recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jemal Johnson** (født 5. mai 1985 i Paterson, New Jersey) er en angrepsspiller i fotball som spiller for Jacksonville Armada.

Biografi
--------

Johnson ble født i USA, men familien flyttet til Macclesfield da han var fem år gammel. Han var innom Manchester United, men 16 år gammel signerte han for ungdomsakademiet til Blackburn Rovers.

Johnson fikk sin debut på førstelaget da han kom inn som innbytter i Rovers sin tredje runde kamp i FA-Cupen mot Cardiff den 8. januar, 2005. Han scoret sitt første mål for klubben i sin første kamp fra start, den 29. januar 2005 i en fjerderundekamp hjemme på Ewood Park mot Colchester. Han ble aldri fast på laget og i løpet av sesongen 2005 / 06 var han på lån hos Preston og Darlington.

Han skrev kontrakt med Wolves den 17. august 2006for en ukjent sum og han ble fort et respektert medlem i troppen for fansen da han lagde to mål i løpet av sine to første kamper for Wolves.

Rett før overgangsviduet stengte i 2007, ble ha solgt til MK Dons for en ukjent sum.

Karriere som spiller
--------------------

Tabellen er oppdatert pr 31. august 2007

|
|  |
| Klubb | Periode | Ligakamper | Mål | FA-cupkamper | Mål | Ligacupkamper | Mål | Andre kamper | Mål |
| Englands flagg MK Dons | 31.08 2007 - | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Englands flagg Leeds - lån | 19.02 2007 - 07.05.2007 | 3(2) | - | - | - | - | - | - | - |
| Englands flagg Wolverhampton | 17.08 2006 - 31.08.2007 | 14(6) | 3 | 0(3) | - | 0(1) | - | - | - |
| Englands flagg Darlington - Lån | 10.03 2006 - 23.04 2006 | 9 | 3 | - | - | - | - | - | - |
| Englands flagg Preston - lån | 28.10 2005 - 29.11 2005 | 2(1) | 1 | - | - | - | - | - | - |
| Englands flagg Blackburn | 01.07 2004 - 17.08 2006 | 0(6) | - | 1(3) | 1 | - | - | - | - |
|

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jemal Johnson – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Jemal Johnson – Soccerbase.com Rediger på Wikidata

* (en) Jemal Johnson – Soccerway Rediger på Wikidata

* (en) Jemal Johnson – FBref Rediger på Wikidata
* Johnson på Wolves hjemmeside[*død lenke*]
Løvøya på kart fra 1852, med Jesusbukta nordøst på øya.

**Jesusbukta**, eller offisielt **Østre Veggbukt**, er ei bukt og et badested nordøst på Løvøya i Horten kommune i Vestfold.

Navnet kommer av at kristne ungdommer malte «Tro paa Jesus» på en stor stein i bukta på 1940-tallet. Det offisielle navnet Østre Veggbukt kommer av at bukta ligger øst for Veggefjell.

Klippene i sydvest bidrar til å avgrense og avskjerme bukta. De gjør også at sola forvinner tidlig. Vannet er rent, men sandstranden har mange skjell og steiner. Den sørlige delen av bukta ligger innenfor naturvernområdet på Løvøya.

En tursti går ned til bukta fra Veggesletta fra vest. Man kan også gå ned til bukta ved å følge stien til Turistforeningen fra sydøst. Bukta er ikke tilgjengelig med bil. Det går en krevende klatresti fra bukta opp til Røverstien og Røverhula.

Fireflekket tremaur (*Dolichoderus quadripunctatus*)
I 2013 ble det oppdaget to svært sjeldne maurarter ved stien ned til Jesusbukta: fireflekket tremaur (*Dolichoderus quadripunctatus*) og skogsmalmaur.

* Påskriften som er bakgrunnen for navnet til bukta.Påskriften som er bakgrunnen for navnet til bukta.
* Høye klipper ved Jesusbukta.Høye klipper ved Jesusbukta.
* Klippene langs turstien. Utsikt mot JesusbuktaKlippene langs turstien. Utsikt mot Jesusbukta
* Utsikt fra klippene på Løvøya.Utsikt fra klippene på Løvøya.

* Jesusbukta ved et sammensatt panoramaJesusbukta ved et sammensatt panorama

Referanser
----------

1. ↑  Navnets opprinnelse
2. ↑  Horten og Omegn Turistforening: Tursti 13 - Løvøya Arkivert 22. mars 2014 hos Wayback Machine.
3. ↑  Klippene ved bukta
4. ↑  oslofjorden.com: Jesusbukta badeplass
5. ↑  Sti til Jesusbukta
6. ↑  Gjengangeren, 16. juli 2013: Sensasjonelt maurfunn på Løvøya

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jesusbukta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Scania-Vabis-buss med karosseri fra Repstad. Foto: Lars-Göran Lindgren 
**Vest-Telemark Billag** L/L (VTB) var et rutebilselskap som ble stiftet i Åmot i Vinje 4. august 1943. I 1972 gikk selskapet inn i Vest-Telemark Bilruter L/L.

Historie
--------

Selskapet har historie tilbake til 1911 da Automobillaget Haukeli ble stiftet. Det var fire tidligere selskaper som gikk inn i VTB, og de fikk andeler i selskapet (oppgitt i parentes):

* Rauland-Lårdal Billag (4/12)
* Vinje Kommunale Billag (4/12)
* Haukelid Billag (3/12)
* Sigvart og Arne Lie (1/12)

Veinettet ble stadig bedre. Det ble aktuelt å kjøre ruter helt fram til Bø, korrespondanse med jernbanen, og videre til Skien. Samferdselsmyndighetene foreslo samordning eller sammenslåing av bilrutene. Det ble lagt press på selskapene om dette. Rutebilselskapene i Vest-Telemark hadde samkjøring av bussrutene fra 1959. Det ble arbeidet for full sammenslutning, og det skjedde først i 1972. Da gikk Seljord Billag sammen med Fyresdal-Vrådal-Nissedal Billag og Vest-Telemark Billag og stiftet Vest-Telemark Bilruter L/L (VTB).

Litteratur
----------

* Henriksveen, H. Haugstøl, R. Åsen, K.(1997). Bakke opp og bakke ned : rutebildrift i Vest-Telemark. Seljord: Vest-Telemark bilruter.
* Johannessen, O. (1979). Norges rutebileierforbund, avdeling Telemark 50 år 18. jan. 1929 - 18. jan. 1979. Norges rutebileierforbund, Avdeling Telemark.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Ødegaardens Bilruter** AS (ØBR) er et av landets eldste rutebilselskaper. 6. september 1909 ble Bamle Automobil-Aktieselskab stiftet. Dette er forløperen til det som skulle bli Ødegaardens Bilruter etter noen år. Selskapet hadde kontoradresse på Ødegårdens verk i Bamble.

Dette selskapet gikk konkurs i 1912. Kjøpmann S.J. Thorsdal kjøpte bilen og overtok ruta. Simon Ødegaarden drev konkurrerende rute, men sluttet seg til Thorsdal. Flere gikk inn i selskapet, men selskapet ble oppløst. I 1935 overtok Simon Ødegaarden driften alene. 

Ødegaarden fikk satt i gang bygging av anlegg for selskapet på Nylende i 1939. Etter 1950 ble bygging igangsatt i Kragerø og Vold. Selskapet hadde nå 12 busser, 2 lastebiler og 8 andre vogner. Anlegget på Nylende ble igjen utvidet på slutten av 1970-tallet. 

Omfanget av ØBRs virksomhet kan beskrives med statistikk fra 1978. Da hadde selskapet 50 ansatte, 31 busser, 11 lastebiler, 5 tilhengere og et annet kjøretøy.

På 1970-tallet satset ØBR på mange aktiviteter utenom rutekjøring. Selskapet kom med i godskjøring for Linjegods da dette selskapet ble dannet i 1973. Selskapet ble med i godskjøring på Østlandet og til kontinentet. ØBR ble også med som aksjonær i Tele-Tur som ble opprettet i 1976.

15. desember 1993 ble 85 prosent av aksjene i ØBR overtatt av Norges Statsbaner. Selskapet ble etter hvert integrert i NSB Biltrafikk og ble i 1997 fusjonert med BO-bussene og videreført som Grenland Buss, som 10. februar 2000 endret navn til Nettbuss Grenland. I 2001 ble Nettbuss Grenland fusjonert inn i Nettbuss Sør.

Litteratur
----------

* Arntzen, Finn Arild (1994). *Fra Bamle Automobil-Aktieselskab til Ødegaardens Bilruter a.s. 1909–1994*. Ødegaardens Bilruter.
* Halvorsen, A. C. & Johnsen, S. (2000). Fra hestedrosje til busstrafikk : reiser gjennom 90 år : et lite streiftog med små glimt fra andre rutebilselskaper i og til dels utenfor Telemark. Porsgrunn: s.n.
* Johannessen, O. (1979). Norges rutebileierforbund, avdeling Telemark 50 år 18. jan. 1929 - 18. jan. 1979. Norges rutebileierforbund, Avdeling Telemark.

Referanser
----------

1. ↑  50 år for fremgang : beretningsåret 1978-79 jubileumsberetning 1929-1979. (1979). Oslo: NRF.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
***Brotheus*** er en slekt av biller som hører til overfamilien snutebiller (Curculionoidea).

Utseende
--------

Middelsstore til store, korte og brede, høyt hvelvede snutebiller. Gruppen inneholder noen av de største og kraftigste snutebillene. På farge er de gjerne brunlige, mer eller mindre kledt med lyse skjell. Oversiden har som oftest mange kraftige knøler som ofte ender i en spiss og i ekstreme tilfeller er utviklet til lange, skarpe pigger. **Hodet** er forholdsvis stort og bredt, med en kort, bred snute (rektangulær sett ovenfra). Antennene sitter festet nær spissen av snuten og er korte og rette, ikke knebøyde. Der er gjerne ni-leddete og ender i en stor, en-leddet kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er smalere enn dekkvingene, gjerne kraftig punktert. Sideranden har ofte en kraftig vinkel eller tann midt på. **Dekkvingene** er ovale på form, høyt hvelvede, med rekkevis ordnede knøler eller pigger. Noen ganger er knølene smeltet sammen og danner kontinuerlige, bølgende lengdelister. **Beina** er kraftige, føttene er (i alle fall tilsynelatende) fire-leddete uten tolappede ledd. Hos underfamilien Microcerinae er fotleddene redusert.

Levevis
-------

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i det sørlige Afrika.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **Brachyceridae**
					- Underfamilien Brachycerinae
						* Stammen **Brotheusini** Alonso-Zarasaga & Lyal, 2006
							+ Slekten ***Brotheus*** Stephens, 1829 - 13 arter, sørlige Afrika
								- *Brotheus binodosus* Marshall, 1907
								- *Brotheus carinatus* Marshall, 1907
								- *Brotheus crenelatus* Marshall, 1907
								- *Brotheus flexuosus* Marshall, 1907
								- *Brotheus laevigatus* Marshall, 1907
								- *Brotheus occlusus* Marshall, 1907
								- *Brotheus planus* (Thunberg, 1799)
								- *Brotheus porcatus* Stephens, 1829
								- *Brotheus praecisicollis* Marshall, 1907
								- *Brotheus praemorsus* (Thunberg, 1799)
								- *Brotheus pumilus* Marshall, 1907
								- *Brotheus pusio* Marshall, 1907
								- *Brotheus sordidus* Marshall, 1907

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
Adolf Hitlers slektsforhold.
**Johann von Nepomuk Hiedler**, også kjent som **Johann von Nepomuk Hüttler** (født 19. mars 1807, død 17. september 1888), var Adolf Hitlers morfars far, og muligens også hans farfar. 

Fornavnet Johann Nepomuk vitner om at han ble oppkalt etter den tsjekkiske helgen Johannes Nepomuk. Noen antar at dette vitner om noe tsjekkisk i hans slektsbakgrunn. Men denne hellige biskop var populær også i Østerrike, og oppkallingen trenger ikke å reflektere noen tsjekkisk slektsforbindelse.

Han ble en relativt velhavende bonde, og var gift med den 15 år eldre Eva Maria Decker (1792–1888). I rettslig forstand var han steonkel til Aloys Schicklgruber (senere Alois Hitler), som var stesønnen til hans bror Johann Georg Hiedler. Av grunner som er ukjente idag tok Nepomuk inn Alois i sin familie da gutten var ung og oppdro ham. Det består den mulighet at han var Alois' biologiske far, og at grunnen til at han ikke gikk ut med det offentlig var hans eget ekteskap.[] Men under enhver omstendighet etterlot Nepomuk en betydelig arvedel.[]

Nepomuks barnebarn Klara hadde et langvarig forhold med Alois før de giftet seg i 1885, etter at Alois ble enkemann for annen gang. I 1889 fikk de sønnen Adolf Hitler.

Litteratur
----------

* Marc Vermeeren, *De jeugd van Adolf Hitler 1889-1907 en zijn familie en voorouders*. Soesterberg, 2007, 420 blz. Uitgeverij Aspekt. ISBN 978-90-5911-606-1

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Malvik Idrettslag** er et idrettslag i Malvik i Trøndelag. Det ble stiftet 1. februar 1933, og har i 2010 avdelinger innen fotball, friidrett, håndball, padling, orientering, ski, svømming, sykkel, tennis og trim/aerobic, samt idrettsskole/allidrett. Idrettslaget har også en seniorgruppe.

Fotball
-------

Lagets hjemmebane, Get Arena Viksletta tar om lag 250 tilskuere. Den foreløpige rekorden etter utbyggingen av ny tribunedel ble satt 26. september 2017.

Foran 167 tilskuere vant MIL 2-0 over Hommelvik IL, og sendte samtidig rivalen ned i 6. divisjon.

I 2018 spilte laget i 5. divisjon, og ble trent av Knut Juel og Geir Ellefsen. Juel var trommeslager i Det Gurgles, som skulle bli forløperen til Tre Små Kinesere.

I 2019 spilte laget fortsatt i 5. divisjon, og ble trent av Knut Juel og Thomas Skirstad.

I 2020 ble ikke sesongen avviklet på grunn av korona, men Terje Hammerbukt kom inn som hovedtrener. Knut Juel tok over klubbens andrelag, igjen med Geir Ellefsen.

I 2021 spiller klubbens førstelag i 5.divisjon, under Terje Hammerbukt. Juel og Ellefsen har ansvar for andrelaget.

### Kjente spillere

* Aleksander Foosnæs
* Christian Sæther Moen
* Kåre Ingebrigtsen
* Rohnny Westad
* Ronny Støbakk
* Terje Svendsen

### Supportere

Herrelaget har en egen uavhengig supportergruppering, Evil Tiurs. Evil Tiurs ble stiftet 6. mai 2016.

### Draktfarger

Lagets farger er rødt og sort. Det har eget klubbhus på Vikhammer.

Referanser
----------

1. ↑  Fotballforbund, Norges. «Malvik - Hommelvik - 25.09.2017 20:30». *fotball.no - Norges Fotballforbund* **(norsk)**. Besøkt 29. september 2018.
2. ↑  «det GuRGLES! | Tre Små Kinesere | Offisielle hjemmesider». *www.soleplassland.net*. Besøkt 29. september 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
5. divisjon fotball for menn, Trøndelag Fotballkrets, avdeling 2, 2023 |
| --- |
|  | 
* Dolmøy
* KIL/Hemne 2
* Malvik/Hommelvik
* NTNUI 2
* Orkanger
* Rindal
* Selbu
* Svorkmo
* Tiller 2
* Trygg/Lade 2

 | Norges flagg |

| * v
* d
* r
6. divisjon fotball for menn, Trøndelag Fotballkrets, avdeling 5, 2020 |
| --- |
|  | 
* Astor
* Flerkulturelt
* Frøya 2
* Heimdal 2
* Kattem
* Kolstad 3
* Malvik 2
* Nationalkameratene 2
* Orkanger 2
* Skaun

 | Norges flagg |

| * v
* d
* r
3. divisjon fotball for kvinner, Trøndelag, avdeling 1, 2020 |
| --- |
|  | 
* Charlottenlund
* Egge
* Hitra
* KIL/Hemne 2
* Malvik
* NTNUI
* Orkla
* Steinkjer
* Tiller
* Vuku

 | Norges flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Norsk veiskilt for stigning
Eksempel på norsk underskilt som angir stigning i prosent
I rifleskyting betegner stigning vinkelen til siktelinjen i forhold til horisontalplanet, og brukes for å beregne nødvendig siktejustering når man skyter på mål som befinner seg på en annen høyde (opp- eller nedoverbakke).
**Stigningen** angir hvor bratt en vei- eller jernbane-strekning er. Stigning kan angis i grader, milliradianer, prosent eller promille.

* Angitt i grader, beskriver stigningen vinkelen mot horisontalen.
* Angitt i prosent, beskriver stigningen høydeforskjellen i meter per 100 meters horisontal forflytning.
* Angitt i promille, beskriver stigningen høydeforskjellen i meter per 1000 meter horisontal forflytning. (Eks. Norges bratteste jernbanestrekning, Flåmsbana, 55 ‰)

En stigning på 10 % er altså ikke det samme som en stigning på 10°. Sammenhengen mellom de to målene kan uttrykkes gjennom tangensfunksjonen:

tan(*vinkel i radianer*) · 100 = *stigning i prosent*
tan-1(*stigning i prosent*/100) = *vinkel i radianer*
tan(vinkel i grader · pi / 180) · 100 = *stigning i prosent*
tan-1(*stigning i prosent* / 100) · 180 / pi = *vinkel i grader*

Eksempel: Du kjenner til en vinkel på 2,86 grader og du ønsker å vite hva det er i prosent:
tan(*2,86 / 100*) · 180 / pi =5 %

Følgende tabell sammenligner noen stigninger i grader og prosent:

| Vinkel i grader | Samme vinkel i prosent |
| --- | --- |
| 2,86° | 5,0 % |
| 5,0° | 8,7 % |
| 5,7° | 10,0 % |
| 10,0° | 17,6 % |
| 26,6° | 50,0 % |
| 45,0° | 100,0 % |

Se også
-------

* Helning
* Helningsvinkel

Referanser
----------

1. ↑  «Basics of Inclination measurement techniques / Compendium WYLER AG». Arkivert fra originalen 22. juli 2019. Besøkt 22. juli 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Leo Rudolf Raubal jr.** (født 12. oktober 1906 i Linz, død 18. august 1977 i Spania) var en østerriksk lærer og offiser under andre verdenskrig. Han er mest kjent som en av Adolf Hitlers slektninger. Han satt flere år i sovjetisk fangenskap etter å ha blitt tatt til fange i 1943.

Liv og virke
------------

Han var sønn av Leo Raubal senior og hans kone Angela Hammitzsch som var Adolf Hitler sin halvsøster.[]

Raubal jr. jobbet i Salzburg som lærer i kjemi. Han besøkte sin mor sporadisk mens hun bodde i Berchtesgaden. Før den andre verdenskrigen brøt ut ble han leder for et stålverk i Linz. I oktober 1939 fikk han en innkallelse til den tyske Heer i Wehrmacht og han ble løytnant i ingeniørkorpset.[]

Han ble skadet i januar 1943 under slaget om Stalingrad, og general Friedrich Paulus, som var sjef for den sovjetiske offensiven, ba Hitler om på et fly for å evakuere Raubal tilbake til Tyskland.[] Hitler nektet og Raubal ble tatt til fange av russerne, 31. januar 1943. Hitler ga ordre om å sjekke ut muligheten for en fangeutveksling med Sovjetunionen for Josef Stalins sønn, løytnant Jakov Dzhugashvili, som hadde sittet i tysk fangenskap siden 16. juli 1941.[] Stalin, som ikke var veldig glad i sønnen Jakov nektet å bytte sønnen hverken for Raubal eller Friedrich Paulus som senere også ble tatt til fange. Stalin skal ha uttalt «krig er krig», og han anså sønnen Jakov som en landsforræder fordi han hadde overgitt seg til fienden.[]

Raubal ble deretter internert i et fengsel i Moskva frem til han ble frigitt fra sovjetisk fangenskap den 28. september 1955. Han kom da tilbake til Linz i Østerrike hvor han arbeidet som lærer. Han døde under en ferie i Spania og ble begravet 7. september 1977 i Linz. Raubal hadde en sønn som het Peter (født i 1931). Han var utdannet ingeniør og bodde i Linz i Østerrike.

Referanser
----------

1. ↑   data.matricula-online.eu, besøkt 6. juni 2020[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF **·** GND
 |

Portal: Andre verdenskrig
Portal: Alternativ behandling

**Dyreassistert terapi** (DAT) er en type terapi der dyr deltar som del av behandlingen. DAT foregår som et hjelpemiddel i en større terapi med det formål å forbedre fysiske, sosiale, emosjonelle eller kognitive ferdigheter hos pasienten. DAT bidrar også til læring og motivasjon for deltakerne. 

Et forsøk i Norge fant at mennesker med psykiske lidelser hadde utbytte av å jobbe med husdyr i landbruket. I følge forskeren som utførte undersøkelsen, ga slikt arbeid bedret selvfølelse, tro på egen mestring og redusert angst. Dette supplerer undersøkelser som viser at kjæledyr har gunstig psykisk innvirkning. 

DAT har imidlertid også møtt kritikk. Spesifikt har forskere ved det privatdrevne Emory University i Georgia, USA, kritisert tidligere undersøkelser som er gjort av terapi med delfiner. Forskerne fant at undersøkelsene var feilaktig utført og at det ikke kunne føres bevis for noen langvarig effekt av delfinterapi.

Norsk organisasjon for dyreassistert terapi (NODAT) er en ideell humanitær organisasjon som har som formål å legge til rette for dyreassistert terapi i Norge. NODAT er den første organisasjonen for DAT i Norge. Organisasjonen har som mål å få dette tilbudet ut til flest mulig i Norge og tilbyr derfor omfattende kursing til frivillige, som finansieres av offentlige og private bidrag.

Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) tilbyr (per 2023) teorikurs i dyreassistert terapi. Dette gjøres i samarbeid med en privat bedrift, Dyrebar Omsorg AS.

Referanser
----------

1. ↑  Bente Berget – 'Dyreassistert terapi: effekter av arbeid med husdyr for mennesker med psykiske lidelser' PhD avhandling 2007
2. ↑
3. ↑  «Dolphin 'therapy' a dangerous fad, Emory researchers warn». *medicalxpress.com* **(engelsk)**. Besøkt 3. august 2023.
4. ↑  Marino, Lori; Lilienfeld, Scott O. – Anthrozoos Vol 20 No 3 2007 – Dolphin-Assisted Therapy: More Flawed Data and More Flawed Conclusions DOI:10.2752/089279307X224782
5. ↑   Arkivert 9. juli 2017 hos Wayback Machine.
6. ↑  «Introduksjonskurs i dyreassisterte intervensjoner - dyreassistert terapi, pedagogikk, aktivitet og grønn omsorg | NMBU». *www.nmbu.no*. Besøkt 3. august 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** BBC Things
 |
***Cappelens Forslags Konversasjonsleksikon*** er et kontrafaktisk oppslagsverk som ble utgitt i 2014. Det ble redigert av Pil Cappelen Smith med 87 bidragsytere fra Norge, Danmark, Sverige og USA. Blant bidragsyterne var forfattere som Josefine Klougart, Kjersti Annesdatter Skomsvold, Ole Robert Sunde, Gunnhild Øyehaug, Johan Harstad, Knut Nærum og Agnes Ravatn, musikere som Fenriz, Lars Vaular og Thomas Seltzer og billedkunstnere som Sverre Malling. Leksikonet ble finansiert via crowdfunding.

Førsteopplaget på 1 010 håndinnbundne eksemplarer i kalve-, bøffel- eller steinbitskinn ble utsolgt på åtte dager. Det er trykt flere opplag siden, innbundet i ulike stiler. Boken ble nominert til Den norske Forleggerforening og Bokhandlerforeningens pris Gullboken 2015 i kategorien Årets utgivelse.

Bind II av leksikonet ble utgitt 28. november 2016, og på samme måte som bind I ble det finansiert via crowdfunding. Også her deltok en rekke norske forfattere og kulturpersoner, samt utenlandske bidragsytere som Jarvis Cocker, Blixa Bargeld, Madame Nielsen og Michael Gira. Arne Bendik Sjur bidro med illustrasjoner. Leksikonet hadde bidrag på elleve ulike språk, inkludert et i blindeskrift.

Referanser
----------

1. ↑  «Cappelens Forslags konversasjonsleksikon». *Cappelens Forslag*. Besøkt 7. april 2016.
2. ↑  «NewJelly». *www.newjelly.com*. Arkivert fra originalen 9. juli 2016. Besøkt 5. april 2016.
3. ↑  «Cappelens Forslags konversasjonsleksikon». *Cappelens Forslag*. Besøkt 5. april 2016.
4. ↑  «Nominerte gullbøker 2015 – Gullboken». *gullboken.no*. Arkivert fra originalen 31. mars 2016. Besøkt 5. april 2016.
5. ↑  NRK. «Crowdfunding av Cappelen Forslags Konversasjonsleksikon starter lynraskt». Besøkt 26. september 2016.
6. ↑  «Løgn og leksikalsk bedrag». *www.dagsavisen.no* **(norsk)**. Besøkt 14. januar 2020.
7. ↑  «Cappelens Forslag shop-CAPPELENS FORSLAGS CONVERSATIONAL LEXICON Vol. II». *Cappelens Forslag* **(engelsk)**. Besøkt 14. januar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Omtale i Dagens Næringsliv
* Omtale i Morgenbladet
* Anmeldelse i Ny Tid
Flakstadvåg (2008)
**Flakstadvåg** er ei bygd på nordsiden av Selfjorden i Senja kommune på yttersiden av øya Senja. Navnet er satt sammen av Postverket. Opprinnelig navn var Flakstad, men da det lett ble blandet sammen med Flakstad i Lofoten, satte man på endelsen -våg for å skille de to. Flak kommer fra et gammelnorsk ord som betyr flat. Det er et flatt nes som stikker ut i havet mot de rike fiskefeltene utenfor. Også Selfjorden er kjent for godt fiske. Bak selve bygda er det store myrområder, som delvis er dyrket opp. I disse myrene er det gjort funn som flytter jernvinnenes historie i Nord-Norge 1000 år tilbake i tiden, til omkring 200 etter Kristus.

I Flakstadvåg fikk man det første anlegget for lakseoppdrett i Troms, og anlegget og slakteriet er største arbeidsplassen i bygda. I bygda ligger dessuten Flakstadvåg kapell og Flakstadvåg camping og sjøfiske.

Grunnkretsen
------------

**Flakstadvåg**(\*) er en grunnkretsen i Senja kommune, og omfatter hele nordsiden av Selfjorden, samt Leikvika, Leikneset og øygruppa Svellingan. Alle grunnkretsens rundt 40 innbyggere bor i selve bygda Flakstadvåg. Areal: 48,61 km².

Innbyggertall:

| 2000 | 2005 | 2010 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| 41 | 35 | 39 | 34 |

(\*) I statistikkbanken bruker SSB den feilaktige/utdaterte navneformen *Flakkstadvåg*.

Eksterne lenker
---------------

* Om Flakstadvåg hos Torsken kommune
* Flakstadvåg camping og sjøfiske

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Fysoklister** er en anatomisk betegnelse på fisker som mangler forbindelse mellom svømmeblæren og svelget, slik at svømmeblæren kun fungerer som hydrostatisk likevektsorgan. Dette gjelder hos brorparten av beinfisk. Begrepet ble lansert av fysiologen Johan B. Steen og brukes både som en anatomisk beskrivelse og som en gruppebetegnelse (**Physoclisti**).

Gassregulering i en lukket blære
--------------------------------

Gassen i svømmeblæren hos fysokliste fisk kommer fra oppløst gass i blodet. Tilførsel og tømming skjer via en spesielisert struktur i svømmeblæren, henholdsvis *rete mirabilis* (gass inn) og *ovale* (gass ut). Disse strukturene tillater også fisken å bruke oksygen lagret i svæmmeblæren til økt aktivitet i kortere tidsrom. Denne formen for gassutveksling er ikke rask nok til å håndtere brå trykkforandringer, slik som når en fisk stiger raskt mot overflaten. Fysokliste fisker holder seg derfor ofte på jevn dybde.

Evolusjon
---------

Forbindelsen til svelget finnes tidlige fosterstadier hos disse fiskene, men forsvinner i løpet av fosterutviklingen. Fisker med en slik kanal kalles fysostomer, og denne tilstanden er antatt å være den originale tilstanden for alle beinfisk. Noen fisker, slik som åler er anatomisk sett fysostomer, men kan ikke utveksle luft gjennom kanalen og har en svømmeblære som fungerer som den hos fysoklister.

Mange fysokliste fisk, slik som piggfinnefisker kan være fysostome som yngel.

Referanser
----------

1. ↑  Johan B. Steen (1970): The Nervous System, Circulation, and Respiration: The Swim Bladder as a Hydrostatic Organ. Fish Physiology, No 4, side 413-443
2. ↑  «Secretion Of Nitrogen Into The Swimbladder Of Fish. Ii. Molecular Mechanism. Secretion Of Noble Gases». Biolbull.org. 1. desember 1981. Besøkt 24. juni 2013.
3. ↑  Korsøen, Ø.J. (2011). «Biological criteria for submergence of physostome (Atlantic salmon) and physoclist (Atlantic cod) fish in sea-cages» (PDF). Universitetet i Bergen. Arkivert fra originalen (PDF) 12. august 2017. Besøkt 3. november 2015.
4. ↑  Fänge, R. (2005). «Gas exchange in fish swim bladder». *Reviews of Physiology, Biochemistry and Pharmacology*. 97: 111-158. Besøkt 3. november 2015.
5. ↑  Rieger, P.W. (1996). «Direct Evidence of Physostomous Gas Bladder Inflation in Physoclistous Fish Larvae» (PDF). *Fish egg: its biology and culture (symposium)*: 149-156. Arkivert fra originalen (PDF) 5. mars 2016. Besøkt 4. november 2015.
Valgkampbanner i Trondheim før stortingsvalget 1965 viser både Martin Skaaren (til høyre) og Otto Lyng som begge kom inn på Stortinget som prepresentanter for Høyre fra Sør-Trøndelag. Kvartalet i Dronningens gate på bildet brant ned i 2002. Foto: Trondheim byarkiv 
**Martin Magnus Skaaren** (født 30. april 1905 på Hitra Sør-Trøndelag, død 1. februar 1999) var en norsk fisker, småbruker, Høyre-politiker, ordfører og stortingsrepresentant.

Skaaren drev småbruket Skåren. Allerede 15 år gammel begynte han som fisker. Fra 1931 var han medlem av skolestyret, fra 1934 var han medlem av Kvenvær kommunestyre. Han beholdt begge vervene fram til 1961. Han ble oppnevnt til ordfører i Kvenvær ved frigjøringen i 1945, og var valgt til ordfører i årene 1946–61.

I 1961 ble Skaaren valgt til Stortinget som representant for Høyre i Sør-Trøndelag. Han ble gjenvalgt i 1965, men frasa seg gjenvalg i 1969. I sin tid på Stortinget var han hele tiden medlem av kommunalkomiteen, og var særlig engasjert i spørsmål som angikk «utkantdistriktene» og kystbefolkningen.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Martin Skaaren hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Martin Skaaren hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
* (no) Stortinget.no: Minnetale over Martin Skaaren (se 2. avsnitt)

  

Portal: Hitra

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Stortinget
 |
**Mary Dixon Kies** (født 21. mars 1752, død i 1837) var en amerikansk oppfinner som den 5. mai 1809 var den første mottakeren av et patent innvilget til en kvinne av United States Patent and Trademark Office. Patentet angikk en teknikk der man vever halm med silke og tråd.

Biografi
--------

Hennes far, John Dixon, ble født 1679 i Ulster i Irland. Hennes mor var Janet Kennedy, farens tredje ektefelle. De giftet seg i Voluntown i Connecticut den 7. august 1741. John Dixon var en bonde. Mary Dixon ble født i Killingly i Connecticut den 21. mars 1752. Hun giftet seg med Isaac Pike, og fikk en sønn, Isak Pike II. Etter hans død giftet hun seg med John Kies, men som døde den 18. august 1813 i en alder av 63 år. Hun dro deretter for å bo hos sin sønn, Daniel Kies, i Brooklyn inntil hun i 1837 døde i en alder av 85 år.

Oppfinnelsen
------------

Strå-veving var en økonomisk viktig næring i Nord-Amerika på 1800-tallet. Kvinner hadde stråhatter for arbeid på markene. I 1790 åpnet dørene for alle, menn eller kvinner, til å beskytte sin oppfinnelse med et patent. Ettersom kvinner i mange amerikanske delstater kunne ikke lovlig eie en egen eiendom uavhengig av sine ektemenn, hadde mange kvinnelige oppfinnere ikke brydd seg om å patentere sine oppfinnelser. Mary Kies brøt dette mønsteret i 1809.

Mary Kies var ikke den første amerikanske kvinnen til å forbedre produksjonen av hatter. I 1798 oppfant Betsy Metcalf en metode for pyntebånd med halm. Hennes metode ble svært populær, og hun ansatte mange kvinner til å produsere disse hatter, men hun hadde ikke patentert prosessen. På spørsmål om hvorfor svarte Metcalf hun ikke ønsker at hennes navnet skulle bli sendt til Kongressen. Kies hadde et annet perspektiv, og hun kunne ikke ha valgt et bedre tidspunkt for å sikre sitt nye produkt, da den amerikanske regjeringen hadde stoppet import av europeiske varer. Napoléon Bonaparte var i krig med flere nasjoner i Europa på den tiden, og en måte han forsøkte å vinne krigen på var ved å blokkere handelen og skade fienden økonomisk. USA ønsket ikke å bli trukket inn i denne konflikten. President James Madison var på utkikk etter amerikanske næringer som kunne erstatte de tapte europeiske varer.

Kies teknikk viste seg å være verdifull ved å lage kostnadseffektive arbeidshatter for kvinner. Dermed styrket hun New Englands hatte-økonomi, som hadde blitt vaklende grunn til det europeiske embargo. Damehatter av strå ble produsert i Massachusetts alene, og i 1810 hadde man anslått at verdien lå på mer enn $ 500 000, eller over $ 4,7 millioner i dagens penger. Førstedame Dolley Madison, gift med president James Madison, hedret henne for dette arbeidet.

Kies klarte uansett ikke å dra fordel av sin oppfinnelse, og hun døde pengelens i Brooklyn i 1837. Hennes opprinnelige patentfil gikk tapt i en brann ved United States Patent Office i 1836.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mary Kies Became the First Woman to Receive a U.S. Patent
* (en) Betsey Metcalf (1786–1867) and Mary Kies (1752–1837)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |


1. ↑   www.invent.org[Hentet fra Wikidata]
**Lars Kristoffersen Tangvik** (født 23. mai 1902 i Ingdalen i Sør-Trøndelag, død 28. juli 1991) var en norsk prest og politiker (V).

Han var sønn av gårdbruker Kristoffer Tangvik (1876–1973) fra Ingdalen og Kristine Selbæk (født 1877) fra Lensvik. Etter studentereksamen i 1924 og teologisk embedseksamen i 1929 var han hjelpeprest hos sognepresten på Grønland i Oslo 1930–1933. Deretter var Tangvik sogneprest i Leksvik 1933–1940, sogneprest i Øvre Stjørdal 1940–1948, sogneprest i Nedre Stjørdal 1948–1956, prost i Stjørdal 1946–1956 og sogneprest på Bakklandet i Trondheim 1956–1971. Ellers var han kirkelig medarbeider i avisen *Nidaros* i Trondheim 1948–1959.

Blant hans mange kirkelige verv kan nevnes formann i menighetsrådene i Leksvik, Hegra og Stjørdal, medlem av Det Norske Misjonsselskaps landsstyre 1948–1957, medlem av Den norske kirkes presteforenings landsstyre 1950–1952, 1954–1956 og 1958–1962, formann i Trondheim og omegn prestelag 1957–1959, formann i Nidaros bispedømmeråds diakoniutvalg 1959–1965 og formann i Norges Finnemisjonsselskap 1960–1966.

Politisk var han medlem av skolestyrene i Leksvik, Hegra og Stjørdal, medlem av Hegra herredsstyre 1945–1947, medlem av Stjørdal herredsstyre og formannskap 1949–1955 og medlem av Trondheim bystyre 1957–1965 (formannskapet 1963–1965) og innvalgt på Stortinget fra Sør-Trøndelag 1965–1969. På Stortinget var han medlem av Stortingets protokollkomité, og hadde tidligere vært 2. vararepresentant fra Nord-Trøndelag 1954–1957 og Sør-Trøndelag 1958–1961. Tangvik var formann i Trondheim Venstrelag 1957–1959, formann i Sør-Trøndelag Venstrelag 1961–1966 og medlem av Venstres landsstyre 1962–1966. Han var særlig opptatt av kulturelle spørsmål. Da Venstre ble delt i EF-spørsmålet i 1972, tilhørte Tangvik den fløyen som brøt ut og dannet Det Nye Folkepartiet (senere Det Liberale Folkepartiet).

Tangvik ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1982.

Referanser
----------

1. ↑  «Folketelling 1910 for 1625 Stadsbygd herred. Tangvik (gaard)». Arkivverket. Besøkt 30. desember 2012. [*død lenke*]
2. ↑  Nilsen, Ole Johan (2. august 1991). «Lars Tangvik». *Aftenposten*: 15.
3. ↑  «Nidaros nøytral i Venstre-striden». *Verdens Gang*: 3. 28. november 1972.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lars Tangvik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Lars Tangvik hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Lars Tangvik hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Stortinget **·** Geni
 |
Mazda 121
---------

  

Mazda 121 var en liten bil som Mazda startet å markedsføre i 1988. Mazda hadde brukt 121-navnet tidligere, da de lanserte 121 Cosmo, men den tidligere modellen var en stor kupémodell med samme mål som Mazda 929.

### 1988–1992: Mazda 121 (DA)

Den første lille Mazda 121 ble nok mest kjent i utgaven "Cabrio Top". Denne hadde et stofftak i hele takets lengde og bredde. Taket kunne åpnes elektrisk og foldes bakover inntil bakluken. Det var ikke bare soltaket som var annerledes på denne bilen, også baksetet var justerbart på uvanlig vis i 1988. Baksetet kunne justeres i lengderetning samt vinkel på rygg. Du mistet bagasjeplass, men bakseteplassen var stor i denne lille fireseters tredørs hatchbacken. Modellen uten soltak hadde fast baksete.

121 brukte en nyutviklet B-serie motor med ytelser på 55 hk eller 65 hk. Førstnevnte var en 1,1 liter for biler uten soltak, mens Cabrio Top fikk 1,3-liters sylindervolum. Cabrio Top var oppgitt til å klare 0-100 km/t på 11,6 sekunder. Forbruket skulle i følge Mazdas brosjyre være 0,75 liter pr. mil på ren bykjøring. 121 hadde verken servostyring eller mulighet for automatgir i Norge. 

Kia lanserte modellen Pride en stund etter at Mazda hadde stanset salget av 121 DA. Kia Pride hadde 5 dører, men var basert på Mazda 121/Ford Festiva. 

### 1992–1995: Mazda 121 (DB)

Andre generasjon Mazda 121 minnet ikke i det hele tatt om første generasjon, men den nye bilen hadde fremdeles særpreg. 121 var blitt til en veldig kort 4-dørs sedan. Formene var særdeles runde og lekne. Mazda omtalte 121 som "The big little fellow" med myke, levende konturer. Også denne generasjonen 121 fikk Cabrio Top.

121 hadde bare en motor, en 1,3-liter med 73 hk. Denne var 16-ventilers, hadde innsprøytning og ble også brukt i Mazda 323. Forgjengeren hadde en svingradius på bare 8,8 meter. Nykommeren brukte 9,4 meter som fremdeles er bra.

Humoristen Per Inge Torkelsen kjørte lenge rundt i en rød Mazda 121 med prikker. 

### 1995–1999: Mazda 121

Fra 1995 var det en "rebadged" Ford Fiesta som ble markedsført som Mazda 121.

Referanser
----------

1. ↑  Kolberg Motors AS (1. januar 1988). «Mazda 121». *Original brosjyre, printet 0188*.
2. ↑  «Mazda 121 II 1.3i Technical Specs, Dimensions». *www.ultimatespecs.com* **(engelsk)**. Besøkt 24. april 2022.
3. ↑  Kolberg Motors AS (1. januar 1992). «Mazda 121». *Brosjyren Mazda 121 - Delnr. 7023 10 91H*.
**Senjatrollet** var et opplevelsessenter og en turistattraksjon på ytre Senja i Troms. Trollet, som holdt til på Finnsæter i Berg kommune, raget 17,96 meter over bakken, og veide 125 tonn. Det ble registrert i Guinness rekordbok i 1997, og ble markedsført som verdens største troll. Trollet brant ned i mars 2019.

Det var 1. juni 1993 at Senjatrollet, som bygger på et gammelt sagn, åpnet sine dører, ved det allerede da eksisterende kultursenteret *Hulderheimen*. Med til trollet hørte også en trollpark, og inne i selve trollet var det en egen eventyrverden fordelt på to etasjer. Det var Leif Rubach som sto bak både Senjatrollet og Hulderheimen, som han nå drev sammen med sin kone, Siw Rubach.

I Hulderheimen var det galleri, tinnsmie, brukskunst, smykkeavdeling og salg av suvenirer. Her var det også servering av mat og drikke. Gangveien opp mot Hulderheimen kalles *Signaturtråkket*, og en rekke kjendiser har etterlatt seg både hånd- og fotavtrykk i betongen der.

Sommeren 2007 fikk Senjatrollet sin egen trollkjerring, reist på hans venstre side. De to ble viet av prest John-Daniel Solhaug foran 1 800 frammøtte.

Referanser
----------

1. ↑  «Senjatrollet brenner». *ABC Nyheter* **(norsk)**. 28. mars 2019. Besøkt 28. mars 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Senjatrollet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Bønder protesterer mot Solberg-regjeringas landbrukspolitikk; foran Stortinget 20. mai 2014
Jakkemerke / Pin for Norges Bondelag
**Norges Bondelag** er den største interesseorganisasjonen for bønder i Norge. Norges Bondelag arbeider for å bedre vilkårene for landbruket og synliggjøre landbrukets betydning for samfunnet. Norges Bondelags hovedmål for norsk landbruk er å øke den bærekraftige matproduksjonen og sjølforsyninga basert på norske ressurser, og å øke verdiskapinga gjennom bruk av ressursgrunnlaget på den enkelte gården. Målet med dette er å gi næringsutvikling, arbeidsplasser og grobunn for levende lokalsamfunn i hele landet.

Bondelaget selv mottar ikke statsstøtte, og er økonomisk og politisk uavhengig.

Laget ble startet i 1896 med tittelen Norsk Landmandsforbund. Dengang skulle det arbeide til beste for landbruksnæringen og prøve å påvirke politiske avgjørelser, med andre ord noenlunde det samme formålet som i dag. I 1922 skiftet bevegelsen navn til Norges Bondelag, bare to år etter at landsmøtet hadde vedtatt å opprette Bondepartiet (nå: Senterpartiet), som skulle arbeide aktivt og direkte for bøndenes interesser på Stortinget. 

Norges Bondelag har 63 000 medlemmer, fordelt på 515 lokallag og 16 fylkeslag.

Styre
-----

Styret etter årsmøtet i 2022 består av styreleder Bjørn Gimming, første nestleder Egil Christopher Hoen og andre nestleder Bodhild Fjelltveit. Styremedlemmer er Erling Aas-Eng, Arthur Salte, Audhild S Slapgård, John Erik Skjelnes Johansen og 1. vara Thorleif Müller, Solveig Bratteng Rønning (Tine ) Arne Elias Østerås (Norske Felleskjøp), Merethe Sund (Nortura), Jorun Henriksen (Norges Bygdekvinnelag) og Henrik Nordtun Gjertsen (Norges Bygdeungdomslag).

Formenn/ledere
--------------

* 1896–1901 Johan Theodor Landmark
* 1901–1905 Johan E. Mellbye
* 1905–1906 Gunnar Knudsen
* 1906–1909 Kleist Gedde
* 1909–1941 Johan E. Mellbye
* 1945–1951 Arne Rostad
* 1951–1955 Ole Rømer Sandberg
* 1955–1966 Hallvard Eika
* 1966–1969 Johan A. Vikan
* 1969–1974 Jan E. Mellbye
* 1974–1980 Hans Haga
* 1980–1987 Nils Valla
* 1987–1991 Kåre Syrstad
* 1991–1997 Bjørn Iversen
* 1997–2002 Kirsten Indgjerd Værdal
* 2002–2008 Bjarne Undheim
* 2008–2009 Pål Haugstad
* 2009–2014 Nils T. Bjørke
* 2014–2021 Lars Petter Bartnes
* 2021– Bjørn Gimming

Se også
-------

* Norsk Bonde- og Småbrukarlag

Referanser
----------

1. ↑  Bartnes valgt som leder i Bondelaget Arkivert 6. juni 2014 hos Wayback Machine.. t-a.no (5. juni 2014)
2. ↑  Bjørn Gimming er den nye bondelagslederen. Norges Bondelag. Besøkt 11. september 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Norges Bondelag – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Norges Bondelag på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Norges Bondelag på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Norges Bondelag på Instagram Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Grottaferrata** er en by i Provinsen Roma i regionen Lazio i Italia. Byen ligger knapt tyve km sørøst for Roma og fire km fra Frascati, beliggende på Albanerfjellenes nordlige skråninger ned mot den flate *Campaniaen*. Den er en av de tretten byer som utgjør *Castelli Romani*, altså de romerske byer.

Byen ligger i de vulkanske Albanerfjellene, like nedenfor oldtidens Tusculum som i 4. århundre f.Kr. var den tids sted for ferieboliger, mest kjent er kanskje Cicero og Lucullis sine. Tusculum ble ødelagt i 1191. Området ble også kraftig bombet av allierte i september 1943.

Grottaferrata har også hatt sine bosetninger, og det var i 1004 at munker fra Calabria etablerte et basiliansk kloster, nettopp på ruinene av en romersk villa fra de tuskulanske tider. Den var viet deres helt St. Nils (910–1005), som døde snart og ble etterfulgt av St. Bartolomeo den yngre (981–1055). Klosteret stod ferdig i 1024 og her gravla man den avsatte pave Benedikt IX (1012–56) som var sønn av den tuskulanske grev Alberik III. Dette utviklet seg til det man i nyere tid kaller *L'abbazia territoriale di Santa Maria di Grottaferrata*, viet Maria.

* Villa Grazioli der Ibsen bodde i 1866 Villa Grazioli der Ibsen bodde i 1866
* Santa Maria di Grottaferrata Santa Maria di Grottaferrata
* St. Bartolomeo den yngre St. Bartolomeo den yngre

Referanser
----------

1. ↑  «Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
2. ↑  «Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Nordkapplatået** (*nordsamisk: Davvenjárga*) er en klippe på Magerøya i Finnmark fylke i Norge, i Nordkapp kommune. Den 307 meter høye klippen omtales ofte som det nordligste punktet i Europa. Dog ligger Knivskjelodden 1452 m lenger mot nord, og er dermed det kontinentale Europas egentlige nordpunkt.

Begge disse stedene ligger på ei øy, noe som gjør at Europas nordligste fastlandspunkt er Kinnarodden. Magerøya fikk fastlandsforbindelse gjennom Nordkapptunnelen 15. juni 1999.

Nordkapp, Knivskjelodden, Kinnarodden
På norsk het klippen opprinnelig Knyskanes, men fikk navnet *North Cape* av de engelske utforskerne Richard Chancellor og Steven Borough i 1553 da de passerte klippen på leting etter nordøstpassasjen. Den første egentlige turisten som besteg platået var fransiskanerpresten Francesco Negri i 1664, og senere ble den et mål for tidlige turister og celebriteter. Blant disse var kong Oskar II i 1873 og kong Rama V av Thailand i 1907. Thomas Cook organiserte turistreiser til Nordkapp allerede i 1875.

I dag er Nordkapp en betydelig turistattraksjon med et eget besøkssenter med utstillinger og film fra stedets historie. På Nordkapplatået ligger Nordkapphallen som driftes av den svenske hotellkjeden Scandic.

Platået er eid av Finnmarkseiendommen, som fester eiendommen til Nordkapp 1990 ANS,  og leier den ut til Nordkapp Vel AS, Scandic Hotels og Rica. Det er Rica Eiendom, eid av den svenske hotellkjeden Scandic, som har hatt en festeavtale. Festeavtalen gir Scandic enerett til virksomheten på stedet. Nordkapp kommunestyre vedtok på sitt møte 20. juni 2019 – med 10 mot 9 stemmer – at fjellplatået ikke skal åpnes for offentlig forvaltning. Vedtaket innebærer at private aktører fortsatt kan ta betalt for besøk til Nordkapplatået. Området har en årlig omsetning på 50–70 millioner kroner. Inntekten går til private aktører, ikke til Nordkapp kommune. I juli 2021 gav Vestre Finnmark tingrett kommunen medhold i at Scandic ikke har rett til å ta parkeringsavgift fra turistene.

Bilder
------

* Nordkappklippen sett fra østNordkappklippen sett fra øst
* Nordkapp med Knivskjelodden i bakgrunnenNordkapp med Knivskjelodden i bakgrunnen
* Knivskjellodden sett fra NordkapplatåetKnivskjellodden sett fra Nordkapplatået

Referanser
----------

1. ↑  «Grunnbok». Besøkt 10. mai 2018.
2. ↑  *I år skulle folket endelig få Nordkapplatået tilbake. Nå svinner håpet: NORDKAPPLØPET* - Klassekampen 8. juni 2019
3. ↑  Snudde etter lukket møte - Klassekampen 11. juni 2019
4. ↑  Olav Thon ut mot Nordkapp-avtalen - *De kunne ha fått noen millioner av meg* - Dagbladet 19. juni 2019
5. ↑  Stein P. Aasheim: -*Begriper ikke at det er lovlig* - Dagbladet 19. juni 2019
6. ↑  Dette er Nordkapp-saken - NRK/Finnmark 19. juni 2019
7. ↑  Nordkapp-saken: Kommunen sier ja til Scandic. NRK/Finnmark 20.juni 2019
8. ↑  Opprettholder monopol på Nordkapp - Dagbladet 20. juni 2019
9. ↑  Henriksen, Christer Andre (9. juli 2021). «Nordkapp kommune vant over hotellkjeden Scandic». *NRK*. Besøkt 13. juli 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** VIAF **·** GND **·** NKC **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Gövhər Həsənzadə** er en aserbajdsjansk låtskriver. Hun har komponert musikk til blant andre Almaz Ələsgərova, Aygün Kazımova, Elnur Hüseynov, Fərid Həsənov og İradə İbrahimova. Həsənzadə skrev Aserbajdsjans bidrag i Eurovision Song Contest i 2008, «Day After Day», som ble fremført av Elnur Hüseynov og Samir Cavadzadə, og hun skrev «Yaşa» som ble fremført av Fərid Həsənov i Tyrkvisjonens sangkonkurranse i 2013. Həsənzadə har blitt tildelt tittel som hedret artist i Aserbajdsjan av landets president.

Referanser
----------

1. ↑  Eurovision.tv, About Elnur & Samir. Besøkt 25. mai 2015. (en)
2. ↑  TRT 21. desember 2013. Tyrkvisjonens sangkonkurranse. Finale.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gövhər Həsənzadə på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Gövhər Həsənzadə på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Gövhər Həsənzadə på Genius — sangtekster Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Irans øverste leder** (ولی فقیه eller رهبر, *rahbar*, på persisk) er et embete etablert i grunnloven til Den islamske republikken Iran som den sentrale politiske og religiøse autoriteten i nasjonen. Mens den øverste lederen er statssjef, utfører Irans president mange av de klassiske rollene for en statssjef, som å utnevne ambassadører. Spørsmålet om hvordan den øverste leder og presidenten passer med de teoretiske definisjonene av statssjef er vanskelig, men den øverste lederen er, som tittelen antyder, øverst.

Siden etableringen av Den islamske republikken Iran, har landet hatt to øverste ledere:

* ayatollah Ruhollah Khomeini (1979–1989)
* ayatollah Ali Khamenei (1989–)

Den øverste lederen velges av ekspertrådet og sitter resten av livet, selv om han teoretisk kan bli avsatt av det samme rådet. Selv om medlemmene av ekspertrådet blir valgt i offentlige valg, må vokterrådet (som er oppnevnt av den øverste lederen) godkjenne kandidatene før valget, derfor er ikke prosessen helt demokratisk. Kandidatene må være medlemmer av det sjiamuslimske presteskapet. Ayatollah Khomeini er spesifikt nevnt i grunnloven som den første øverste leder godkjent av iranerne, men han ble ikke valgt til posten av folket.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (tr) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Supreme Leaders of Iran – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |