**Filtkongslys** (*Verbascum thapsus*) er en toårig plante i kongslysslekta i brunrotfamilien (tidligere i den store maskeblomstfamilien) som vanligvis blir fra 30 cm til 150 cm høy.

Tre rette pollenbærere øverst og to krokforma, hårløse nederst skiller arten fra andre kongslysarter.
Tydelige vinger i forlengelsen av bladene ved overgangen til blomsterstanden og et hvitt, tykt og mykt filtdekke over det hele er karakteristisk.

Beskrivelse
-----------

I løpet av det første året danner planta en stor bladrosett med inntil 40 cm lange blader. Bladene er lyst grønne eller mellomgrønne og dekka med den tette behåringa som har gitt arten dens navn. Det andre året blomstrer planta med normalt en eneste, kraftig og ugreina blomsterstengel. Ved bakken er bladene liggende eller svakt nedoverbøyde, mens de oppover stengelen blir stadig mer opprette. Bladene går helt opp til blomsterstanden, men her er de små og lite iøynefallende, og går i ett med de karakteristiske vingene langs blomsterstilken. Vingene på store individer kan være over 1 cm brede. 

Blomstringen skjer fra juli til september. Blomstene sitter i en tett klase som er sammensatt av knipper på 2-5 kortstilka blomster. Blomstene har en sterkt gul, samblada krone der kronflikene er skilt langt ned slik at det kan se ut som det er fem frie kronblader. Blomsterkrona er normalt 15-25 mm i diameter. Filtkongslys blomstrer ikke nedenfra og opp i blomsterstanden, slik som revebjelle og geitrams, men mer tilfeldig rundt omkring i blomsterstanden. 

De fem pollenbærere har røde eller rødoransje pollenknapper. Pollenbærerne er av to typer: De tre øvre er rette og hvitehåra med nyreforma pollenknapper. De to nederste støvbærerne er lengre, bøyde, nærmest hårløse og har langstrakte pollenknapper. De to bøyde pollenbærerne kan være ca. 10 mm lange. Arr og griffel er grønt.

Utbredelse
----------

Filtkongslys vokser på lysåpne steder med noen grad av forstyrrelse, som berg, tørrbakker, veikanter og hogstflater. I Norge er filtkongslys ganske vanlig på Østlandet og i fjord og dalstrøk nord til Snåsa med registrert høyderekord på 960 moh.

Filtkongslys er en gammel klosterplante og ble mye dyrket som legeplante i middelalderen. Man kjenner til at den ble brukt ved klostre i Danmark på den tiden. Planten har vært brukt som middel mot sykdommer i luftveiene, mot skabb og forskjellige utslett. Blomsterstengelen ble dyppet i tjære og brukt som fakkel. Frøene er giftige og de bør ikke brukes. 

Planten er veldig hardfør og dyrkes fortsatt idag som staselig prydplante i selskap med andre høyreiste to-åringer, som Revebjelle og Dagfiol. Filtkongslys formeres ved frø om høsten og den kan trives i de fleste jordtyper, men den vil helst ha sol. Det er ikke uvanlig å se filtkongslys innplantet i norske hager og hvis blomsten kuttes ned rett etter blomstring kan den bli flerårig.

Referanser
----------

1. ↑   Mossberg, B. og L. Stenberg (2007). *Gyldendals store nordiske flora*. Oslo: Gyldendal. ISBN 9788205325630.
2. ↑   Lagerberg, T. og J. Holmboe (1940). *Våre ville planter*. Oslo: Tanum.
3. 1 2   Lid, J. og D. T. Lid (2005). R. Elven, red. *Norsk flora* (7 utg.). Oslo: Samlaget. ISBN 82-521-6029-8.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Filtkongslys* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Filtkongslys* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Filtkongslys* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Filtkongslys* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Filtkongslys* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Filtkongslys* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Filtkongslys* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Filtkongslys* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Verbascum thapsus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Verbascum thapsus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Verbascum thapsus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |