Denne artikkelen **trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon**. Du kan forbedre denne artikkelen ved å legge inn referanser til gode kilder. Hvem som helst kan fjerne kildeløst materiale uten forvarsel, men den foretrukne tilnærmingen er i første omgang å markere de setningene/påstandene som trenger kildebelegg ved å tilføye *{{Trenger referanse|dato=2024-02}}* etter påstanden. *2023-07*

**Skillefjorden** (nordsamisk: *Skirvi*) er en gren av Altafjorden i Alta kommune i Finnmark. Den er 4,5 kilometer lang, og går østover fra innløpet mellom Johkaluokta og Ytre Skillefjordneset til bygda Fjordbukta innerst i fjorden.

Gården Jorva ligger på nordsida innerst i fjorden og Skillefjordnes ligger på sørsida lengst ute. Fylkesvei 883 går langs fjorden på begge sider. 

Skillefjordelva ligger sørvest for Sennalandet med utløp i Skillefjorden. Vassdraget ble i 2005 vernet mot kraftutbygging gjennom Supplering av Verneplan for vassdrag.

Historie
--------

Nordlys i Skillefjorden sett fra SkillefjordnessetNordlys i Skillefjorden sett fra Skillefjordnesset
Skillefjord dalen sett fra veienSkillefjord dalen sett fra veienMK eller MS Skillefjord - B-42467MK eller MS Skillefjord - B-42467Fra gammelt av fra år 1000–1300-tallet bodde det nærmere 250 mennesker i fjorden som levde av fiske og jordbruk, helt til svartedauden kom til Norge på 1300-tallet, og fjorden nærmest ble utryddet for alle fastboende. De fleste som døde av Svartedauen, gravlagt på "Lille Årøya". 

Tidlig på 1800-tallet begynte folk å trekke tilbake til fjorden, da det ble funnet kobber som ble utvinnet fra grublever oppe i dalen. Tømmer var også en nyttig råvare som ble hugget og solgt fra Skillefjorden helt fram til 1900-tallet. 

Under 2. verdenskrig ble Skillefjorden flittig brukt av tyskerne for å gjemme unna store krigsskip og ubåter, og de hadde periodevis hovedbase inne i fjorden gjennom hele krigen. De fastboende og tyskere stasjonert, utvekslet tørka fisk og kjøtt under perioden. Ingen hus ble brent i Skillefjorden under krigen er det man vet av historie, men rester av tyskerbrakker ble brukt til å bygge sjøhus og kaianlegg som står den dag i dag[*når?*] i Skillefjorden, helt siden 1948. 

Periodevis siden 1900-tallet har det vært fastboene i fjorden, med fiske og gårdsbruk som hovedinntektskilde. 

Mellom årene 1948–1960 , så var 10 - 11 mental og tilbakestående pasienter plassert ut i Skillefjorden, helt fra Rønvik psykiatriske sykehus i Bodø, som mange andre plasser som på Kviby og Storekorsnes i samme tidsrom. 

I dag og utover er Skillefjorden primært et hyttefelt, med campingturisme på sommerstid. Området tilbyr både havfiske og fluefiske i Skillefjordelva, og et rikt jaktterreng året rundt. Reindrifta bruker også området når de samler inn rein etter vinteropphold for overføring til sommerbeite ute på øyene i Altafjorden.

Referanser
----------

1. ↑  «Skillefjorden». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 14. oktober 2016.
2. ↑  Skillefjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
3. ↑  «213/2 Skillefjordelva (Skirvvejohka)». *nve.no -> Vann, vassdrag og miljø -> Verneplan for vassdrag*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 15. juni 2021. Besøkt 14. oktober 2021.

Kilder
------

Muntlige og skriftlige intervjuer med fastboende siden 1900 tallet som vet lokalhistorien, og fra historier som har gått i arv.

Eksterne lenker
---------------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |