recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Orkelsjøen** er en innsjø øst i Oppdal kommune i Trøndelag. Sjøen er utspring for Orklavassdraget. Fra utløpet renner elva først litt sørover, dreier sørøst og østover gjennom Knutshø landskapsvernområde, mot Kvikneskogen i Tynset kommune, hvor den svinger nordover og tilbake til Trøndelag, gjennom Rennebu, Meldal og Orkdal.

Sjøen ligger nær vannskillet mot Unna i Glommavassdraget, som er ved Glupen 760 meter vest for sørenden av vannet.

Vest for nordenden av vannet ligger den ubetjente Orkelsjøhytta.

Det er en del hytter rundt sjøen, og bilveiforbindelse via Olmdalen fra E6 ved Tågvollan. Det er godt ørretfiske i sjøen, og flere hytteeiere har båt på vannet.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 24. juni 2015
2. ↑  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 24. juni 2015
3. ↑  Kulturterminalen Oppdal, Båtene på Orkelsjøen Arkivert 10. mars 2016 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Turforslag til Orkelsjøvidda, Budal og Forollhogna på DNT og NRKs nettsted ut.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Moe's Tavern** (Moes pub) er en fiktiv pub i den amerikanske tegnede TV-serien *Simpsons*. Puben er oppkalt etter eieren Moe Szyslak. Moe driver den alene, men flere har tidligere jobbet der, som Montgomery Burns. Puben serverer Duff Beer og Red Tick Lager, en øl med smak av hund. Moe har også uttalt at ølet severt i baren er tysk. I tillegg har Moe i et avsnitt av episoden The Mansion Family servert Tuborg *– the beer of Danish kings* til Homer Simpson.

En episode avslører at barens skjenkebevilling har for lengst utløpt. I tillegg var den kun gyldig på Rhode Island, og ble signert av Moe selv. I en episode får Moe hjelp av Waylon Smithers for å forvandle baren til en homofil bar kalt Mo's, selv om han forandrer dette tilbake igjen til den vanlige puben mot slutten av episoden.

Gjester
-------

Stamgjestene i baren (som også nesten er de eneste gjestene) er:

* Barney Gumble
* Homer Simpson
* Carl Carlson
* Lenny Leonard
* Sam
* Larry

Interiør
--------

Baren er forholdsvis falleferdig, men har flere ganger blitt pusset opp til en moderne klubb. Den består ellers av flere båser, en bardisk og en japansk TV.

| * v
* d
* r

* Simpsons
* Liste over episoder av Simpsons

 |
| --- |
| Familien | 
* Homer Simpson
* Marge Simpson
* Bart Simpson
* Lisa Simpson
* Maggie Simpson
* Abraham Simpson

 |
| Bak kamera | 
* Matt Groening
* Dan Castellaneta
* Nancy Cartwright
* James L. Brooks
* Mike Scully
* Al Jean

 |
| Annet | 
* Capital City
* Springfield
* Shelbyville
* D’oh!
* Liste over figurer i Simpsons

 |
| 
* Kategori:Simpsons

 |
**Tuberkuloseloven** (fullt navn **Lov angaaende særegne Foranstaltninger mod tuberkuløse Sygdomme**) [sic] var en norsk lov som ble vedtatt 8. mai 1900. Inspirert av den nylig vedtatte lepraloven var målet med tuberkuloseloven å forebygge tuberkuløse sykdommer som for eksempel lungetuberkulose. Bergenslegen Klaus Hanssen kan sies å være primærkraften bak loven, og var også den som stod bak tuberkuloseplakaten (1887). Loven påla smittebærere å underlegge seg behandling, og avstedkom en rekke sentrale og frivillige tiltak for bekjempelse, slik som sanatorium og tuberkulosehjem. I 1947 tilkom pålegg om skjermbildefotografering og om tuberkulinprøving og vaksinasjon mot tuberkulose. Inntil smittevernloven i 1994 var tuberkuloseloven, med enkelte endringer, gjeldende.

Lovteksten
----------

*8 Mai. Lov angaaende særegne Foranstaltninger mod tuberkuløse Sygdomme*

Denne loven omfattet alle sykdommer av tuberkuløs opprinnelse, hvis de var i aktivt utbrudd med «Afsondringer». I mindre grad enn Tuberkuloseplakaten går lovteksten i detaljer om hva som skal skje under behandling av tuberkuløse syke mennesker. Loven fastsetter at legene har innberetningsplikt til «Sundhedskommissionens Ordfører», om han kjenner til tubekulosesyke, om noen med tuberkulose er avgått ved døden. Loven gir legene lovpålagt makt til å tvangsinnlegge tuberkuløse folk, dog kan de ikke skille ektefolk fra hverandre. Den nestsiste paragrafen handler om hvem som skal betale utgiftene. Loven trådte i kraft den 1. januar 1901.

Selve lovteksten finnes i «Norges love: samling af gjældende love af praktisk betydning fra 1908».

Litteratur
----------

* Norge (1907). *Norsk medicinallovgivning: indeholdende en kronologisk samling af love, plakater, resolutioner, skrivelser m. m. vedkommende norges medicinalvæsen for aarene 1901-1905*. Kristiania: I kommission hos Aschehoug.
* Norge (1908). *Norges love: samling af gjældende love af praktisk betydning*. Kristiania: Aschehoug. s. 716-719.
* Holmboe, M. (1895). *Forslag til offentlige Foranstaltninger mod Tuberkulosen*. [S.l.]: [s.n.]
* *Diskussion i Det medicinske Selskab i Kristiania over det af D'Hrr. M. Holmboe og Klaus Hanssen fremsatte Forslag til Lov angaaende Forholdsregler mod Tuberkulosen i Norge*. [Kristiania]. 1897.

Referanser
----------

1. ↑  Norge (1908). *Norges love: samling af gjældende love af praktisk betydning*. Kristiania: Aschehoug. s. 716-719.
**Jubileumsparken** er en park og et område i bydelen Tingstadsvassen i Göteborg. Den utgjør en del av byens 400-årsjubileum i 2021.

Parken er anlagt der den tidligere Frihamnen lå og er en del i byutviklingen av «elvebyen» (*Älvstaden*).

Arkitektur
----------

Parken ble utnevnt til vinner av Sienapriset for 2018.

Aktiviteter
-----------

I 2014 åpnet GKSS en seilerskole i Frihamnen. Deretter ble det anlagt en badestrand, den såkalte *Playan*  *Arkivert 1. juni 2019 hos Wayback Machine.*, skapt av kunst-, design- og arkitektursamarbeidet MYCKET, med sand og tredekk ved Göta elv, samt en offentlig badstue, som ble tegnet av arkitektgruppen Raumlaborberlin, og i 2015 åpnet et utendørsbad. Bassenget er 20 meter langt, 8 meter bredt og 1,8 meter dypt. I en navnekonkurranse, arrangert av SVT Nyheter Väst, fikk badstuen navnet Svettekörka (*Svettekôrka*).

I parken er det en utendørsbane for roller derby, vannkunstverket «*Berget»* i form av en lekeplass skapt av kunstnerne Akay og E.B. Itsooch, bydyrking, samt en monumentalmaling utført av de nederlandske kunstnerne Haas og Hahn.

Boliger og arbeidsplasser
-------------------------

I det tidligere frihavnområdet kommer det frem til 2021 å bli bygget 1 000 boliger og 1 000 arbeidsplasser, som til 2035 kommer til å ha økt til 15 000 av ulike slag.

Referanser
----------

1. 1 2 3   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
2. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 1. juni 2019.
4. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
5. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 1. juni 2019.
6. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* goteborg2021.com
* Elvbyen Gøteborg
**Tuberkulintest** er en test for å avgjøre hvorvidt en person er smittet med tuberkulosebakterien Mycobacterium tuberculosis. 

I Norge ble Pirquet-metoden for tuberkulintesting tatt i bruk på 1920-tallet. Ved denne metoden lager man to små risp i huden på innsiden av underarmen ved hjelp av en pennesplitt. Man drypper så noen dråper tuberkulin (OT – Old Tuberculin) på huden. To-tre dager senere avleser man på huden og vurderer rødhet og hevelse. Begge deler tyder på at man har antistoff mot tuberkulosebakterien som enten betyr (1) at man er smittet eller (2) at man er vaksinert. Rødheten og hevelsen gis en tallkarakter. Om man verken har hevelse eller rødhet angir man tallene 0/0.

I 2004 gikk man også i Norge over til å bruke Mantoux-metoden, der testen utføres ved en intrakutan injeksjon renset turberkulin (PPD – Purified Protein Derivative), på samme måte som ved BCG-vaksinering. Huden danner et forherdet område rundt injeksjonsstedet, og prøven avleses etter 48-72 timer ved å måle diameteren på det forherdete området i mm. Hva som regnes som positivt avhenger av flere medisinske faktorer.
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Norge Norges flagg |
| Orientering |
|  Seire sammenlagt i Verdenscupen: 0 |
| Verdenscupseiere, enkeltløp: 0 
(1 pallplassering) |
| Verdensmesterskap |
| Bronse | 1997 Norges flagg Grimstad | Lang |
| Bronse | 1997 Norges flagg Grimstad | Stafett |
| Norgesmesterskap |
| Gull | 1997  | Kort |
| Gull | 1999  | Lang/Ultra |
| Sølv | 1990  | Lang/Ultra |
| Sølv | 1995  | Klassisk |
| Sølv | 1996  | Kort |
| Sølv | 1997  | Klassisk |
| Bronse | 1991  | Klassisk |
| Bronse | 1993  | Kort |
| Bronse | 1994  | Kort |
| Bronse | 1996  | Natt |
| Bronse | 2000  | Sprint |

**Kjetil Bjørlo** (født 27. mars 1968) er en tidligere norsk orienteringsløper. Bjørlo ble individuell norgesmester orientering to ganger.

Karriere
--------

Bjørlo representerte det norske landslaget under VM i Grimstad i 1997. Der tok han bronsemedalje på langdistansen. Sammen med Håvard Tveite, Bjørnar Valstad og Petter Thoresen var Bjørlo med å ta bronse i stafett i mesterskapet på hjemmebane.

Av andre meritter på landslagsnivå fikk Bjørlo med seg en 2.-plass fra den tredje verdenscuprunden i Verdenscupen i orientering 1996.

Sammen med Halden SK var Bjørlo med på å vinne verdens største orienteringsstafett, Jukola i 1989, 1998 og 2000. Han var også med å vinne Tiomila seks ganger.[]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kjetil Bjørlo – World of O Rediger på Wikidata
* Halden SK - historikk
**Kjetil E. Flatin** (født 19. november 1879 i Seljord, død 3. november 1960) var en norsk spelemann fra Seljord i Telemark. Han kjøpte plassen Ramberg, der han bodde livet ut. 

I første halvdel av 1900-tallet var Kjetil Flatin blant de fremste spelemennene i landet. 
Flatin var kjent for sin klare tone, samt en bevisst bruk av dynamikk, noe som var uvanlig og nytt i norsk folkemusikk.

Flatin begynte tidlig å spille hardingfele, og den første fela si laget han selv. Han spilte i bryllup allerede som 8-åring. Seksten år gammel deltok han på kappleik i Bø og vant 2. premien. 

Han vant flere 1. premier ved kappleiker på hardingfele. De viktigste kan nevnes: Landskappleiken Bergen i 1904, der han fikk 1. premie sammen med Aslak Lundtveit og Olav Mo, og Edvard Grieg skal ha vært én av dommerne, og Landskappleiken i Oslo i 1910, der Johan Halvorsen var én av dommerne.

I slekta til Kjetil Flatin finner vi framstående spelemenn som Olav Bægjuv, Øystein Langedrag og Leiv Sandsdalen. Flatin førte videre «Myllarspelet» etter Sandsdalen. Han spilte også mange slåtter etter Lars Fykerud og Olav Groven. Han reiste land og strand rundt og holdt konserter, noe han fortsatte med i mange tiår. 
Han var i USA på konsertferd i to år, fra 1904 til 1906. 

I 1911 fikk han Telefylkets Ungdomslags æresdiplom.
Han var fast spelemann på den store jubileumsutstillingen i 1914 på Frogner i Oslo.

Datteren Signe Flatin (1912–1975) ble en dyktig hardingfeleutøver og reiste på mange konsertferder med sin far. Hun ble gift med spelemannen Leiv Neset. Kjetil Flatin har spilt inn flere slåtter i NRK. Til 80-årsdagen hans i 1959 laget Eivind Groven et radioprogram («Folkemusikkhalvtimen») med de to. 

Kjetil Flatin var en dyktig felemaker og lagde mer enn 200 hardingfeler. En periode gikk han i lære hos Gunnar Røstad.

Kjetil Flatin komponerte også en del slåtter.

* Gruppebilde fra Landskappleiken i Bergen 1904Gruppebilde fra Landskappleiken i Bergen 1904
* Konsertplakat fra 1914Konsertplakat fra 1914
* Gruppebilde fra jubileumsutstillingen på Frogner i 1914Gruppebilde fra jubileumsutstillingen på Frogner i 1914
* 3 spelemenn ifra Seljord; Torkjell Haugerud, Kjetil Flatin og Hans Smeland3 spelemenn ifra Seljord; Torkjell Haugerud, Kjetil Flatin og Hans Smeland

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kjetil Flatin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Litteratur
----------

* Gurvin og Anker: *Musikkleksikon*. Dreyer, 1949.
* Myklebust, Rolf: *50 år med folkemusikk*. Samlaget, 1982. ISBN 978-82-521-2211-4

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF
 |
**Hegemonius** eller **Pseudo-Hegemonius** var en kristen forfatter fra 300-tallet. Han er bare kjent for verket som han antas å ha skrevet: *Acta Archelai*. Verket er en gjendrivelse av manikeismens lære, det er skrevet på gresk omkring år 350, men er bare bevart på latin. Verket er det eldste kjente og viktigste av de antimanikeiske skriftene. I tillegg til den latinske versjonen er noen deler av teksten bevart på gresk ved at de er gjengitt i Epifanios' *Medisinskrin mot alle kjettere*.

Verket er skrevet som en fiktiv debatt mellom Mani og en kristen biskop, Arkelaos. Debatten ender med at Mani rømmer når han går tom for argumenter, og en av hans disipler, kalt Turbo, gir deretter et sammendrag av Manis lære.

Turbos sammendrag er oversatt til norsk i antologien *Manikeiske skrifter*, 2011.

Referanser
----------

1. ↑  Kurt Aland, Barbara Aland The text of the New Testament: an introduction to the critical ...p175 Hegemonius, fourth century. Probable author of the Acta Archelai (preserved complete only in Latin)
2. ↑  Mark J. Vermes, *Acta Archelai*, Manichaean Studies (MAS 4), 2001. ISBN 978-2-503-51156-6
3. 1 2  Einar Thomassens innledning til *Manikeiske skrifter*, 2011

Eksterne lenker
---------------

* English translation, S. D. F. Salmond, 1871.
* Original Latin and Greek Text Online (Charles Henry Beeson, German Edition, 1906)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** CiNii
 |
**Kjerstin Marie Øvrelid** (født 16. mars 1929 på Hitra, død januar 1989) var en norsk maler. Hun var kjent for sine poetiske blomsterbilder og skildringer av sjø og skjærgård, som oftest fra Holmesund utenfor Arendal hvor hun hadde sommersted.

Øvrelid var utdannet fra Kunstakademiet i Trondheim (1948-1949), Statens håndverks- og kunstindustriskole (1949-1950) og Statens kunstakademi under Aage Storstein og Jean Heiberg (1950-1953). I tillegg hadde hun bakgrunn fra Statens lærerskole i forming på Notodden (1953-1954) samt et opphold på École des Beaux-Arts i Paris (1957-1958).

Hennes malerier er blitt beskrevet som fargelyriske, med en lysmettet koloritt i rødgule, blå og grønne farger som inneholder mye hvitt. I tillegg til landskapsmalerier, malte hun portretter, interiører og stilleben. Øvrelid er representert i Nasjonalmuseet/Museet for samtidskunst i Oslo med maleriet *Sommernatt* fra 1963 og *Hav og rød himmel* fra 1978. Hun ble antatt 15 ganger ved Høstutstillingen i perioden 1959-1978, og seks ganger ved Sørlandsutstillingen i perioden 1970-1977. I tillegg deltok hun på en rekke separat- og kollektive utstillinger i inn- og utland.

Øvrelid var en del av en kunstnerkoloni som oppstod i etterkrigsårene på Flosta i Arendal kommune. Sammen med blant andre Ellen Iden, Ivar Jerven, Knut Monrad, Finn Strømsted, Bodil Cappelen, Finn Henrik Bodvin og Liv Nergaard dannet de kunstmiljø hvor de hentet inspirasjon fra natur og skjærgård. Seks av disse kunstnerne hadde på midten av sekstitallet en utstilling i Skien kunstforening under navnet «Flostakunstnerne».

Kjerstin Øvrelid var gift med billedkunstner Ivar Jerven.

Referanser
----------

1. ↑   KulturNav, KulturNav-ID 0ef6b7aa-89ec-44d3-8ff7-14795bfa2618, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Kjerstin\_Øvrelid[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Gunvald Opstad: *Sørlandet og malerne*, s. 211, Aschehoug forlag (1991)
4. ↑  *Norsk kunstnerleksikon* *I-IV*, (1982-1986)  (besøkt 26. juni 2015)
5. ↑  Gunvald Opstad: *Sørlandet og malerne*, s. 211, Aschehoug forlag (1991)
6. ↑  Linda Christensen: «Malerieutstilling med ny vri» i *Arendals Tidende*, s. 17, 2. mai 2016

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** VIAF **·** ISNI **·** KulturNav
 |
**Kjetil Almenning** (født 26. juni 1979 på Vereide i Gloppen kommune) er en norsk kordirigent og sanger. Han ble i 2009 ny domkantor i Bergen, og etterfølger Magnar Mangersnes som har innehatt stillingen i 38 år.

Almenning gikk på Firda videregående skole fra 1995 til 1998. Han har bachelorgrad i kirkemusikk fra Norges musikkhøgskole og diplomeksamen i kordireksjon fra Kungliga Musikhögskolan i Stockholm. Almenning var kunstnerisk leder og dirigent for det norske vokalensemblet  Ginnungagap fra 2001 til 2005, dirigerte Vestoppland Kammerkor fra 2003 til 2005 og var dirigent for Norges ungdomskor 2004 – 2005. Høsten 2007 overtok Almenning stillingen som dirigent for kammerkoret Ensemble 96. Som sanger har Almenning arbeidet med ensembler som Det norske solistkor, Barents International Chamber Choir, Eric Ericsons Kammarkör og Radiokören. 

I 2009 ble Almenning tildelt Eric Ericson Award.

Almenning ble nominert til Grammy-prisen for 2011 i kategorien *Best Choral Performance* for platen «Kind», innspilt sammen med kammerkoret Ensemble 96 og utgitt på musikkmerket 2L. Platen ble også nominert i kategorien *Best Surround Album* (produsent og tekniker Morten Lindberg).

I 2012 innstiftet Almenning Bergen kirkeautunnale, en festival for musikk og kirkekunst, som finner sted fem dager rundt Allehelgensdag hvert år, med en rikt spektrum av konserter, debatter, seminarer, o.l.

