarkt (dommer) Rediger på Wikidata

* (en) Andrew Dallas – WorldFootball.net (dommer) Rediger på Wikidata

* (en) Andrew Dallas – Soccerbase.com (dommer) Rediger på Wikidata
* (en) Dommerprofil hos Worldreferee.com Arkivert 9. april 2016 hos Wayback Machine.
* (en) Dommerprofil hos Soccerway.com
Portal: Alternativ behandling

**Hypnoterapi** er bruk av hypnose som terapi for å forsøke å kurere problemer som fobier, nikotinavhengighet, stress, søvnproblemer eller angst. Metoden var tidligere benyttet av psykologer og leger, men fordi det ikke finnes evidens i forskningen for at hypnoterapi har reell effekt, regnes hypnoterapi som alternativ behandling.

Få det underbevisste sinn til å samarbeide med det bevisste
-----------------------------------------------------------

Under hypnoterapien er det meningen å henvende seg til det underbevisste sinn, slik at det kan samarbeide med det bevisste sinnet da disse to kan være i konflikt. Et eksempel på dette er når man i ditt bevisste sinn ønsker å slutte med røyk, men det underbevisste sinn ikke ønsker å slutte.

Lovlighet
---------

I Norge var det i henhold til straffeloven av 1902 § 364, inntil 1. oktober 2015 forbudt å praktisere det å hypnotisere for de som ikke er leger eller psykologer. Straffeloven av 2005 har ikke noe slikt forbud.

Referanser
----------

1. ↑  Flammer; Bongartz (2003). «On the efficacy of hypnosis: a meta-analytic study.» (PDF). *Contemporary Hypnosis*: 179–197. Arkivert fra originalen (PDF) Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 21. juli 2018.  «Arkivert kopi» (PDF). Archived from the original on 22. februar 2016. Besøkt 21. juli 2018. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
2. ↑  «Hypnoterapeut Marianne Fagereng». *Hva er hypnoterapi?*. Arkivert fra originalen 2. februar 2017. Besøkt 30. januar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Straffeloven (gammel lov fra 1902), § 364 ("Hypnoseloven") fra Lovdata.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
***The Defeat of Satan/Despair*** er et samlealbum med det norske bandet Antestor, utgitt på Momentum Scandinavia i 999 nummererte eksemplarer i 2003. Albumet inneholder de to første demoutgavene *Despair* (1993) og *The Defeat of Satan* (1991). Sangene ble remastret og remikset for samlealbumet, som også ble utstyrt med en bilde-CD og et hefte med bandets historikk og tekster.

Låtene
------

Demoen *Despair* ble opprinnelig utgitt på Strawberry Records i 600 eksemplarer. Låten «Jesus, Jesus Ver Du Hjå Meg» er en coverversjon av en gammel, norsk begravelsessalme, og Kjetil Molnes vokaler er stort sett mørke, gutturale death growl i tillegg til noe ren sang. På demoen er det få spor med Lars Stokstad på keyboard med unntak av introen som er tydelig påvirket av folkemusikk og begravelsessalmen. Låtene har en Death/doom-sound som ligner den på albumet *Martyrium* fra 1994, men har en noe mørkere atmosfære. Bandet plasserer seg selv i sjangeren «sorrow metal».

*The Defeat of Satan*-demoen ble spilt inn mens bandet var kjent som *Crush Evil*, og materialet er litt ulikt de andre albumene Antestor har gitt ut. *The Defeat of Satan* preges av en minimalistisk blanding av thrash metal og death metal med death growl-vokaler. Sangen varer mer enn 10 minutter, og demoen avsluttes med en industrimusikk-aktig outro kalt «Knus Ondskapen».

Tekstene omtaler det ondes krefter, advarer mot dem og snakker om åndelig krigføring mot Satan. Disse tekstene gikk imot den antikristne ideologien som kjennetegnet den tidlige black metal-scenen i Norge; demoene ble spilt inn under den andre bølgen av black metal. I heftet som følger innspillingen sies det slik: 

> The history tells of Antestor being the band who started the whole northern European Christian extreme metal scene. About the time the Norwegian Black Metal Inner Circle was rearing it's ugly head, Antestor was stirring things up by playing extreme metal that spoke of hope in Jesus Christ and the deception of Satan.
> 
> 
> 

 I det samme heftets beskrivelse av bandets historie fortelles det at Antestor mottok alvorlige drapstrusler fra enkelte av de store bandene og nøkkelpersonene i miljøet.

Medvirkende
-----------

* Martyr (Kjetil Molnes) – vokaler
* Armoth (Svein Sander) – trommer
* Gard (Vegard Undal) – bass
* Vemod (Lars Stokstad) – gitar, keyboard
* Bjørn Leren – gitar

Sporliste
---------

1. «Preludium» (0:54)
2. «Demonic Seduction» (6:09)
3. «Message from Hell» (3:45)
4. «Lost Generation» (3:24)
5. «Human» (5:03)
6. «Jesus, Jesus ver du hjå meg» (3:16)
7. «The Defeat of Satan» (9:04)
8. «New Life» (7:37)
9. «Jesus Saves» (8:26)
10. «Knus ondskapen» (1:03)

Referanser
----------

1. 1 2  Ryhänen, Pekka. Antestor - The Defeat of Satan Arkivert 18. desember 2007 hos Wayback Machine.. Imperiumi. Besøkt 2. mai 2013.
2. 1 2 3 4  Morrow, Matt. Antestor - The Defeat of Satan. The Whipping Post. Besøkt 2. mai 2013.

Eksterne lenker
---------------

* Kritikk på Imperiumi.net Arkivert 18. desember 2007 hos Wayback Machine.
* Kritikk på The Whipping Post
* Albumet omtalt på Encyclopaedia Metallum


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Hvalsey kirke** (på dansk. Opprinnelig: Hvalseyjarfjardarkirkja) er en gammel nordbokirke som ligger i Hvalseyjarfjord (Qaqortukulooq), ikke langt fra Qaqortoq, som er Sydgrønlands største by. 

Den ble trolig bygd på begynnelsen av 1300-tallet, og lå i det som Eirik Raude ga navnet Austerbygda da vikingene etablerte seg på Grønland omkring 1000. 

I 1408 ble det feiret bryllup i denne kirken. Fordi brudeparet var islendinger som giftet seg på Grønland, ble bryllupet kjent på Island, og denne beretningen er det siste Europa hørte fra den norrøne bosetningen på Grønland, før 300 års taushet senket seg.

Kirken er den best bevarte ruinen fra norrøn tid, og er svært godt bygd, med bl.a. rundbuer i vinduene. Den er ikke ulik mange norske middelalderkirker. Andre kirker fra samme periode har forvitret, siden kirker normalt ble bygd av tre eller torv i denne perioden. 

Steinene er 4-5 tonn tunge, noen enda tyngre. Det er også brukt mørtel, men man vet ikke om det er brukt mellom steinene, eller bare på utsiden av veggene. Mørtelen er lagd av knuste skjell, dermed ville kirken ha vært hvit da den ble bygd. Kirkens ytre mål er 16 x 8 meter, og veggene er ca. 1,5 meter tykke. Gavlene er 5-6 meter høye, men var trolig to meter høyere da de var nybygde. Langveggene er 4 meter høye, man har vært høyere. Taket har trolig vært av tømmer og torv. 

Kirkens fundament er ikke utført like godt som selve kirken. Torven som kirken ligger på, er i bare varierende grad fjernet, og dette er mye av årsaken til setningsskadene, der kirken har sunket ujevnt slik at veggene ikke er blitt stående. Restaureringen har ikke gått ut på å gjenoppbygge kirken, men snarere å sikre den mot å forfalle enda mer.

Galleri
-------

* Kirkeruinene i Hvalsey Foto: Frederik Carl Peter Rüttel (1859-1915)Kirkeruinene i Hvalsey Foto: Frederik Carl Peter Rüttel (1859-1915)
* Kirkeruinen i 2005. Foto: TappertKirkeruinen i 2005. Foto: Tappert

Referanser
----------

1. ↑  Christian Keller: «Hvorfor bosatte vi oss på Grønland?» *P2-akademiet* bind XXXVI (s. 104), ISBN 9788275961608
2. ↑  «Slipshod workmanship from Viking Times». Miljøstyrelsen i Danmark. Arkivert fra originalen 29. mai 2015. Besøkt 24.11.2007.

Se også
-------

* Kujataa, verdensarvområde fra 2017

Eksterne lenker
---------------

* (en) Church of Hvalsey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Historiske bilder fra kirkeruinen
* Hvalsey kirkeruin
* Etterlyst: Nordmenn. Sist sett: 1408. *Dagbladet* 15.10.2008.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames
 |
**Sint-Philipsland** er en halvøy og en del av kommunen Tholen i den nederlandske provinsen Zeeland. På halvøyen ligger, bortsett fra tettstedet Sint-Philipsland, også tettstedene Anna Jacobapolder og De Sluis. Beboerne kaller Sint-Philipsland *Flupland* og seg selv *fluplanders*.

Her er cirka 2500 mennesker (2004) fordelt på rundt 23 km² bosatt. 1. januar 1995 ble kommunen Sint-Philipsland slått sammen med Tholen. 

Sint-Philipsland fikk i 1973 en fast veiforbindelse i sydlig retning med Tholen via Krabbenkreekdemningen (fylkesvei *N656*). På nordsiden forbinder Philipsdemningen (fylkesvei *N257*) siden 1988 Sint-Philipsland med øyene Goeree-Overflakkee i Zuid-Holland og Schouwen-Duiveland. Dette gjorde at fergeforbindelsen mellom Anna Jacobapolder og Zijpe, som om sommeren var en viktig forbindelse til Zeelands kyst for mange turister, ble opphevet.

Historie
--------

Den første delen av dagens Sint-Philipsland bestod av *kwelder* (leirbanker) som ble «tatt tilbake fra vannet». Anna av Burgund befalte i 1487 at det skulle bli anlagt diker rundt dem slik at de ble tørrlagt. Anna var en uekte datter av hertug Filip den gode (av Burgund) og det antas at halvøyen er oppkalt etter ham. Takket være sterke stormer i 1530 og 1532 ble den daværende halvøyen oversvømmet og det tok mer enn hundre år før dikene hadde blitt reparert (1645). Sint-Philipsland anno 2005 fikk sin form først i 1937.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sint Philipsland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kommunens hjemmeside
* Turistkontorets hjemmeside (Sint-Philipsland)
* Grunnleggende informasjon om Tholen (på nederlandsk)

| * v
* d
* r
Kommuner i Zeeland |
| --- |
| Zeelands flagg | Borsele **·** Goes **·** Hulst **·** Kapelle **·** Middelburg **·** Noord-Beveland **·** Reimerswaal **·** Schouwen-Duiveland **·** Sluis **·** Terneuzen **·** Tholen **·** Veere **·** Vlissingen | Nederlands flagg |
| Nederland **·** Provinser **·** Kommuner |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Sulte spøkelser** er noe enkelte buddhister, taoister, hinduer og sikher tror på. Ifølge troen deres kan dårlig karma medføre at en kan bli gjenfødt som et sultent spøkelse som straff for syndene sine. Sultne spøkelser er menneskelignende skapninger med hoven mage, tynne lemmer og ofte avbildet med en påfallende liten munn.

Spøkelsene er konstant sultne og tørste. Det finnes ulike typer av sultne spøkelser og karmaen påvirker hvilken type en kan bli. For enkelte er det vanskelig å finne mat, men de er i stand til å spise. En annen type kan lett finne mat, men har en veldig liten munn og er ikke i stand til å svelge. For andre spøkelser forsvinner maten når de skal spise den. Maten blir til flammer eller råtner bort foran dem.

Illustrasjon av sultne spøkelser
I Kina kan spøkelser også være døde forfedre som besøker den levende verden hver syvende måned ifølge kinesisk kalender. Slike spøkelser kan spise alminnelig mat. På spøkelsesfestivaler legger folk ut kaker, frukt, ris og annen type mat som de kan spise.

Se også
-------

* Gaki
* Spøkelse/gjenferd
* Spøkelsesfest

Referanser
----------

1. 1 2 3  {}. «Hungry Ghosts: their History and Origin - Kashgar Tribal Artifacts - Life for the Modern Nomad | Handmade Jewellery, ethnic handicrafts, antique furniture». *www.kashgar.com.au*. Besøkt 19. juni 2016.
2. ↑  «The Wheel of Life: The Realm of Hungry Ghosts». *About.com Religion & Spirituality*. Arkivert fra originalen 23. juni 2016. Besøkt 19. juni 2016.
3. ↑  «Hva er Feast of Hungry Ghosts?». *www.evisdom.com*. Besøkt 19. juni 2016.
4. ↑  «Hva er festen for Hungry Ghosts? - kunnskap - notmywar.com». *www.notmywar.com*. Arkivert fra originalen 11. august 2016. Besøkt 19. juni 2016.
5. ↑  «Taiwan Mid-Summer Ghost Festival». *www.chinatownconnection.com*. Arkivert fra originalen 18. januar 2011. Besøkt 19. juni 2016.
6. ↑  «Hungry Ghost Festival - An traditional festival from China». *www.chinese-culture.net*. Arkivert fra originalen 3. februar 2009. Besøkt 19. juni 2016.
Dyrking av østers, illustrasjon fra ca. 1880.
**Akvakultur** er kultivering av organismer i vann, og omfatter dyrking av planter, alger og skjell og oppdrett av fisk. De tidligste eksempelene på akvakultur var oppdrett av karper i Kina, som man kjenner til har foregått fra ca. år 2500 f. kr. Akvakultur har hatt en stor vekst i moderne tid og står i dag for omtrentlig halvparten av verdens uttak av sjømat. Kina er fremdeles verdens største oppdretter, med rundt 70 % av verdensproduksjonen. Havbruk er akvakultur i sjøvann.

Akvakultur i Norge
------------------

Utdypende artikkel: Akvakultur i Norge

Norge er en liten oppdrettsnasjon i et global perspektiv, men oppdrett av fisk er en av våre største eksportnæringer. I 2009 utgjorde oppdrett av fisk og skalldyr omtrent 950 000 tonn rund fisk. Til sammenligning ble det fisket 2 537 134 tonn vill fisk av norske fartøy i 2009. Oppdrett av laksefisker er den dominerende form for akvakultur i Norge, og landet er verdens største produsent av atlantisk laks. Oppdrett av torsk og blåskjell er også etablerte næringer, men skjer ikke i så stor skala. 

Oppdrett av rensefisk, slik som rognkjeks og leppefisker, bedrives også. Disse brukes av lakseoppdrettere, som en del av løsningen på lakselusproblematikken. Rensefisken spiser lakselus fra laksen.

Økologisk akvakultur
--------------------

Utdypende artikkel: Økologisk akvakultur

Økologisk akvakultur betegner akvakultur som gjennomføres i henhold til retningslinjer som regulerer økologisk produksjon. I Norge har regjeringen delegert ansvaret for å utvikle disse til Debio.

Litteratur
----------

* Røsvik: *Biologi for akvakultur* ISBN 82-529-1796-8
* Sveier: *Kystnæringer 2 – Havbruk* ISBN 82-529-1746-1
* Gjedrem: *Genetikk og avlslære for akvakultur* ISBN 82-529-1526-4
* Hansen (red.): *Oppdrett av laksesmolt* ISBN 82-529-1722-4
* Bjerknes (red.): *Vannkvalitet og smoltproduksjon* ISBN 978-82-8090-018-0
* Einen, Mørkøre: *Fôringslære for akvakultur* ISBN 82-529-1525-6
* Lekang, Fjæra: *Teknologi for akvakultur* ISBN 82-529-1789-5
* Foseide Fagerholt, Blakstad: *Økonomi og bedriftslære for akvakultur* ISBN 82-529-1797-6
* *AquaLingua* ISBN 82-529-2389-5

Referanser
----------

1. ↑  Fiskeridirektoratet: Nøkkeltall fra norsk havbruksnæring Arkivert 12. juli 2010 hos Wayback Machine. Fiskeridirektoratet 2010.
2. ↑  Fiskeridirektoratet: Norges fiskerier Arkivert 14. desember 2010 hos Wayback Machine. Fiskeridirektoratet 2010.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Aquaculture – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Norske doktoravhandlinger om akvakultur, i fulltekst
* NIVAs arbeid med akvakultur Arkivert 5. mars 2012 hos Wayback Machine.
* Miljøstatus.no: fiskeoppdrett

| * v
* d
* r
Fartøy i havbruksnæringen |
| --- |
| 
* Brønnbåt
* Bløggebåt
* Servicefartøy
* Fôrbåt
* Avlusningsskip
* Ensilasjebåt
* Dykkerbåt

 | Servicefartøy |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** KulturNav
 |