**«Saint Louis»** var en gallion bygd i Amsterdam for den franske marinen, bestilt av kardinal Richelieu som var i ferd med å organisere en permanent marine for det franske kongedømmet. Krigsskipet var originalt kalt **«Royal»**, **«Vaisseau du Roi»** og **«Grand Vaisseau du Roi»** fram til 1634, da ble det kalt **«Amiral»** fram til 1646, da fikk skipet det siste navnet som er bedre kjent for ettertiden, **«Grand Saint Louis»**. «Saint Louis» var en stor todekker med en bestykning på mellom 48 og 52 kanoner som varieres over tidene, hvis utseendet er kjent for ettertiden takket være et kobberstikk av Henrik Hondius, og har blitt brukt som motiv for en rekke rekonstruksjoner i moderne tid inkludert som modellskip.

«Saint Louis»
-------------

Det franske krigsskipet var en av fem gallioner bestilt av Richelieu fra forskjellige verfter i Holland som i midten av 1620-årene hadde større kompetanse i skipsbygging enn i Frankrike, og dermed ønsket kardinalen å importere den nødvendige ekspertise for å ha bedre kvalitet på orlogsverftene man ville oppføre for den franske marinen. «Saint Louis» hadde en viktig rolle i oppbygningen av den franske sjømakten ved å tjene som et forbilde for skipsbyggerne i Frankrike sammen med de andre gallioner. Det ble levert i 1627 og deretter skulle tjenestegjøre fram til 1649 under forskjellige navner.

Som et skip bygd i Holland var «Saint Louis» konstruerte etter hollandske prinsipper som blant annet gikk ut på å ha flat bunn med lite dypgang, den franske målingen på dypgangen var 15 fot og 9 tommer, som oversettes til rundt 4,8 meter. Lengden på skroget mellom stevnene var 148,3 fot i fransk fot og 158 fot i amsterdamfot ifølge opplysninger. Bredden har blitt oppgitt til 39,9 fot i fransk fot og 42 fot i amsterdamfot. En amsterdamfot er på 0,283,13 m mens den franske fot er på 0,324,84 m. Kjøllengden skulle være på 34,8 meter med amsterdamfot og 34,1 meter med fransk fot. Det har blitt tolket til 43,70 meter i lengde, 8,90 meter i bredde og 4,70 meter i dypgang

Kobberstikket som bevarte utseendet av skipet, viser en todekker med to batteridekk og en lang gallion med et åpent rom mellom bakken (tidligere het forkastell) og skansen (tidligere het akterkastell) til det øvre kanondekket med en bred kubrygge i form av en rist som hviler på bjelker, for å beskytte besetningen mot fallende gjenstander fra riggingen under kamp. Denne risten fortsatte videre i halvdekket til den første trinnen i skansen, som var delt i fire dekknivå fra stormasten til lanternen som hadde en form som en globe. På akterenden, på hver side av skipet var en enkel galleri reist på låringen ved endet av det øvre kanondekket som ikke hadde kanonporter, men store skyteskår for kanonene. Det nedre kanondekket hadde tolv kanonporter på hver side for de tyngste kanonene ombord i skipet. Kobberstikket avslører også at riggingen hadde bestått av tre master med ni rå, hvorav den ene for et mersseil reist mellom to rå øverst på mesanmasten.

Bestykningen har blitt oppgitt til 6 36-punds og 18 24-punds kanoner for det nedre kanondekket samt 18 18-punds og 10 12-punds kanoner for det øvre kanondekket og overbyggene, en bestykning på 52 kanoner. Det ble senere endret om til 14 36-punds og 2 24-punds kanoner som de tyngste stykker, deretter 26 18-punds og 6 lettere stykker på åtte til tre punds kaliber.

Se også
-------

* Regalskipet «Vasa»
* «Galion de Guise»

Referanser
----------

1. ↑  Landström, s. 36
2. ↑  Cucari s. 108

Litteratur
----------

* Cucari, Arnoldo: *Historiske sejlskibe fra middelalderen til vore dage* Forlaget HAMLET ISBN 87-7321-099-4
* Björn Landström: *Regalskeppet Vasan från början till slutet* 1980 ISBN 91-970221-0-1

Eksterne lenker
---------------

* Soleil Royal, Saint Louis, Sophia Amalia
* Saint Louis 1627 Arkivert 2. mai 2015 hos Wayback Machine.