As fra ca. 240–225 f.Kr.
Tegning av en as fra Den romerske republikk
**As** eller **assarius** (latin, flertall: *assēs* eller *assari*, gresk: ἀσσάριον (*assarion*)) var en bronse- og senere også kobber-mynt som var i bruk i Romerriket.

Under Den romerske republikk
----------------------------

Romerne erstattet bruken av greske mynter, først med bronseplater og så med bronseklumper kjent som «aes rude». Systemet med as som opprinnelig var store støpte bronsemynter ble innført rundt 280 f.Kr.

Det ble også tatt i bruk delverdier: bes (2/3 as), semis (1/2 as), quincunx (5/12 as), triens (1/3 as), quandrans (1/4 as), sextans (1/6 as), uncia (1/12 as) og semucia (1/24 as). De hadde også enheter på flere as: dupondius (2 aser), sestertius (2 ½ aser) og tressis (3 aser).

Etter at myntene hadde vært i omløp ca. sytti år og vekten etter hvert hadde blitt redusert, ble sølvmynten denarius introdusert. I utgangspunktet hadde den en verdi på 10 aser, men rundt 140 f.Kr. ble verdien endret til 16 aser. Det er hevdet at dette skulle bidra til å finansiere punerkrigene.

Under republikken var det avbilding av guden Janus på advers (forsiden) og forstevnen på en galei på revers (baksiden).

I Det romerske keiserriket
--------------------------

As fra keiser Neros tid
Etter pengereformen under keiser Augustus i 23 f.Kr. ble asene slått i rødaktig kobber i stedet for bronse og sestertiusene ble slått i en gyllen bronselegering kjent som orikalkum. De ble produsert til 3. århundre og i keisertiden var det den laveste myntverdien som ble regelmessig produsert. Semis og quadrans ble av og til produsert, men ikke etter Markus Aurelius (regjerte 161-180). De siste aser ser ut til å være produsert av keiser Aurelianus (regjerte 270-275) og i starten på Diokletians regjeringstid (284-305).

I Østromerriket
---------------

As, under det greske navnet «assarion» ble gjeninnført av keiser Andronikos II (regjerte 1282-1328) og ble produsert i et stort antall i første halvdel av det 14. århundre. Det var en kobbermynt av lav kvalitet og hadde den minste myntverdien i det bysantinske myntsystemet. Den ble vekslet i forholdet 1:768 mot gullmynten hyperpyron Designet på mynten skiftet ofte, kanskje årlig, og det er stor variasjon i utseendet.

Mynten assarion ble i 1367 erstattet av to andre kobbermynter, «tornesel» og «follis».

Referanser
----------

1. ↑  Kazhdan 1991 s. 212
2. ↑  Puech 1970
3. ↑  Wildwinds.com
4. ↑  Hyperpyron var en bysantinsk gullmynt som på 1100-tallet erstattet den romerske solidus
5. ↑  Grierson 1999 s. 22, 45

Kilder
------

* Alexander Kazhdan (1991). *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Oxford University Press.
* Pierre-François Puech (1970). *Deux As de Nimes au Musée d'Arles : A Roman Coin and the Myth of Anthony and Cleopatra*. Academia.edu.
* «Wildwinds Co: Coinage Pages of Roman Emperors». Besøkt 06.05.2020.
* Philip Grierson (1999). *Byzantine Coinage* (PDF). Dumbarton Oaks. ISBN 978-0-88402-274-9. Arkivert fra originalen (PDF) 13. juni 2010. Besøkt 6. mai 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) As (coin) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |