recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ragnar Røgeberg** (født 23. mai 1926 i Øvre Eiker, død 15. oktober 2004 i Hamar) var en norsk dirigent og organist.

Utdannelse
----------

Røgeberg fikk sin utdannelse ved Musikkonservatoriet i Oslo. Lærere var blant andre Arild Sandvold (orgel) og Øivin Fjeldstad (orkesterdireksjon).

Karriere
--------

Røgeberg var organist i Fiskum kirke, og deretter i Larvik kirke hvor han virket i perioden 1946 til 1953. Han var i Larvik også klaverpedagog og dirigent for kor og orkester. Han gjestet også som dirigent for Cæciliaforeningen i Larvik. I 1953 ble han domorganist på Hamar hvor han arbeidet til 1996.

Han var en drivende kraft i Hamars og Hedmarks musikkliv som dirigent for blant annet Hamar domkor, Hamar Musikkorps og Hamar orkesterforening. Han var i 25 år knyttet til Hamar katedralskole som sanglærer og dirigent for skolekoret.

Ragnar Røgeberg var en ettertraktet samarbeidspartner som akkompagnatør på piano og orgel for en rekke solister og kor på Østlandet. Hans nære samarbeid og vennskap med komponisten Egil Hovland resulterte i flere uroppførelser i Hamar domkirke. Røgeberg var en sentral utøvende skikkelse i den liturgiske og kirkemusikalske fornyelse som fant sted i Norge fra sekstitallet og framover. I dette arbeidet hadde han en sterk støttespiller i biskop Alex Johnson. 

I NRK var han en hyppig kringkastet gudstjenesteorganist og akkompagnatør for mange sangsolister. 

Ragnar Røgeberg var frimurer av X. grad og knyttet til Den Norske Frimurerorden som organist fra 1952 til sin død.

Ettermæle
---------

Ragnar Røgeberg ble hedret med en rekke kulturpris, blant annet Hedmark fylkeskommunes kulturpris.
Til hans 70-årsdag forelå et festskrift med et tyvetalls artikler redigert av Roger Andreassen, Astrid Hagen, Egil Hovland og Arne Moseng. 

Utenfor Hamar domkirke ble det 23. mai 2006 på 80-årsdagen for Ragnar Røgebergs fødsel avduket en byste i bronse modellert av kunstneren Svein-Tore Kleppan.

Korsalen i det nye kulturhuset på Hamar er kalt *Korsal Ragnar Røgeberg*.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Holtan, Abr. (1953). *Sandefjords sangforening: 1853 - 8. september - 1953 : byens eldste forenings historie*. [Sandefjord]: Foreningen. s. 312.
2. ↑  Hamar kulturhus' internettside besøkt 20. mai 2015

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** ISNI **·** NKC
 |
| Slaget om Arras |
| --- |
| Konflikt: Andre verdenskrig |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 20. mai 1940 |
| Sted | Arras, Frankrike50°15'N 2°42'Ø |
| Resultat | Taktisk britisk seier, strategisk tysk seier |

 |
| Stridende parter |
| Storbritannias flagg Storbritannia | Nazi-Tysklands flagg Tyskland |
| Kommandanter og ledere |
| Storbritannias flagg generalmajor Harold Franklyn | Nazi-Tysklands flagg Erwin Rommel |
| Styrker |
| 2 divisjoner, 134 stridsvogner | 1 divisjon (deler av 3. SS divisjon Totenkopf) |
| Tap |
| 100 døde og sårede | 300 døde eller sårede, 400 tatt til fange |

**Slaget om Arras** var et alliert motangrep mot de angripende tyske styrkene under invasjonen av Frankrike i mai 1940. For å redde en britisk styrke som var omringet ved den franske byen Arras ble det beordret et motangrep. De britiske Matilda stridsvognene hadde først stor suksess og ble kun stoppet da general Rommel beordret bruk av 88 mm antiluftskyts som panservern.

For britene var det en taktisk suksess og bidro sannsynligvis til at Storbritannias evakuering ved Dunkerque kunne gjennomføres.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |

Portal: Andre verdenskrig
Festningen 'Il Castello La Grua'.
Kristne katekomber
**Carini** (gresk: *Hykkara*; latin: *Hyccara*) er en by og kommune i storbyområdet Palermo på Sicilia, i underkant av 21 km med jernbane vestnordvest for Palermo. Den har en befolkning på 36 823 innbyggere (2011). Innbyggerne arbeider i hovedsak i landbruket og i industrien. Nabokommunene er Capaci, Cinisi, Giardinello, Monreale, Montelepre, Partinico, Terrasini og Torretta.

Historie
--------

Ved kysten ligger det ruiner fra oldtidens Hykkara, den eneste kjente innfødte sikanske bosetningen ved kysten i oldtiden, antagelig en fiskelandsby. Den ble erobret av grekere fra Athen i 415 f.Kr. under Peloponneskrigen. Byen fikk deretter en gresktalende befolkning og kultur i antikken, og en av de som er kjent fra å ha blitt født her er den berømte hetæren Lais som ble solgt som slave, men siden slo seg opp i Korint og Athen.

Ved La Grazia har det blitt funnet tidlig kristne katakomber. Hykkara var sete for en biskop, og er det titulært bispedømmet Hyccarum på baksiden av den romersk-katolske kirke. En biskop fra Hykkara var nevnt som deltagende ved andre konsil i Nikea i 787. Byen ble i år 1000 ødelagt av muslimer og deretter gjenoppbygd. Siden tok normannere stedet i besittelse.

Bilder
------

* 'Il Castello di Carini''Il Castello di Carini'
* 'Piazza D'Uomo' og 'La Chiesa Madre' 'Piazza D'Uomo' og 'La Chiesa Madre'

Referanser
----------

1. ↑  «Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
2. ↑  «Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
3. ↑   ISTAT Arkivert 3. mars 2016 hos Wayback Machine.. Månedlig statistikk over befolkningen Istituto nazionale di statistica 2011.
4. ↑   Not. degli Scavi, 1899, 362

Litteratur
----------

* Natoli, Luigi: *La Baronessa di Carini*. Palermo (Tascabili Flaccovio) ISBN 88-7804-409-1
* Bellafiore, Giuseppe (1963): *La civiltà artistica della Sicilia dalla preistoria ad oggi*. Firenze: Le Monnier, s. 58f.

Eksterne lenker
---------------

* The Carini Exchange, verdslig og kirkelig informasjon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Flatfjærgjellesnegl** (*Valvata cristata*) er et bløtdyr, og hører til en gruppen fjærgjellesnegler som lever i ferskvann. Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa.

Utseende
--------

Flatfjærgjellesnegl er en liten snegl. Skallbredden er opptil 4 millimeter. Sneglehuset har en flat form nesten som hos skivesneglene. Dette skiller arten fra de fleste andre fjæregjellesneglene som har en mer rund skallform (kuleform).

Flatfjærgjellesnegl hører til gruppen av bakgjellesnegler, som kjennes på at de har gjellene på høyre side eller bak hjertet. Skallet består hovedsakelig av kalsiumkarbonat (CaCO3). Det har en åpning, hvor sneglen kan strekke ut en gjelle. Gjellen kan minne om en fjær, som hos fugler, og dette har gitt gruppen fjærgjellesnegler sitt navn. Åpningen i skallet, for gjellen, kan tettes med et skallokk (operculum).

Bare hodet og foten stikker ut av skallet, og danner den delen av kroppen som synes. Hodet har tentakler, øyne og munn. Inne i skallet ligger kroppens indre organer oppkveilet. Det er kjønnsorganer, fordøyelsesorganet, kalt innvollsekken. Innvollssekken er usymetrisk.

Levevis
-------

Flatfjærgjellesnegl lever i stillestående eller sakterennende ferskvann, og finnes på steder der det er mudder.

Flatfjærgjellesnegl er tvekjønnet. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre gjensidig. De legger eggene i gelékapsler som klebrer seg til underlaget. Etter en tid klekker eggene.

Systematisk inndeling
---------------------

Denne inndelingen følger Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. 2005.

**Treliste**
* bløtdyr (Mollusca)
	+ snegler (Gastropoda)
		- Orthogastropoda Ponder & Lindberg, 1996
			* Heterobranchia
				+ lavere Heterobranchia
					- overfamilie Valvatoidea
						* familie fjærgjellesnegler, Valvatidae
							+ *Valvata* Müller, 1774
								- flatfjærgjellesnegl, *Valvata cristata* O. F. Müller, 1774

Kilder
------

* Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. (J. Fryda, B. Hausdorf, W. Ponder, A. Valdés og A. Warén ) 2005. *Classification and Nomenclator of Gastropod Families*. Malacologia (vol. 47) 1-2. side 1-397.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *flatfjærgjellesnegl* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *flatfjærgjellesnegl* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *flatfjærgjellesnegl* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *flatfjærgjellesnegl* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *flatfjærgjellesnegl* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *flatfjærgjellesnegl* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *flatfjærgjellesnegl* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Valvatidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Valvata cristata* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
«***Jeg gikk meg ut i den grønne lunden***» er et skillingstrykk. Alf Prøysen presenterte den i sin visespalte i «Magasinet for alle» i 1957, og skriver følgende om visa: «Denne skillingsvisen fant jeg første gang i et av de gamle hefetene som heter «Teaterkatten.» Der var hverken tekstforfatter eller melodi, det sto bare: «Sunget av Berit Lauvlia.» Nå har jeg forstått at hun var Beret Skredsvik, Christian Skredsvigs hustru, og hun hadde visst et repertoar som kunne fylle mange visebøker. Denne visa står også i den svenske samlingen «Sång under segel» av Sigurd Sternvall. Der blir den betegnet som en sjømannsvisa från Vänersborg. Begge versjonene har seks vers og er temmelig like.»

Teksten
-------

**1.**Jeg gikk meg ut i den grønne lunden  

for der at treffa den lille vennen,  

og alt var herlig ut i naturen  

og i vinden spillede fortjusande.  

*ref: Tra la la la la la ...og vinden spillede fortjusande.*  

  

**2.**De småfugler som dette hørte  

at bakom buskene seg nogen rørte  

hva er det bel som seg sakte smyger  

i enger grønne blant blommer små.  

  

**3.**Stem opp fiolen, la sangen lyde  

kom til min side jeg vil deg byde  

hvem har deg lokket, hvem har deg narret  

og hvorfor kommer du så sent ikveld.  

  

**4.**Min far og moder meg strengt formaner  

at jeg skal tage mine ord tilbake,  

jeg skal ei give min hånd og hjerte  

til en så fattig pike som du er.  

  

**5.**Nei aldri jeg tager mitt ord tilbake  

min lille pike jeg ei forsaker  

om hun er fattig, hun er oppriktig  

og ærlig fattigdom jeg ei forsmår.  

  

**6.**Ja, når du skriver så skriv forsiktig  

og når du frier, så fri oppriktig  

og når du reiser bort så glem meg aldri  

for aldri, aldri jeg forglemmer deg.

Kilder
------

* De gamle visene 4 med Alf Prøysen, Forlaget For Alle, Oslo 1975
Cover of Science and Invention Magazine«Bygg din egen TV-mottaker». *Science and Invention*, omslag på magasin for populærteknologi, november 1928
**Oppfinnelse** er materielle konstruksjoner og teknologi som er nye og har nyttige anvendelser. En oppfinnelse er en unik eller ny enhet, metode, sammensetning, idé eller prosess. En oppfinnelse kan være en forbedring av en maskin, et produkt eller en prosess for å øke effektiviteten eller redusere kostnadene. Det kan også være et helt nytt konsept. Personer som finner opp oppfinnelser kalles oppfinnere.

Oppfinnelser omfatter prosessen fra idé til produksjon av noe nytt som ikke tidligere har eksistert, i alle fall ikke i den kombinasjonen eller tilpasningen, for eksempel hjul, glass og glidelås, mens oppdagelser omfatter avsløringen av det som fins, men likevel var ukjent, for eksempel nye landområder, naturlover og røntgenstråler. Hvis en idé er unik nok enten som en frittstående oppfinnelse eller som en betydelig forbedring i forhold til andres arbeid, kan den patenteres. Et patent, hvis gitt, gir oppfinneren en eierandel i patentet over en bestemt tidsperiode, som kan lisensieres for økonomisk gevinst. 

