**Ragnhild Caroline Monrad** (1879–1950) var en norsk operasanger, skuespiller og forfatter.

Utdannelse
----------

1896–1899 studerte hun sang med operasangeren og musikkpedagogen Wilhelm Kloed, hvoretter hun hadde sin debut som romansesanger i Kristiania i februar 1899.

1901–1903 studerte Monrad med Aglaja Orgeni i Dresden. Sin sceniske utdannelse fikk hun senere også i Dresden, hos Clementine von Schuch-Proska.

Virksomhet
----------

Monrad hadde sin operasangerdebut i rollen som Grete i Engelbert Humperdincks opera *Hans og Grete* på Nationaltheatret i 1903. Senere stod hun for flere betydelige roller på hovedscener i Norge, i resten av Norden, samt i Tyskland. 1909–1911 hadde hun engasjement ved Berlin Hofoper, hvor hun spilte tittelrollen i Georges Bizets *Carmen*, Mimi i Giacomo Puccinis *La bohème*, samt tittelrollene i Giacomo Puccinis *Tosca* og *Madama Butterfly*. Monrad spilte også i operettene *Geisha* og *Jomfru Hook van Holland*.

Hun oppnådde stor popularitet hos publikum med sine sanger, mens ekspertene[*hvem?*] var tydelig delt i hvordan hennes sangprestasjoner ble gjennomført. Hun hadde en særegen frasering, hun pustet «feil» og hun ordnet noteverdier og glissandier helt etter eget forgodtbefinnende, til flere komponisters store frustrasjon.[]

Monrad var også regissør, og satte opp *Madama Butterfly* (Nationaltheatret), Donizettis opera *Elskovsdansen* og sin egen *Trollskatten* (Det norske teatret) (1935).

Monrad spilte også inn flere grammofon- og fonografinnspillinger 1905–1914 på merkene Gramophone, Pathé samt Edison. Totalt ble det 21 innspillinger.

Den andre verdenskrig og etterspillet
-------------------------------------

Sangeren og dikteren Cally Monrad meldte seg inn i Quislings nazistparti Nasjonal samling (NS) høsten 1940 og ble sjef for Det Norske Teatret i 1942. Etter andre verdenskrigs slutt i 1945 ble hun fratatt stillingen og kunstnerlønnen hun fikk i 1939. Bildet viser den 61-årige Monrad ved skrivepulten i 1941, med Goethes *Faust* i hendene. Foto: NTBs krigarkiv, Arkivverket 
Monrad meldte seg inn i Quislings nazistparti Nasjonal Samling (NS) 29. oktober 1940. Dette var bare fem uker etter at Josef Terboven, rikskommissaren som var okkupantenes øverste sjef i Norge under andre verdenskrig, hadde holdt en radiotale der han bekjentgjorde at han hadde utnevnt «kommissariske statsråder». Året etter, i 1941, ble hun ansatt som forstanderinne ved teaterskolen som NS-myndighetene etablerte. Hun var dessuten sjef ved Det norske teatret 1942–1945.

Monrad ble bevilget kunstnerlønn av Stortinget i 1939. Den ble fratatt henne i 1945. Monrad ble idømt ett års fengsel i 1947. Soningen ble utsatt grunnet sykdom. I 1948 ble hun benådet.

Hun møtte motstand i etterkrigsårene. En periode bodde hun i Ullevålsveien, og en dag hun kom hjem sto alle hennes eiendeler ute på gaten i øsende regn.[] De siste årene hun levde bodde hun trangt og kummerlig hos noen få venner som kunne huse henne. Hun fremholdt til sin død at hun var helt uskyldig i alt hun hadde vært involvert i i okkupasjonstiden,[] og hun sa at hun ikke var klar over at det var krig.

Sanger på grammofonplate (i utvalg)
-----------------------------------

| År | Sangittel | Komponist |
| --- | --- | --- |
| 1905 | *Jeg elsker dig* | Edvard Grieg |
| 1905 | *Det første møte* | Edvard Grieg |
| 1907 | *Solveigs sang* | Edvard Grieg |
| 1914 | *Bøn* | Agathe Backer-Grøndahl |
| 1914 | *Sidste reis* | Eyvind Alnæs |

Filmografi
----------

| År | Filmtittel | Rollenavn |
| --- | --- | --- |
| 1929 | Laila | Mor Laagje, hans kone |

Bibliografi
-----------

* 1913: *Digte*
* 1919: *Nye digte*
* 1920: *Før dag* (dikt)
* 1922: *Petju* (roman)
* 1924: *Con amore. Fragmentariska rimbrev* (sammen med den svenske lyrikeren Nils Magnus Folcke)
* 1932: *Drømmeboken* (dikt)
* 1937: *Tolv timer i sang*

Verker basert på Monrads liv
----------------------------

Våren 2018 satte Det Norske Teatret opp stykket *Cally* med Ingeborg Sundrehagen Raustøl i hovedrollen som Cally Monrad. Dramatikeren og poeten Ruth Lillegraven hadde skrevet manus, og regien var ved Maren E. Bjørseth.

Referanser
----------

1. 1 2   Discogs, Discogs artist-ID 1233640, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5  *Magasinet* s. 20, vedlegg til *Dagbladet* 23. april 2016
3. ↑  «Hinsides feminisme - historia om Cally Monrad • Det Norske Teatret». *Det Norske Teatret* **(norsk nynorsk)**. Arkivert fra originalen 3. april 2018. Besøkt 2. april 2018.
4. 1 2  Levin, Mona (9. mars 2018). «Cally på Det Norske: Når ambisjonene overgår talentet». *Aftenposten*. Besøkt 2. april 2018.
5. ↑  Filmografi fra Internet Movie Database

Litteratur
----------

* Stenseth, Bodil (1990). *Sangerinnen : Cally Monrads liv og kunst*. Aschehoug. ISBN 8203164307.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cally Monrad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Cally Monrad på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Cally Monrad hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Cally Monrad hos Sceneweb Rediger på Wikidata

* (da) Cally Monrad på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (en) Cally Monrad hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Cally Monrad på Discogs Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** Discogs
 |