Se også
-------

* Liste over kjente personer fra Gloppen kommune
* Liste over kjente elever ved Firda videregående skole

Referanser
----------

1. ↑  Vårt Land – *Ny domkantor klar*  Arkivert 8. februar 2009 hos Wayback Machine.
2. ↑  Bergens Tidende (1. desember 2011): *Domkantoren Grammy-nominert*, hentet 23. desember 2011

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kjetil Almenning på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Kjetil Almenning på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (no) Bergen Domkor Arkivert 17. november 2011 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Tongyong pinyin** (kinesisk: 通用拼音, *Tōngyòng pīnyīn*, «universell metode for å stave lyd») er et romaniseringssystem som var i offisiell bruk i Republikken Kina på Taiwan fra 2002 til 2008. Romaniseringssystemet ble til i 2002 som et kompromiss etter en lang og vanskelig debatt om å gi avkall på det ganske krevende Gwoyeu Romatzyh-systemet og det for utlendinger vanskelig forståelige zhuyin til fordel for Folkerepublikken Kinas offisielle romaniseringssystem, Hanyu pinyin. Siden 1. januar 2009 benyttes ikke systemet lenger offisielt.

Motstanderne mot å innføre hanyu pinyin henviste til den spesielle politiske situasjonen mellom Fastlands-Kina og Taiwan samt til at hanyu pinyin inneholder en del bokstaver som ikke er helt selvsagte med hensyn til uttale, for eksempel *x*, *z*, *zh* og *q*.

Argumentene for å innføre hanyu pinyin var at:

1. Singapore og Malaysia hadde gått over til hanyu pinyin (og forenklede tegn).
2. de fleste utenlandske studenter var blitt undervist i kinesisk (mandarin) ved hjelp av hanyu pinyin.
3. FN benytter systemet i sine offisielle dokumenter vedrørende de kinesiskspråklige områder.

Tongyong Pinyin ble da en løsning på denne langdragne konflikt. Likhetene mellom hanyu pinyin og tongyong pinyin er tilstrekkelig store for at ikke skapet alt for store problemer for personer som har lært seg hanyu pinyin (Her opplistes forskjeller og likheter mellom hanyu pinyin og tongyong pinyin.)

Foruten forskjeller i hvorden visse stavelser staves, er det litt forskjell på hvordan toner markeres.

Photos
------

* 
* 
* 
* 
*
En nylig tent fyrstikk er et eksempel på et fenomen.
En regnbue er et eksempel på et optisk fenomen.
**Fenomen** er en sanselig observerbar forekomst av noe som skjer eller manifesterer seg selv. Konseptet brukes innen filosofi, naturvitenskap, sosiologi og populærkultur med litt ulik betydning.

Etymologi
---------

Ordet kommer fra greske φαινόμενον (*phainomenon*) som kommer fra verbet φαίνω, som betyr «å skinne» eller «å oppstå».

Filosofi
--------

Et fenomen tar, innen filosofien, utgangspunkt i subjektivisme da det kun opptrer for sansene og er basert på skjønn. Immanuel Kant argumenterte for at empiriske data bare kan skaffes gjennom fenomener og vår opplevelse av fenomenene knyttet til et objekt, ikke objektet selv.

Naturvitenskap
--------------

Innen naturvitenskap brukes fenomen om observerbare effekter av hendelser i naturen. Naturvitenskap utforsker og forvalter kunnskap om naturlige fenomener. En fyrstikk som tennes og lager en flamme er et fenomen som kan observeres og utforskes naturvitenskapelig. En måneformørkelse eller venuspassasje er eksempler på astronomiske fenomener. Newtons vugge eller en dobbel pendel kan demonstrere mekaniske fenomener som skyldes bevaring av bevegelsesenergi og overføring av krefter. Fenomenet i Hessdalen er et, til nå, uforklarlig lysfenomen som oppstår i Hessdalen i Holtålen kommune, og har vært studert jevnlig siden 1984.

Sosiale fenomener
-----------------

En sosial gruppe som oppfører seg på en spesiell måte kalles også et fenomen. Maur som svermer samme dag kan kalles et fenomen, og mennesker som endrer oppførsel i en spesiell sammenheng, som på en konsert, i møte med en traumatisk hendelse, eller som følge av nye trender. Pokémon Go ble omtalt som et globalt fenomen  og førte til fenomenet at mennesker gikk rundt i bygater og parker mens de stirret på sine smarttelefoner.

Ordet fenomen, eller fenomenal, blir også brukt til å betegne en enestående eller usedvanlig person, ting eller hendelse.

I dagligtale brukes fenomen om noe høyst uvanlig som skjer.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Har blitt USAs største mobillspill på bare fem dager
8. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN
 |
Fausto Sozzini (lat. Faustus Socinius), 1539-1604
**Socinianerne** var en religiøs gruppe som var aktiv på 1500- og 1600-tallet. Socinianerne har sitt navn etter Fausto Sozzini (1539–1604), i latinisert form *Faustus Socinus*, som var en foregangsmann for gruppen.

Sozzini reiste mye rundt i Europa og diskuterte teologiske spørsmål. Til sist kom han til Polen. Der traff han en gruppe som var kjent som Den lille reformerte kirke i Polen, og vant interesse blant dens medlemmer. Hans tilhengere ble etterhvert organisert med hovedsete i Rakow, nord for Kraków.

Sozzini selv skrev mye og tilkjennegav på den måten sine religiøse tanker. Kort tid etter hans død utgav socinianerne et skrift som ble kjent som *Rakow-katekismen*, hvor deres viktigste lærepunkter kom til uttrykk. Denne katekismen ble etterhvert utgitt både på polsk og latin. Socinianerne utgav også mye litteratur, som ble utbredt flere steder i Europa. De dannet også en egen læreanstalt i Polen. Samtidig skrev deres meningsmotstandere mye litteratur hvor de kritiserte socinianernes lære.

Socinianerne lærte at Faderen og Sønnen var to forskjellige personer. Jesus ble unnfanget på jorden, og hadde ingen førmenneskelig tilværelse. Han var imidlertid den lovte ætt, og derfor helt spesiell. Den hellige ånd anså de for å være en spesiell handling fra Guds side, og ikke en person. De forkastet læren om Helvetet. Muligens var de delt i synet på hvorvidt man skulle praktisere barnedåp eller troendes dåp.

Socinianerne var aktive frem til 1630-årene, da polske myndigheter la restriksjoner på deres religiøse utfoldelse. De fleste av dem flyktet da til andre steder i Europa. I Storbritannia vant de en viss interesse, og virket inn på tidlige forkynnere av Unitarismen. Unitaristene avvek likevel fra deres lære.

Eksterne lenker
---------------

* Sammendrag av den rakovianske katekismen, av Allon Maxwell Arkivert 1. mars 2014 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN **·** NKC **·** NKC
 |
**Forlandsøyane** er en liten øygruppe på utsiden av vestkysten av Forlandsletta, sør for Prins Karls Forland på Svalbard. Øyene består av de tre små øyene Nordøya, Midtøya og Sørøya, samt noen skjær. Vegetasjonen på øyene består hovedsakelig av gress og området rundt øyene er grunne.

Forlandsøyane er vernet som fuglefredningsområde under Forlandsøyane fuglereservat. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og omfatter et areal på 5 390 dekar. Området er et viktig hekkeområde for hvitkinngås og ærfugl. Ellers er Forlandet og særlig Forlandssletta i sør særegen for sine bestander av vadefugler. Her hekker lomvi, Smålom, havelle og på fastlandet polarsvømmesnipe. På fastlnadssiden har også mange sjøfugøl tilholdssted om vinteren. Forlandsøyane fuglereservat ligger innenfor Forlandet nasjonalpark.

Norge har pr 1. januar 2008 utpekt til sammen 37 våtmarkssystemer til Ramsarlisten, hvor Forlandsøyane er en av fem områder på Svalbard. Forlandsøyane ble Ramsarområde 24. juli 1985. Ramsarkonvensjonen er en internasjonal avtale for bevaring og bærekraftig bruk av våtmarker. Formålet er å begrense tap av våtmarker og bremse det økende presset på våtmarksområder. Ramsarområdene på Svalbard er vernet i medhold av svalbardmiljøloven. 

Øyene har sitt navn etter Prins Karls Forland.

Referanser
----------

1. ↑  *Verneområdene på Svalbard*, brosjyre fra Direktoratet for naturforvaltning, side 11. ISBN 978-82-7072-779-7

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Norsk polarinstitutt
 |
**Socialisten en Progressieven Anders** («Sosialister og progressive -Annerledes», sp.a) er et flamsk sosialdemokratisk parti i Belgia. Partiet het fram til 2001 *Socialistische Partij* (SP), deretter *Socialistische Partij Anders* sp.a) fram til 2009, da det fikk sitt nåværende navn. For tiden har partiet valgteknisk samarbeid med det venstreliberale partiet SPIRIT.

Historie
--------

Det belgiske arbeiderpartiet ble dannet i 1885, skiftet navn til det belgiske sosialistparti i 1944 og ble splittet etter region i 1978, Parti socialiste (PS) i Vallonia og Socialistische Partij i Flandern. Mens PS har vært det dominerende partiet i Vallonia, har de flamske sosialistene måttet kjempe mot et dominerende kristeligdemokratisk parti i Flandern. Det flamske sosialistpartiet hadde ikke de samme tradisjonelle industrimiljøene å hente sine velgere fra som det vallonske søsterpartiet har hatt. På grunn av den større flamske befolkningen har det likevel fått nær den samme stemmeandelen nasjonalt som PS. De flamske sosialistene hentet på 1980-tallet ny støtte fra økologi- og fredsbevegelsen og forsøkte også å hente støtte fra katolske velgere. Partiets velgere er også noe yngre enn velgerne til det vallonske PS. De to sosialistpartiene har stått mot hverandre i regionale spørsmål samt i forsvars- og utenrikspolitikken.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Vooruit (party) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Socialisten en Progressieven Anders på Twitter Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Holtanna, 2 650 moh.
**Fenriskjeften** er en fjellformasjon i Drygalskifjella i Dronning Maud land i Antarktis. Ulvetanna, 2931 moh. er fjellformasjonens høyeste topp.

Området ble flyfotografert av den tyske antarktisekspedisjonen 1938–39 under ledelse av Alfred Ritscher og senere kartlagt basert på undersøkelser og flyfotografering utført av den norske antarktisekspedisjonen 1956–60.

I 1994 besteg en norsk ekspedisjon på tretten mann under ledelse av Ivar Tollefsen Fenriskjeften for første gang. Siden 1994 har det vært flere internasjonale klatreekspedisjoner i området. Blant fjellklatrere har Fenriskjeften rykte på seg for å være blant verdens mest utfordrende fjellformasjon for storveggklatring.

Referanser
----------

1. ↑  Fenriskjeften SCAR *Composite Gazetteer of Antarctica* (Norge). Katalognr. 4521
2. ↑  Fenriskjeften Mountain SCAR *Composite Gazetteer of Antarctica* (USA). Katalognr. 4521
3. ↑  «*Klatrehistorie – Ulvetanna 2006*». Arkivert fra originalen 20. mai 2007. Besøkt 28. juli 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Fenriskjeften *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** GNIS **·** SCAR **·** Norsk polarinstitutt

 |
Tverrsnitt av en trestamme.
Tverrsnittet på denne furustokken viser tydelig skillet mellom yteved og kjerneved.
**Kjerneved** eller **alved** er den innerste delen av en trestamme. Etter hvert som treet vokser, dør cellene innerst i stammen og danner kjerneveden. Linseporene i cellene i kjerneveden blir tettet igjen for å stoppe angrep fra parasitter, og hos mange treslag fylles cellen opp med forskjellige stoffer. Disse trærne har annen (mørkere) farge på kjerneveden enn på yta.

Furu, einer og eik og har farget kjerneved, mens gran, osp og lind har samme farge som på yta. Hos furua er cellen i kjerneveden (vanligvis kalt malme hos furu) fylt med kvae som gjør veden meget bestandig mot råte og insektangrep. Dette har husbyggere og snekkere kjent til og utnyttet opp gjennom tidene; se på de gamle laftede husene, gamle vinduer, båter og stavkirkene.

Bjørk og ask er unntak og har ikke kjerneved. Ask danner ofte falsk kjerneved.

Se også
-------

* Malmfuru
* Tyri

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Kjerneved av furu

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
***Society's Driftwood*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Louis Chaudet.

Handling
--------

Dommer Grant dømmer Paul Rogers til fengsel til tross for veldig lite beviser, og Pauls søster Lena sverger hevn. Noen år senere begynner dommer Grant som advokatfullmektig for et større firma. I samarbeid med eierne underslår Grant firmaets fortjenester, og tvinger dermed verdien av aksjene deres nedover, og skaper gunstige betingelser for en overtakelse.

Lena, under påskudd av å gjøre en investering, møter dommeren - og han forelsker seg i henne. Lena benytter denne forelskelsen til å oppdage at dommeren hadde stjålet pengene fra bedriften. I mellomtiden har Lena forelsket seg i Tison Grant, en avis-reporter og dommerens bror. Men når Paul Rogers endelig blir løslatt fra fengselet, dreper han dommeren. Lena forsøker å ta på seg skylden for dette mordet, men hun blir frigjort fra denne mistanken når Paul tilstår - kort tid før han dør.

Skuespillere
------------

* Grace Cunard som Lena Rogers
* Charles West som Tison Grant
* Joseph W. Girard som Judge Grant
* William Musgrave som Paul Rogers

Referanser
----------

1. ↑  Society’s Driftwood
2. ↑  SOCIETY'S DRIFTWOOD

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Society's Driftwood* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Norindex** var en av Norges første og eldste emnekataloger på Internett. Tjenesten hadde røtter helt tilbake til 1995, men ble drevet under navnet Norindex siden 1997. Norindex var tidligere tilgjengelig i Sverige og Danmark, men disse markedene trakk den seg fra i 2001. Den norske emnekatalogen ble lagt ned 15. januar 2019. Norindex fokuserte hovedsakelig på norske nettsteder og var en del av Norindex Media Norge portalene.

Norindex hadde røtter tilbake i BBS-miljøet tidlig på nittitallet. Gründer av Norindex Media Norge drev på denne tiden BBSen Future Line BBS. Da Internett ble mer utbredt, gikk det raskt nedover med bruk av BBSene i Norge.

I 1995 la Espen Berg grunnen for det man kan kalle forgjengeren til Norindex, den såkalte «Surfeguiden». Det var en enkel side der han hadde samlet de beste norske webressursene. Etterhvert fikk gründeren mange tilbakemeldinger om at guiden var et svært nyttig utgangspunkt til Internett. I 1997 ble BBSen nedlagt og det ble for fullt satset på det nye mediet Internett.

Driftselskapet ble etablert 14. januar 1998 under navnet *Future Design Media.* I tillegg til portalsatsingen ble det satset på andre tjenester som design, webhotell og utvikling av butikkløsninger for Internett. I år 2000 ble det bestemt at bedriftens hovedsatsing skulle ligge på portaler og emnekataloger, og driftselskapet byttet navn til Norindex Media Norge det samme året.

Norindex var en av de første selskapene til å lansere metasøketeknologi. Teknologien ble brukt i søketjenester som TREFF Search og MP3 Search. På grunn av økt søkelys på opphavsrettigheter trakk selskapet seg fra disse markedene mot slutten av nittitallet.

I mars 2014 ble flere søster-tjenester nedlagt, blant annet Raskstart.no (etablert 2002), Avis24.com (etablert 2007) og no.gl (etablert 2010), samtidlig som de gjenværende tjenestene SisteNytt.com og Norindex fikk en ansiktsløftning.

I dag er det kun nyhetstjenesten SisteNytt.com og verktøykassen MinIP.info som blir drevet videre av selskapet.

Eksterne lenker
---------------

* Norindex
**«It's Only Make Believe»** er en amerikansk sang med melodi og tekst av Conway Twitty og Jack Nance. Twitty har spilt inn sangen. Den ble utgitt på singlen MGM K12677 i 1958.

Twitty toppet både de amerikanske og britiske nasjonale listene med sangen, og den var Twittys eneste nummer én-single på poplistene i begge land.

Sangens tekst beskriver tankene og følelsene til en mann som er forelsket i en kvinne som ikke synes å være forelsket i ham. Han håper og ber om at på et punkt i fremtiden vil kvinnen bli istand til å gjengjelde hans kjærlighet, men klager over at på det nåværende tidspunkt «it's only make believe».

Medopphavsmannen til sangen, Jack Nance, er ikke samme person som John Marvin Nance, en skuespiller som også er kjent som Jack Nance. Denne Jack Nance var en trommeslager, trompetist og sanger som arbeidet med Twitty i Arkansas som tenåring. Senere i karrieren turnerte han med Germaine Jackson.

Britiske Billy Furys har spilt inn en versjon. Den ble utgitt på singlen Decca F.11939. Musikalsk leder var Mike Leander. Produsent var Billtone.

Glen Campbell har spilt inn en versjon. Den ble utgitt på singlen Capitol 2905. Arrangør og produsent var Al De Lory.

Andre artister som har spilt inn sangen innbefatter Child (Produsent: Ray Singer) og Ronnie McDowell (i duett med Twitty). Horrorpunkbandet The Misfits har spilt inn en coverversjon av sangen. Den ble utgitt på albumet *Project 1950* og hadde tittelen «Only Make Believe». Også Queen-gitarist Brian May har spilt inn en coverversjon av den. Hans band bestod av Spike Edney, Mike Moses, Neil Murray og Cozy Powell.

Norsk versjon
-------------

Eldar Vågan og Jan Paulsen har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «En stor sølvgrå lastebil». Vazelina Bilopphøggers har spilt inn sangen. Den ble utgitt på LP-platen *Fem fyrer med ved* (Opal SLP 99004) i 1984.

Listeplasseringer
-----------------

| Artist | Liste | Høyeste  plassering | Uker på listen | Dato for listeplassering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Conway Twitty | Storbritannias flagg Storbritannia | # 1 | 15 | 15. november 1958 |
| Conway Twitty | USAs flagg Billboard Hot 100-listen | # 1 |  | 10. november 1958 |
| Billy Fury | Storbritannias flagg Storbritannia | # 10 | 10 | 25. juli 1964 |
| Glen Campbell | Storbritannias flagg Storbritannia | # 4 | 14 | 21. november 1970 |
| Glen Campbell | USAs flagg Billboard Easy listening-listen | # 2 |  | 1970 |
| Glen Campbell | USAs flagg Billboard Hot Country Singles-listen | # 3 |  | 1970 |
| Glen Campbell | USAs flagg Billboard Hot 100-listen | # 10 |  | 1970 |
| Child | Storbritannias flagg Storbritannia | # 10 | 12 | 22. juli 1978 |
| Ronnie McDowell (i duett med Conway Twitty) | USAs flagg Billboard Hot Country Singles-listen | # 8 |  | 1988 |

Referanser
----------

1. 1 2  Chart Stats - Billy Fury - It's Only Make Believe
2. ↑  Diskografier og annet go'stoff for samlere
3. ↑  «Diskografier og annet go'-stoff for samlere». Arkivert fra originalen 2. juli 2007. Besøkt 29. august 2009.
4. ↑  Chart Stats - Conway Twitty - It's Only Make Believe
5. ↑  Chart Stats - Glen Campbell - It's Only Make Beleive
6. ↑  Chart Stats - Child - It's Only Make Believe
«Nei, nei - klippe, klippe, klippe!» ropte kjerringa, hoppet opp og klippet med fingrene etter nesen på mannen. Illustrasjon av Erik Werenskiold til folkeveventyret «Kjerringa mot strømmen» utgitt av Asbjørnsen og Moe i 1871-utgaven av *Norske Folkeeventyr*.
«Ja, jeg skal lære dig å klippe jeg,» tenkte mannen og dukket henne under.
Sluttvignett til eventyret tegnet av Theodor Kittelsen.
***Kjerringa mot strømmen*** er et folkeeventyr utgitt av Asbjørnsen og Moe i 1871-utgaven av *Norske Folkeeventyr. Ny Samling*. Eventyret ble samlet fra ulike deler av landet og gjenfortalt som skjemteeventyr av Peter Christen Asbjørnsen.

Historiene om *Kjerringa mot strømmen* bygger på minst to ulike historier, og varianter av disse. Disse er *Kjerringa mot strømmen* og *Kjerringa som ville klippe åkeren*. Historien, med ulike lokale varianter, er kjent i større deler av Europa.

Eventyret
---------

|  |
| --- |
| Illustrasjon av Carl Larsson til *Käringen mot strömmen* i *Folksagor* av Asbjørnsen og Moe (svensk utgave 1927).
Eventyret forteller om en mann som hadde ei kjerring som var så tverr og vrang at hun alltid sa mannen midt i mot. I eventyret krangler de om de skal klippe eller skjære åkeren. Kjerringa holder på at åkeren skal klippes, selv om mannen truer henne både med ord og handling. Han ender opp med å drukne henne i elva. Da han bestemmer seg for å lete etter kjerringa for å begrave henne i «kristen jord», finner de henne omsider, ikke nedstrøms, men ovenfor fossen. Dermed ble den tverre kjerringa for ettertiden omtalt som «kjerringa mot strømmen». |

Begrepet
--------

*Kjerringa mot strømmen* er blitt et begrep i norsk språk. Selv om hun umiddelbart fremstår som ei trollkjerring i eventyret, er hun senere tolket som en kvinne som talte sin dominerende mann midt i mot. Hun fremstår dermed som en individualistisk kvinne, gjerne feminist, og er for noen en heltinne i norsk kultur.

André Bjerke var så fascinert av kvinnen at han skrev et eget dikt om *Kjerringa mot strømmen*. I diktets siste vers løfter han frem hennes stahet og tverrhet som positive verdier: «Hun er av dem jeg gjerne skulle kjenne. Det beste i oss er i slekt med henne.»

Begrepet *Kjerringa mot strømmen* brukes oftest med positivt fortegn i en beskrivelse av en person, eller aktør, som standhaftig og gjerne mot oddsene, når en milepæl eller et individuelt mål.

Annet
-----

* «Kjerringa mot strømmen» er et spor i den musikalske utgivelsen *Jeg fant, jeg fant* av Per Asplin, fra 1975.

Referanser
----------

1. ↑  «Kärringen mot strömmen» (svensk oversettelse)
2. ↑  Arbeidstilsynet: *Kjerringa mot strømmen* Arkivert 26. desember 2010 hos Wayback Machine. Omtale av Gilde Fellesslakteris fraværsforebyggende arbeid, hentet 30. desember 2011
3. ↑  Avisa Nordland (8. desember 2011): *Kjerringa mot strømmen* Omtale av filmskaper Kathrine Haugen som laget film uten penger, hentet 30. desember 2011

Eksterne lenker
---------------

* UiO om Kjerringa mot strømmen, med diktet av André Bjerke.

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | Kjerringa mot strømmen – originaltekst fra Wikikilden |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Etterkrigstidens husmorgenerasjon gikk mye i forklær. Annonse fra 1950-tallet.
Et **forkle** (i flertall **forklær**) er et klesplagg. Det brukes utenpå andre klær fra midjen og ned og knytes rundt livet. Det kan også dekke brystet, og i noen tilfelle gå rundt kroppen. Det brukes primært som beskyttelse for klærne under, og er historisk sett et tradisjonelt kvinneplagg både til hverdag og fest. Kvinnebunader har ofte et forkle. De fleste forklær er laget av tekstiler, men kan også være av lær, plast eller andre materialer. Et blyforkle kan brukes som beskyttelse mot radioaktivitet.

Som plagg er forkleet et typisk trekk fra renessansens moter.

Blant yrkesutøvere som bruker forkle er slaktere, smeder og skomakere. I tillegg til å beskytte, har de lommer for oppbevaring av verktøy. Et spikerforkle brukes av snekkere og tømrere for oppbevaring av spiker og verktøy.

I kokkebransjen kalles forkleet **forstykke**.

Bilder
------

* Tre kvinner i vossedrakt.  Foto: Gunvor Ingstad TrættebergTre kvinner i vossedrakt.  Foto: Gunvor Ingstad Trætteberg
* En smed.En smed.
* En slakter.En slakter.
* En mann med plastforkle.En mann med plastforkle.
* Matlaging i Thailand.Matlaging i Thailand.
* Flekking av fisk i Lofoten.  Foto: Kristian Magnus KanstadFlekking av fisk i Lofoten.  Foto: Kristian Magnus Kanstad
* To sykepleiere på 1920-tallet.To sykepleiere på 1920-tallet.

Referanser
----------

1. ↑  Blyforkle. NAOB. Besøkt 9. februar 2021.
2. ↑  Knut Mykland (1977). *Norges historie, bind 7 : Gjennom nødsår og krig 1648–1720*. Cappelen. s. 175. ISBN 8202034515.
3. ↑
4. ↑  *Hygiene i praksis for kokker og servitører*. Oslo: Universitetsforl. 1995. s. 14. ISBN 8200415066.

Eksterne lenker
---------------

* Søk etter *«forkle»* i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
| Partikkelfysikk |
| --- |
| **Teorier** |
| Standardmodellen |
| Kvantemekanikk |
| Kvantefeltteori (QFT) |
| Kvanteelektrodynamikk (QED) |
| Kvantekromodynamikk (QCD) |
| Den spesielle relativitetsteorien |
| **Vekselvirkning** |
| Sterk kjernekraft |
| Elektromagnetisme |
| Svak kjernekraft |
| Gravitasjon |
| Fargekraft |
| **Elementærpartikler** |
| Fermioner |
| Kvarker |
| Oppkvark |
| Nedkvark |
| Særkvark |
| Sjarmkvark |
| Bunnkvark |
| Toppkvark |
| Leptoner |
| Elektron |
| Positron |
| Nøytrino |
| Myon |
| Tau |
| Bosoner |
| Gauge-bosoner |
| Foton |
| W- og Z-bosoner |
| Gluon |
| Graviton |
| Higgs-boson |
| **Sammensatte partikler** |
| Hadroner |
| Mesoner |
| Pion |
| Baryoner |
| Proton |
| Nøytron |
| Atomkjerner |
| Atomer |
| Molekyler |
| **Egenskaper** |
| Energi |
| Bevegelsesmengde |
| Elektrisk ladning |
| Spinn |
| Paritet |
| Isospinn |
| Svakt isospinn |
| Fargeladning |
| **Kjernefysikk****Atom** |

Et **positron** er en elementærpartikkel. Positronet er elektronets antipartikkel, det vil si at den har samme masse som elektronet, men har motsatt elektrisk ladning; den er elektronets motsetning. Positronet har en elektrisk ladning på +1 og en rotasjon på 1/2. Når et positivt ladet positron kolliderer med et negativt ladet elektron, blir de tilintetgjort, og resultatet er to gammastråler. Den første fysikeren som oppdaget positroner ved hjelp av elektron-positron-tilintetgjørelse, var Chung-Yao Chao en akademikerstudent på Caltech i 1930, skjønt han hadde motstridende resultater, skjønte ikke hva det var og publiserte ikke resultatet på det tidspunktet. Carl David Anderson oppdaget uavhengig av det positronet i 1932 og var den første til å publisere noe om det. Han fikk Nobelprisen for oppdagelsen i 1936. I ettertid etter å ha sett Chaos notater skrev Anderson at positronet kunne vært oppdaget før om Chaos notater hadde blitt fulgt opp.

Positroner kan oppstå ved positronutslipp fra radioaktivt avfall eller ved parproduksjon fra et energifylt foton. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
En **kombiterminal** er en terminal der modulariserte lastbærere bytter transportmetode uten att selve godset berøres. Slike transporter kalles intermodale.

Med kombiterminal menes vanligvis en spesiell jernbanestasjon der omlasting av containere, vekselflak, semitrailere eller hele lastebiler skjer mellom jernbanevogner, fartøy eller lastebiler. Kombiterminaler har ofte to jernbanespor med et bredt omlastningsområde mellom sporene. På dette området kan lastbærerne mellomlagres, og i noen tilfeller kan også lastebiler kjøres inn på dette området.

Kombiterminaler i Norge
-----------------------

### Med regulær trafikk

* Alnabruterminalen, Oslo
* Haldenterminalen, Berg i Halden
* Bodø godsterminal
* Brattøra containerterminal, Trondheim
* Fauske godsterminal
* Ganddal godsterminal, Sandnes
* Langemyrterminalen, Kristiansand
* Mo i Rana godsterminal
* Fagernesterminalen, Narvik
* Nybyen godsterminal, Drammen
* Nygårdstangen godsterminal, Bergen
* Åndalsnes godsterminal

### Uten regulær trafikk

* Menstad godsterminal, Borgestad, Skien
* Mosjøen godsterminal
* Østfold godssenter, Rolvsøy, Fredrikstad

Eksterne lenker
---------------

* «Network Statement Bane NOR, vedlegg 3.6.2.1 Godsterminaler». Bane NOR. 20. juni 2017. Besøkt 26. juni 2017.
Kosovorotka, «russerskjorte» med skråstilt halsåpning.
**Kosovorotka** (russisk косоворо́тка, av *koso*, «skrå», og *vorotnik*, «krage») er ei vid, sid skjorte med lange ermer, lav ståkrage i halslinningen og frontåpning med knapper litt til venstre og halvveis ned på brystet. Kosovorotka er del av den tradisjonelle folkedrakten for menn i Russland. Skjorta blir vanligvis båret over buksene og ofte med et tøybelte med frynser knytt på bærerens venstre side. Finere skjorter er ofte dekorert med broderier i form av slaviske ornamenter langs kantene, på ermene, brystet og kragen.

Historikk
---------

Mann med tradisjonell kosovorotka 2009
Tegning av mann med kosovorotka, ljå og skyggelue 1923.
Folkemusikkgruppa «Torama» i det russiske etnografiske museet i St. Petersburg 2009. Musikerne er kledt i kostymer inspirert av tradisjonelle drakter.
### Kosovorotka

Kosovorotka ble tidligere brukt både som arbeidskittel og stasskjorte, som ytterplagg på sommeren, eventuelt sammen med vest, eller som inneplagg eller undertrøye, for eksempel under en fotsid kaftan eller kortere jakke. Plagget brukes nå bare som festplagg og i oppvisninger med folkekultur og liknende.

### Liknende skjorteplagg

Den russiske dikteren Lev Tolstoj i tradisjonell bondeskjorte, ridebukser og støvler 2008. Håndkolorert fotografi fra 1908.
#### Tolstovka

Kosovorotka er også omtalt som *tolstovka* («Tolstoj-skorte») etter dikteren Lev Tolstoj som ofte kledte seg i tradisjonell bondedrakt med vid, sid skjorte på sine gamle dager.

#### Rubasjka

Tradisjonelle «russerskjorter» og tunikaformede kjoler kan også kalles *rubasjka* (рубашка, «skjorte») eller *rubakha*  på russisk. Snitt, farger og materialer har variert. Åpninga foran har ofte også vært sentrert, ikke kun på sida, men vanligvis ikke helt ned som på jakker og «vestlige» skjorter.

#### Gymnasterka

Russiske soldater brukte gymnasterka, «russerbluser» som sommeruniform allerede før første verdenskrig. Opprinnelig var disse ofte hvite, men de fikk seinere en kamuflerende feltfarge. Også tropper i Den røde armé bar slike kitler fra 1920- til 1950-tallet. Plaggene fikk etter hvert både praktiske brystlommer, nedfelt krage og skulderklaffer.

#### Sorosjka

Ulike varianter av vide «bunadskjorter», gjerne hvite, broderte og med belte, forekommer i mange slaviske folkedrakter. En liknende kittel med broderier er for eksempel den ukrainske *sorosjka* (i flertall *sorosjki*, Сорочка på russisk brukes om «underskjorte», «nattskjorte», «nattkjole» og liknende).

Se også
-------

* Gymnasterka, russisk uniformsbluse
* Skjorte
* Trøye
* Bluse
* Kittel
* Busserull, arbeidskittel
* Kurta, løs sørasiatisk kjortel eller skjorte som blir brukt av kvinner og menn

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kosovorotka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Om tradisjonell russisk klesdrakt (på engelsk)