En oppfinner skaper eller oppdager en oppfinnelse. Ordet oppfinner på engelsk er *inventor* (oppfinner, oppdager) som kommer fra det latinske verbet *invenire*, «å finne». Selv om oppfinning er nært forbundet med vitenskap og ingeniørvitenskap, er ikke oppfinnere nødvendigvis ingeniører eller vitenskapsmenn. På grunn av framskritt innen kunstig intelligens er ikke lenger begrepet «oppfinner» utelukkende knyttet til et yrke.

Referanser
----------

1. ↑  oppfinnelse, *NAOB*
2. ↑   «inventor», *Dictionary.com*
3. ↑   «inventor (n.)», *Dictionary.com*
4. ↑  «Inventor», *Encyclopædia Britannica*
5. ↑  Hornby, Gregory S.; Al Globus; Derek S. Linden; Jason D. Lohn (September 2006): «Automated antenna design with evolutionary algorithms» (PDF), *Space*. American Institute of Aeronautics and Astronautics.

Se også
-------

* Innovasjon
* Kreativitet
* Oppfinner
* Teknikk
* Teknologi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NDL **·** BBC Things
 |
***Flatfoot på Nilen*** (originaltittel: *Piedone d'Egitto*) er en italiensk kriminalfilm og action-komedie fra 1980 med Bud Spencer i hovedrollen. Regi er ved Stefano Vanzina (Steno). Dette er en fjerde og siste «Flatfoot-filmen».

Filmen er også kjent under de engelske titlene: *Flatfoot in Egypt*, og *Flatfoot on the Nile*.

Handling
--------

I denne filmen havner politimannen Flatfoot i Kairo på grunn av et mord begått i Napoli. Det hele begynner med at niesen til en søkkrik oljemagnat fra Texas blir kidnappet og holdt som gissel ombord i en båt. Takket være tips fra en egypter ved navn Omar redder Flatfoot den unge damen. Men han sitter fremdeles igjen med spørsmålet om hvorfor hun ble kidnappet. Stort klokere blir han ikke etter en samtale med onkelen, den søkkrike oljemagnaten, som tilbyr ham ny jobb. Omstendighetene gjør at han aksepterer jobben som oljeselskapets livvakt, og da havner han ved Nilens bredder.  
 Etter at han ankommer der begynner begivenhetene å skyte frem. Med bare nevene kaster han seg ut i kampen mot maktgale menn og arabiske leiemordere med sverd. Etterhvert skjønner han at drapet i Napoli har noe å gjøre med bortføringen av en professor som er verdt sin vekt i gull, da han har funnet ut en ny og oppsiktsvekkende metode for påvisning av olje i grunnen.

I rollene
---------

* Bud Spencer: Politinspektør Rizzo (Flatfoot)
* Enzo Cannavale: Caputo
* Baldwin Dakile: Bodo
* Robert Loggia: Edward Burns
* Angelo Infanti: Hassan
* Cinzia Monreale: Connie Burns
* Leopoldo Trieste: Professor Cerullo
* Karl-Otto Alberty: Svensken
* Adel Adham: Elver Zakar
* Mahmoud Kabil: Lt. Kebir
* Riccardo Pizzuti: Salvatore Coppola
* Giovanni Cianfriglia

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Flatfoot på Nilen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Flatfoot på Nilen* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Flatfoot på Nilen* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Flatfoot på Nilen* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Flatfoot på Nilen* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Flatfoot på Nilen* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
* Filmtrailer (YouTube)
* Norsk VHS-cover fra ca 1982-83
**Flatlus** (Pthiridae) er hudparasitter som lever på gorillaer eller på mennesker der det er kroppshår. De kan finnes på kroppen, men ikke på hodet (hodehår). Den får næring ved å suge blod. Flatlus overføres som regel ved seksuell kontakt. 

*Pedikulosis* er den medisinske benevnelsen når et menneske har lus.

Liv og utvikling
----------------

Den lever på huden hvor det er hår, som ved kjønnsorganer og endetarmsåpningen, armhuler, i skjegg, øyebryn, øyevipper og på brystet. Flatlusa er forholdsvis bred og ser ut som en liten «krabbe». De er mellom 1,5 - 2,5 mm. lange. 

Eggene legges tett inntil huden, langt nede ved hårroten. 

Lus har ufullstendig forvandling, det vil si at utviklingen fra egg til voksen skjer gradvis gjennom flere hudskift. De har ikke et puppestadium (metamorfose).

Spredning og smitte
-------------------

Flatlus overføres til andre vertsdyr, eller mellom mennesker, ved direkte kroppskontakt, særlig ved tett kroppskontakt som sex. Flatlus synes ikke å bidra til smitte, eller være bærer av noen sykdommer.

Truede arter
------------

Begge flatlus-artene bør i dag anses som truede arter. Gorillaens flatlus er åpenbart en truet art fordi dens vertsart er truet, men også menneskets flatlus later til å ha gått kraftig tilbake, i alle fall i vestlige land. En årsak til dette kan være at vekkbarbering av kjønnshår har blitt vanlig, og lusen dermed har mistet mye av sitt habitat.

Systematisk inndeling
---------------------

Systematikken følger Ottesen, 1993.

**Treliste**
* Insekter (Ectognatha).
	+ Vingede insekter (Pterygota).
		- Lus **(Psocodea).**
			* Pels- og fjærlus (Phthiraptera).
				+ gruppe Sugende lus (Anoplura).
					- familie **Flatlus** (Pthiridae) – Det finnes bare 2 arter.
						* Menneskets flatlus (*Pthirus pubis*).
						* Gorilla-flatlus (*Pthirus gorillae*).

Kilder
------

* Ottesen, P.S. (red.) 1993 *Norske Insektfamilier og deres artsantall*. NINA utredning 055, 40 sider.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Flatlus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Flatlus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (sv) *Flatlus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Flatlus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Flatlus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Flatlus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Pthiridae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Pthiridae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Folkehelseinstituttet - Flatlus
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
* Tree of life – Lus (engelskspråklig)
* Dagbladet – Flatlusa truet av intimbarbering
**Slager** (av tysk *schlagen*, som betyr *slå*, i betydningen *slå til* eller *slå an*) var opprinnelig et begrep som ble benyttet om en sang eller melodi som var populær i øyeblikket (jf. engelsk *hit*). Det ble senere utvidet til også å omfatte annet (for eksempel moteklær) som ble populært i øyeblikket.

Slagermusikken har først og fremst vært populær i Mellom- og Nord-Europa (spesielt i Tyskland, Østerrike, Nederland, Sveits, Slovenia, Kroatia,Skandinavia) og Finland, men også i mindre grad i en rekke andre land (også land i Amerika og Asia). I Skandinavia kan det hevdes at såkalt dansebandmusikk i stor grad består av slagere.

Begrepet *slager* er først kjent benyttet om operetter i Wien på 1870-tallet. Etter hvert som pop og rock ble populært på 1950- og 1960-tallet tok det engelske uttrykket *hit* (som egentlig har samme betydning) mer og mer over for *slager*, som nå mer har blitt et uttrykk for en «udødelig» sang eller melodi. Man kan derfor hevde at en slager er en sang eller melodi som ikke blir glemt (i betydningen sang eller melodi som ofte framføres, selv om den ikke lenger ligger på hitlistene). Slagere er i dag dessuten populære innslag i karaoke.

Kjente slagersangere
--------------------

Fra Norge:

* Arne Bendiksen
* Hans Petter Hansen
* Stein Ingebrigtsen
* Inger Lise Rypdal
* Gro Anita Schønn
* Dag Spantell
* Kirsti Sparboe
* Arne Sveen
* Kurt Foss
* Reidar Bøe

Utenlandske:

* Christer Sjögren
* Stefan Borsch
* Heino
* Roger Whittaker
* Semino Rossi

Se også
-------

* Danseband

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Österreichisches Musiklexikon **·** GND
 |
**Cluilergrøften** (latin: *fossae Cluiliae*) var en stor militær forsvarsgrøft i oldtidens Roma. Grøften skal etter sigende ha blitt oppkalt etter en konge av Alba Longa, Cluilius, som var i krig mot byen Roma i den myteomspunnede romerske kongetiden.

Ifølge Livius slo albanerne leir drøye åtte kilometer fra Roma by, og omringet leiren med en grøft; albanernes general Cluilius kom så til å gi navn til grøften – helt til grøften forsvant og med den navnet. I leiren skal etter sigende Cluilius ha dødd, og albanerne ha valgt Mettius Fufetius til diktator. Livius nevner også at en volskerhær senere skal ha slått leir her og fra den ført angrep mot romersk territorium.

Grøften markerer også det sted hvor den mytiske Gnaeus Marcius Coriolanus skal ha stanset med sin volskerhær, og ha blitt overtalt av sin mor og sin kone til å avbryte angrepet.

Referanser
----------

1. 1 2  Iddeng, s. 80
2. ↑  Livius, Titus: *Ab Urbe Condita*, bok 1, kapittel 23 – (på nett)
3. ↑  Livius, Titus: Ab Urbe Condita, bok 2, kapittel 38 – (på nett)

Litteratur
----------

* Iddeng, Jon W.: *Romerrikets historie - republikkens vekst og fall*. Dreyers forlag, Oslo 2014. ISBN 978-82-8265-112-7
**Grangemouth** er en by i Falkirk, Skottland, ved elven Forth. Byen er kjent for Grangemouth-raffineriet som er et av de største i Europa. Byen har for 2020 en beregnet befolkning på 16 120 innbyggere.

Byen ble grunnlagt på slutten av 1700-tallet, da Lawrence Dundas foreslo å anlegge en landsby og en kai i østenden av Forth og Clyde-kanalen. Forslaget fikk støtte fra myndighetene, og byggevirksomheten startet i 1777. Innen 1797, da det ble skrevet en rapport om fremgangen, var stedet en landsby av betydelig størrelse, og hadde fått navnet Grangemouth. 

Kart over Grangemouth fra 1945
Det første navnet var *Sealock*, men dette ble endret til *Grange Burn Mouth*, etter den lille elven Grange Burn som rant inn i Carron like ved. I løpet av 1780-tallet ble dette trukket sammen til Grangemouth. 

Etter at det ble konstruert et havneanlegg, som hadde direkte forbindelse med Glasgow via kanalen, begynte stedet virkelig å vokse. En stor del av de varer som ble importert til Skottland ble tatt inn over havnen i Grangemouth før de ble sendt videre gjennom kanalnettverket. I 1810 fikk byen sitt eget tollhus, og trengte dermed ikke lenger å betale toll til den eldre landsbyen Bo'ness noen kilometer unna. Det ble også anlagt en tørrdokk i 1811. Mot slutten av det 19. århundre fikk Grangemouth bystatus.

Grangemouth Aerodrome ble opprettet i februar 1939 som en del av planleggingen for en eventuell krig, og var en tid Storbritannias største flyplass. Under andre verdenskrig ble den særlig brukt til opplæring av jagerflyvere. Bare to hangarer står igjen av anlegget, mens resten av området er dekket av en stor petrokjemisk fabrikk, et sportsstadion og andre bygninger.

Referanser
----------

1. ↑   «Mid-2020 Population Estimates for Settlements and Localities in Scotland». *National Records of Scotland*. 31. mars 2022

Eksterne lenker
---------------

* Grangemouth hjemmeside

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** BBC Things **·** MusicBrainz
 |
Santos-kamp på Estadio Corona
**Santos Laguna** er en meksikansk fotballklubb. Den holder til i Torreón i delstaten Coahuila, og representerer storbyområdet Comarca Lagunera. Laget spiller i Primera División. Hjemmebanen er Estadio Corona, som har en kapasitet på rundt 30 000 tilskuere.

Klubben ble grunnlagt 4. september 1983. Den har fire seriemesterskap: Invierno 1996, Verano 2001, Clausura 2008 og Clausura 2012. Den er kjent for å ha blant de ivrigste supportergruppene i Mexico.

Draktene til Santos Laguna består av skjorter med grønne og hvite horisontale striper, og grønne bukser.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Club Santos Laguna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
Liga MX 2023–24 |
| --- |
|  | 
* América
* Atlas
* Atlético San Luis
* Cruz Azul
* Guadalajara
* Juárez
* León
* Mazatlán
* Monterrey
* Necaxa
* Pachuca
* Puebla
* Querétaro
* Santos Laguna
* Tijuana
* Toluca
* UANL
* UNAM

 | Mexicos flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
«Kø» har flere betydninger.
Kø av besøkende til Louvre
Kø i en matbutikk i New York.
Kø ved Sultan Ahmed-Moskeen
En **kø** er en ansamling av folk eller kjøretøyer.

Køer av mennesker som vil oppnå et gode
---------------------------------------

Køen kan for eksempel bestå av mennesker som har stilt seg opp for å kjøpe eller bli tilgodesett i fordelingen av varer eller tjenester. Tilslutningen til en kø skjer i de fleste tilfellene ut fra en forventning om at fordelingen skal skje etter prinsippet om at man blir betjent etter samme rekkefølge som man kom.

Vanlige eksempler hvor køer oppstår er i matbutikker, minibanker, billettskranker og ved påstigning til buss eller taxi.

Køer er et fenomen i en rekke felt, og har blitt grundig analysert innen fagfeltet køteori. Innen samfunnsøkonomi blir køer sett på som en måte å rasjonere varer og tjenester som det er lite av.

Trafikkale køer
---------------

Ordet kø brukes også i betydningen bilkø, det vil si at det befinner så mange kjøretøyer på en bestemt veistrekning at det ikke er mulig for dem å opprettholde normal kjørehastighet. Kjøretøyene må senke farten eller bli stående helt stille på rekke etter hverandre i en kortere eller lengre periode.

* Brødkø under USAs okkupasjon av Veracruz i april 1914Brødkø under USAs okkupasjon av Veracruz i april 1914
* Reklameplakat fra 1916: kinogjengere i kø foran billettlukenReklameplakat fra 1916: kinogjengere i kø foran billettluken
* Brødkø utenfor hjelpesenteret "The Stepping Stone" i New York i 1919. Hjelpesenteret ble opprettet av Urbain Ledoux for å dele ut mat til sultende arbeiderfamilier.Brødkø utenfor hjelpesenteret "The Stepping Stone" i New York i 1919. Hjelpesenteret ble opprettet av Urbain Ledoux for å dele ut mat til sultende arbeiderfamilier.

Se også
-------

* Køsniking
* Bilkø

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
ProvinsflaggetProvinsflagget
*Provinsens beliggenhet*
**Flevolands flagg** er inndelt i tre horisontale baner, med en hvit lilje plassert i det øvre venstre hjørnet. Fargene er (ovenfra og nedad) blått, grønt og gult. Den gule banen er smalere enn de andre og har 3 bølger på siden nærmest flaggstangen.

Den gule fargen symboliserer de bølgende korn- og rapsåkrene. Den grønne banen står for det flate landskapet, mens den blå står for luften. Liljen i øvre venstre hjørne kommer fra Cornelis Lelys familievåpen, han grunnla Zuiderzeeprosjektet (ned. *de Zuiderzeewerken*) som tok Flevoland tilbake fra vannet.

Historikk
---------

Flagget er designet av provinsens daglige styre i samarbeid med designbyrået BRS fra Amsterdam. Flagget ble heist for første gang den 9. januar 1986, da Flevoland offisielt ble en provins.

Beskrivelse
-----------

Flagget ble fastlagt av *provinciale Staten* (tilsvarende den politiske delen av den norske fylkeskommunen) 21. januar 1959: Rektangulært, forholdene er 2:3.

Se også
-------

* Liste over nederlandske provinsflagg
**København-Slangerup Banen** (KSB) var et dansk privat jernbaneselskap som anla og drev Slangerupbanen mellom København L (Lygten) og Slangerup. Strekningen København-Farum er i dag omdannet til S-banen *Hareskovbanen*.

Slangerupbanen åpnet for drift 20. april 1906. I 1929 kjøpte kommunene langs Slangerupbanen jernbaneselskapet og drev heretter jernbanen videre som kommunalt trafikkselskap. Gladsaxe Kommune ble dominerende eier med 60 % av aksjekapitalen. 1. april 1948 overdro kommunene jernbanen til DSB, som i 1954 avkortet banen ved å lukke strekningen mellom Farum og Slangerup. DSB ombygde senere banen til en dobbeltsporet S-bane med tilslutning til S-banenettet ved Svanemøllen. S-togene overtok trafikken på banen i 1977.

Fire av selskapets vogner er blitt bevart av Nordsjællands Jernbaneklub og kan av og til oppleves i deres veterantog.

Se også
-------

* Danske jernbaner

Referanser
----------

1. ↑  Personvogne, Nordsjællands Jernbaneklub. Besøkt 2. juni 2018.

Eksterne lenker
---------------

* En illustrert gjennomgang av Slangerupbanens historie
* Ekstern side om København-Slangerup Banen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Arne Haugestad** (1935–2008) var en norsk jurist. Han var høyesterettsadvokat, ekspedisjonssjef i Justisdepartementet, sjef for Fengselsstyret og sorenskriver på Lillehammer. Haugestad var daglig leder for Folkebevegelsen mot norsk medlemskap i EEC fra 1970 til 1973 og forsvarer for Arne Treholt fra 1985 til 1992.

Liv og virke
------------

Haugestad, da som daglig leder i Folkebevegelsen mot norsk medlemskap i EEC, taler til et folkemøte i juni 1972.  Foto: Paul Andreas Røstad 
Arne Haugestad var sønn av høyesterettsadvokat Einar Haugestad (1903–84) og Ellen Margareta Thelin (1908–99). Han flyttet til Oslo som tolvåring og tok examen artium der i 1954. 1960 avla han juridisk embetseksamen. Han var formann i Det Norske Studentersamfund i 1961 og leder av Norsk Studentunion i 1958. Han ble gift i 1959 med Anne Lise Jahr (1936–2006), datter av handelsmann Erling Jahr (1901–57) og Olaug Hestnæs (1907–86).

Haugestad var daglig leder for Folkebevegelsen mot norsk medlemskap i EEC fra 1970 til 1973 og forsvarer for Arne Treholt fra 1985 til 1992.

Mens han var ekspedisjonssjef i Justisdepartementet og sjef for Fengselsstyret i perioden fra 1975 til 1980, hadde han ansvaret for kriminalmeldingen under justisminister Inger Louise Valle fra Arbeiderpartiet. Der ble det foreslått tiltak som ville ha ført til atskillig reduksjon i bruk av fengselsstraff. Meldingen nedtonet det individuelle ansvaret og den allmennpreventive begrunnelsen for straff. I stedet la den større vekt på sosiale årsaker til lovbrudd.

Lekkasjesaken
-------------

Haugestad forbindes spesielt med lekkasjesaken som førte til at Per Borten måtte gå av som statsminister. Det var under en flyreise i 1971 at Borten ba Haugestad om å lese et notat der det framgikk at et fransk kommisjonsmedlem mente Norge ikke burde søke om medlemskap da motstanden i folket var meget sterk. Innholdet i notatet ble slått stort opp i *Dagbladet*, og det førte til en intens kildejakt. Flere mente at Haugestad måtte være kilden. Det ble senere klarlagt at det ikke var Haugestad, men Ole N. Hoemsnes som var Dagbladets kilde.

Bibliografi
-----------

* 1970 *ABC om EEC*
* 2004 *Kappefall : et varslet justismord* – ISBN 82-03-18219-4

Referanser
----------

1. ↑   www.dagbladet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  VG:Arne Haugestad er død
3. ↑  Ole N. Hoemsnes (1986). *Skjebnedøgn : om Borten-regjeringens fall*. Gyldendal. ISBN 8205169217.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Arne Haugestad på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Arne Øystein Hvam** (født 1911, skutt 22. oktober 1942) var en norsk politimann og NS-medlem. Han ble drept av norske motstandsfolk i 1942, i en hendelse som NS-regimet kom til bruke som begrunnelse for massearrestasjoner av de norske jødene.

Hvam arbeidet som grensepolitimann i Halden-området under andre verdenskrig. Den 22. oktober 1942 kontrollerte han en gruppe personer på Østfoldbanen. Denne gruppen besto av grenselosene Karsten Løvestad og Harry Pedersen samt ti flyktninger. Ni av disse var jøder. Mens Hvam kontrollerte Løvestads falske pass forstod Løvestad at han var i ferd med å bli oppdaget, og han valgte derfor å skyte Hvam. Flyktninggruppen prøvde deretter å komme seg unna, men ble senere arrestert av norsk politi. Løvestad ble få dager senere funnet og arrestert. Han ble fremstilt for en tysk domstol i Norge, dømt til døden og henrettet 3. september 1943 på Trandum utenfor Oslo.

Drapet på Hvam ble slått stort opp i Hirdens avis som et «jødisk mordanslag». Både Vidkun Quisling og Josef Terboven var til stede da Hvam ble begravet. Få dager etterpå ga Gestapo ordren om at jøder i Norge skulle arresteres. Hvam-mordet ble brukt som påskudd da ordren om massearrestasjoner ble gitt til norske statspolitifolk, selv om aksjonen var blitt forberedt i god tid før hendelsene på Østfoldbanen.

Referanser
----------

1. ↑   Fylkestidende for sogn og fjordane, urn.nb.no, besøkt 6. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Moland, Arnfinn (1999). *Over grensen?: Hjemmefrontens likvidasjoner under den tyske okkupasjonen av Norge 1940-1945*. Oslo: Orion. s. 233-234. ISBN 8245803375.
3. ↑  Eirik Veum: Nådeløse nordmenn - Statspolitiet 1941-1945, s. 777-780 - Kagge Forlag 2012. ISBN 978-82-489-1174-6
4. ↑  Dahl, Hans Fredrik (1992). *En fører for fall*. Oslo: Aschehoug. s. 372-373. ISBN 8257409782.
**Arne Hjertsson** (født 4. september 1918, død 2. juni 1987) var en svensk fotballspiller.

Hjertsson, som var spiss, kom til Malmö FF fra Malmö Södra BK i 1936, og debuterte i Allsvenskan 30. mai 1937 mot Landskrona BoIS. Han lyktes ikke å spille seg til fast plass på laget, og spilte derfor noen sesonger for Malmö SK. Våren 1943 var han tilbake i Malmö FF, og scoret 3. juni 1943 sju mål mot Halmstads BK, en kamp hvor han erstattet Gustaf Nilsson, som var skadet. Målrekorden ble senere tangert av Gunnar Nordahl.

Hjertsson spilte flere kamper i 1943-sesongen, men spilte kun sporadiske i 1944. Han tilhørte troppen som tok Malmö FFs første svenske mesterskapsgull i 1944. Hans spilte siste kamp for Malmö FF 29. mai 1944 mot AIK på Råsunda. Dette var eneste kamp han spilte sammen med brødrene Kjell Hjertsson og Sven Hjertsson. Arne Hjertsson avsluttet fotballkarrieren i IFK Malmö. Totalt spilte Hjertsson 19 kamper i Allsvenskan, og scoret sju mål.

Referanser
----------

1. ↑  Alsjö, Martin: *100 år med Allsvensk fotboll*, Idrottsförlaget (2011), ss. 307–309. ISBN 978-91-977326-7-3 (sv)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Kart over Rhinland fra 1923 med administrasjons- og okkupasjonsområdene etter Versaillestraktaten

**Rhinland** er en historisk region i det vestre Tyskland. Rhinland ligger på begge sider av elven Rhinen, og ligger i dag i de tyske delstatene Rheinland-Pfalz og Nordrhein-Westfalen.

Tidligere var Rhinland den prøyssiske provinsen Rhinland. Den ble opprettet i 1822, som en sammenslåing av to allerede eksisterende prøyssiske provinser, det tidligere hertugdømmet Jülich-Kleve-Berg og storhertugdømmet Niederrhein. Etter første verdenskrig ble Saarland skilt ut av Rhinland og plassert under fransk administrasjon. Samtidig ble deler av Rhinland overtatt av Belgia.

I mellomkrigstiden skulle Rhinland ifølge Versaillestraktaten være en demilitarisert sone. Den 7. mars 1936 ignorerte Hitler traktaten og sendte tyske styrker inn i området.

Det var i 1946, etter andre verdenskrig, at Rhinland fikk dagens administrative inndeling og ble delt mellom Rheinland-Pfalz og Nordrhein-Westfalen.

Rhinlands største byer er Aachen, Köln, Krefeld, Düsseldorf, Duisburg, Essen, Koblenz, og Wuppertal.

Kilder
------

* «Rhineland», fra *Encyclopædia Britannica* (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
Bernart de Ventadorn i et fransk håndskrift om trubadurmusikk fra 1200-tallet
**Bernart de Ventadorn** (også *Bernart de Ventadour*; født ca. 1140, død ca. 1200) var en fransk trubadur (oksitansk *trobador*).

Ventadorns mer enn 40 kjærlighetsdikt er blitt stående som noe av det mest typiske innen den sørfranske trubadurlyrikken, og de ble beundra både av de nordfranske trouvèrene og de tyske minnesangerne.

Liv
---

Det finnes få sikre kilder om Bernarts liv – det meste av det vi vet om han stammer fra hans egne tekster. Han lærte trubadurkunsten av sin herre, Eble III av Ventadorn, og de første sangene dikta han til Ebles hustru, Marguerite de Turenne. Etter å ha forelska seg i henne ble han tvunget til å ta ut på vandring. Han fulgte med Eleonora av Akvitania til England, og hadde tilhold ved Plantagenet-hoffet. Seinere vendte han tilbake til Frankrike, der han en stund var i tjeneste hos grev Raymond V av Toulouse. På sine eldre dager gikk han i kloster i Dordogne, og døde der.

Bernart er unik blant 1100-tallets verdslige komponister ved at hele 45 av diktene og 18 av melodiene hans er bevart. Sangene hans daterer seg trolig til tidsrommet 1147-1180. Han er den viktigste inspirasjonskilden til trouvèretradisjonen som var under utvikling i Nord-Frankrike, der de tidlige trouvèrene ser ut til å ha kjent til og imitert sangene hans.

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | (fr) Bernard de Ventadour – originaltekster fra den franskspråklige Wikikilden |

* (de) Verk av og om Bernart de Ventadorn i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
* Bernart de Ventadorn: Samlede dikt (på provençalsk)
* Diskografi

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** BNE **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Poul Holst** (født 6. november 1789, død 28. august 1840) var en norsk jurist og embetsmann, tre ganger valgt til representant på Stortinget.

Poul Holst ble født i Drammen, var bror av E. N. Holst og H. F. Holst. Han var student fra Kongsberg skole i 1807, cand. jur. i 1811. Han arbeidet så ved det danske kanselli intil 1814 hvor han returnerte til Norge og samme år ble han justissekretær i Høyesterett. Fra 1819 var han ekspedisjonssekretær i Kirkedepartementet, kst. justitiarius i Kristiania stiftsoverrett i 1829 og assessor i Høyesterett fra 1831.

Holst var medlem av den kongelige kommisjon om fattigloven i 1829 og formann i kommisjonen om brenneriene i 1833. Han var medlem av Kristiania bystyre i årene 1837-1840. Fra 1818 til 1840 var Poul Holst arkivar for Stortinget. Han var gift med Maren Karine Poulsen, datter av kjøpmann i Drammen Halvor Poulsen og Elisabeth Christiane Harmsen.

Poul Holst var stortingsrepresentant for Kristiania fra 1833 og ble valgt på ny i 1836, han var også representant ved det overordentlige storting 1836-1837 og ble siste gang valgt i 1839. I 1833 var Holst president i Odelstinget, medlem av fullmaktskomiteen, formann i kirkekomiteen, medlem av kriminallovkomiteen, formann i komiteen om Bodøsaken og om slottsbygningen. I 1836 var Holst president i Odelstinget, medlem i valgkomiteen, formann i fullmaktskomiteen og kirkekomiteen, komiteen om kriminalloven, medlem av to komiteer om Stortingets oppløsning og medlem av trykningskomiteen.

I 1836-1837 var Holst president i Odelstinget, medlem av valgkomiteen, formann i fullmaktskomiteen, kriminallovkomiteen og medlem av flagglovkomiteen. I 1839 var han president i Odelstinget, formann i valgkomiteen, fullmaktskomiteen og justiskomiteen, medlem av reglementskomiteen. Paul Holst var også medlem av aksjonskomiteen under riksretten i 1836.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 401[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Om Poul Holst, fra Tallak Lindstøl: *Stortinget og staatsraadet*
* Biografisk informasjon om Poul Holst , NSD Norsk senter for forskningsdatas politikerarkiv (nedlagt)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Poul Holst hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Drammen byleksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF
 |
**Poul Engberg-Pedersen** (født 20. november 1953) er en dansk statstjenestemann. Han var fra 2005 til 2010 direktør for Norad, det norske Direktoratet for utviklingssamarbeid.

Engberg-Pedersen er utdannet med doktorgrad i økonomisk planlegging og statsvitenskap fra Roskilde Universitet.

Han har vært administrerende direktør for Centre for Development Research i København og har arbeidet i FN, FNs høykommissær for flyktninger i Addis Abeba og for Verdensbanken. Engberg-Pedersen har også medvirket i evalueringskomitéer for UNICEF, FNs utviklingsprogram, FNs organisasjon for industriell utvikling, Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen, DANIDA og Southern African Development Coordination Committee. I Norge har han også sittet i programstyrer i Norges forskningsråd.

Referanser
----------

1. ↑   snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   arkiveringsdato 5. november 2009, arkiv-URL web.archive.org, www.forskningsradet.no[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3 4  Kristen Ulstein: Poul Engberg-Pedersen skal lede fagetaten Norad Arkivert 5. november 2009 hos Wayback Machine. Norges forskningsråd, 22. august 2005, besøkt 8. november 2009.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Albert Angrisani**, også kalt **Al Angrisani** (født 26. august 1949 i New Jersey i USA, død 23. april 2020 i Plainsboro i New Jersey) var en amerikansk økonom, politiker og forfatter. 

Han var en ledende ekspert på økonomiske snuoperasjoner i forretningslivet.[] Angrisani var visepresident i Chase Manhattan Bank i New York City fra 1972 til 1980 og deretter assistent til for USAs arbeidsminister under president Ronald Reagan, så vel som forfatter og mediepersonlighet innen økonomijournalistikken. Han var kommentator for nyhetsprogrammer, blant annet på CNBC, Fox Business News og Bloomberg TV.

Han døde av komplikasjoner med covid-19 den 23. april 2021 på Princeton Medical Center i Plainboro i New Jersey.

Referanser
----------

1. ↑  Knapp, Krystal. «Princeton resident Albert Angrisani, former Assistant U.S. Secretary of Labor, dies at 70 from COVID-19 complications».

Litteratur
----------

* Angrisani, Al: *Win One for the Shareholders*, New York: ELG Consulting, 2009. ISBN 978-0-615-27971-8
**Poul Lauritz Aass** (født 22. april 1836 i Skotselv, død 3. august 1904) var ordfører, skipshandler, trelasthandler, skipsreder, bryggerieier og politiker. Han er mest kjent som grunnleggeren av Aass Bryggeri, men han var også medgrunnlegger av Drammens og Oplands Kreditkasse, formann i De Unges Samfund, borgerkorpsets stadshauptmann, formann i Drammens Handelsstands Forening, formann i Drammens Dramatiske Forening, direktør i Drammens Teater og medgrunnlegger av Det Nasjonale Bryggeri i Oslo.Lauritz var den nest eldste av åtte barn da han vokste opp på småbruket til sine foreldre i Skotselv. Som 16 åring flyttet Lauritz til Drammen der han gikk i lære og fullførte i handelsskolen. I 1860 etablerte han firmaet "Aass & Gjessing" sammen med kjøpmann H. F. Gjessing. Sammen kjøpte de eiendommen ved Nedre sund, som hadde tilhørt skipsreder Halvor Ellingsen. Fra 1867 var Paul Lauritz Aass eneeier av bedriften.

Referanser
----------

1. 1 2   eikerarkiv.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   urn.nb.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑
4. ↑
5. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. september 2021. Besøkt 9. september 2021.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Al Cheznovitz**, også kjent som **Alan Chez** (født 7. juli 1961 i Jersey City, New Jersey) er en amerikansk musiker best kjent som tidligere medlem av The CBS Orchestra, som var husbandet til Late Show with David Letterman.

Oppvekst og karriere
--------------------

Han startet sin karriere som 9 åring da han ble med i farens lokale trommekorps, The Saints. Han begynte Garfield Cadets før han i 1979 dannet bandet Atlantic City Expressway sammen med Jon Bon Jovi som spilte på forskjellige klubber rundt om i New Jersey i fem år. Al Chez sitt nyeste band Al Chez & The Brothers of Funk Big Band er et storband med 15 medlemmer.

Gikk ut fra John P. Stevens High School i Edison i New Jersey i 1980.

Han har spilt med artister som Tower of Power, Robert Cray Band, Spyro Gyra, Dave Edmunds, Dion, Graham Parker, Kim Wilson og Bon Jovi.

Al Chez møtte Paul Shaffer og basist Will Lee for første gang på en klubb i New York i 1986 og ble spurt om å turnere sammen med The World's Most Dangerous Band. Sammen med Paul Shaffer og co spilte han på festivaler som Jacksonville Jazz Festival og Summerfest in Wisconsin.

Han begynte å spille fast sammen med The CBS Orchestra 3. februar 1997. Han sluttet i juli 2012.

Han spilt under arrangement som Presidential Inauguration i 1989, John Lennon's 50th Birthday Celebration og avslutningsseremonien til OL i Atlanta i 1996.

Han spiller trompet og flygelhorn.

Han bor fortsatt i New Jersey med sin kone Cat, og deres 6 barn.

Referanser
----------

1. ↑  «The World’s Most Dangerous Trumpet Player» **(engelsk)**. heralddeparis.com. Arkivert fra originalen 23. oktober 2012. Besøkt 16. oktober 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Al Cheznovitz på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* 
* Biografi hos CBS
* Stump the Band Al Chez Style
**Flattr** er et mikrobetalingssystem som ble lansert i mars 2010.

Flattr er et prosjekt startet av Peter Sunde og Linus Olsson. Brukere vil få muligheten til å betale små månedlige beløp og deretter klikke på knapper på sider for å dele penger man har betalt inn til alle sidene man klikker på. Brukere må minimum betale inn 2 euro per måned. Sunde sa «the money you pay each month will be spread evenly among the buttons you click in a month. We want to encourage people to share money as well as content.» til BBC

Flatter tar en avgift på 10 % av alle brukernes månedlige inntekter.

Tjenesten er avhengig av en kritisk masseeffekt for å bli brukbar, og det er derfor nødvendig at brukere blir med og har muligheten til å «flattr» og bli «flattrert». På grunn av systemets unge alder, er antallet støttende plattformer veldig begrenset. For å øke bruken, inkluder sider som ikke støtter flattr opprinnelig er det utviklet en Firefox-plugin Överallt («over alt» på svensk) har blitt utviklet. Den tillater nettleseren å parse en simpel enkel tekst-tag (`[Flattr=ID]`) og erstatte denne «inline» med en «Flattr widget». Dette utvider nedslagsfeltet til Flattr.

Det er listet to støttede betalingssystem som kan brukes for å betale inn penger til en Flattr-konto. Dette er Moneybookers og PayPal.

Navn
----

«Flattr» henspiller på ordene «flatter» (smiger) og «flat rate» (betaling med fast beløp).

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Pirate boss to make the web pay». *BBC News*. 12. februar 2010. Besøkt 2. mai 2010.
2. ↑  da Silva, Paul (19. juni 2010). «Överallt : Flattr Everywhere !». Arkivert fra originalen 30. juli 2012. Besøkt 22. juni 2010.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 7. mars 2016. Besøkt 7. september 2017.
3. ↑
4. ↑  Vil revolusjonere nettbetaling Arkivert 29. mai 2010 hos Wayback Machine. i ITavisen 12. februar 2010

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisiell blogg Rediger på Wikidata

* (en) Flattr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Flattr – tjen penger på det du lager i DinSide 20. juli 2010
* Pirate Bay-Peter vil ta bort «de gamle idiotene» Arkivert 6. mars 2016 hos Wayback Machine. i Dagbladet 25. februar 2010