**Vijaya Lakshmi Pandit** (kasjmiri: विजयलक्ष्मी नेहरू पंडित; født Swarup Kumari Nehru, 18. august 1900 i Allahabad i Britisk India; død 1. desember 1990) var en indisk diplomat og politiker, søster til Jawaharlal Nehru, og den første kvinnelige presidenten for FNs generalforsamling.

Utdanning og frigjøringskamp
----------------------------

Swarup Kumari Nehru kom fra det som skulle bli en svært innflytelsesrik familie i den indiske politikken; Nehru-Gandhi-familien. Hun var datter av Swarup Rani Nehru og Motilal Nehru, en velstående advokat som arbeidet for den nasjonalistiske selvstendighetsbevegelsen og Kongresspartiet.

Etter å ha fullført privat utdanning i India og i Sveits begynte hun å engasjere seg i selvstendighetskampen og ble inspirert av idéene til Mahatma Gandhi. Hun begynte å arbeide for den indiske nasjonalistbevegelsen, og ble fengslet tre ganger av de britiske kolonimyndighetene, i 1932-1933, 1940, og 1942-1943.

I mai 1921 giftet hun seg med Ranjit Sitaram Pandit, og tok navnet Vijaya Lakshmi Pandit. Ranjit døde 14. januar 1944.

Karriere i politikken og diplomatiet
------------------------------------

Pandits karriere i politikken begynte i 1934, da hun ble valgt inn i Allahabad kommunestyre. I 1937 ble hun valgt inn i den lovgivende forsamlingen for provinsen *United Provinces*, en provins som svarer til dagens Uttar Pradesh og deler av Uttarakhand. Der ble hun minister for lokalt selvstyre og helse, en post hun holdt til 1939. I 1946 gjenopptok hun denne posten, og ble samtidig valgt inn i Indias grunnlovgivende forsamling.

Etter Indias uavhengighet fra britene i 1947 gikk Pandit inn i den diplomatiske tjenesten og ble Indias ambassadør i Sovjetunionen fra 1947 til 1949, i USA og Mexico fra 1949 til 1951, Irland fra 1955 til 1961 (samtidig som hun var Indias høykommissær i Storbritannia), og Spania fra 1958 til 1961. 

Mellom 1946 og 1948 og 1952–53 ledet hun den indiske FN-delegasjonen, før hun i 1953 hun den første kvinnelige presidenten for FNs generalforsamling.

I India tjente hun som guvernør i Maharashtra fra 1962 til 1964, hvorpå hun ble valgt inn i Lok Sabha fra Phulpur-provinsen. I 1966 ble niesen Indira Gandhi valgt til landets statsminister. Pandit ble etterhvert en sterk kritiker av Gandhi, og forholdet mellom de to surnet. I 1968 trakk Pandit seg fra politikken, og flyttet til Dehradun i Doondalen ved Mussooriefjellene, en utløper fra Himalaya.

I 1977 forlot hun Kongresspartiet og meldte seg inn i *Congress for Democracy*, som senere ble til Janatapartiet. I 1979 tok hun på seg vervet som Indias representant i FNs menneskerettighetskommisjon før hun trakk seg tilbake fra offentligheten.

Pandit fikk tre barn, blant annet den kjente skjønnlitterære forfatteren Nayantara Sahgal.

Vijaya Lakshmi Pandit har blant skrevet *So I Became a Minister* (1939); *Prison Days* (1946), *The Evolution of India* (1958) og *The Scope of Happiness: A Personal Memoir* (1979). Datteren Nayantara har skrevet bøkene *Prison and Chocolate Cake* (1954) og *From Fear Set Free* (1963) om moren.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Vijaya-Lakshmi-Pandit, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id pandit-vijaya-lakshmi[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   FemBio-Datenbank, FemBio-ID 21417, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6cf9ndc, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   164.100.47.194[Hentet fra Wikidata]
7. ↑  L. Mackenzie. United Nations Arkivert 11. oktober 2012 hos Wayback Machine.. *World Leaders Index*
8. 1 2  Gale Encyclopedia of Biography: Vijaya Lakshmi Pandit
9. 1 2  Vijaya Lakshmi Pandit, *Encyclopædia Britannica's Guide to Women's History*

Litteratur
----------

* Gupta, Indra. *India’s 50 Most Illustrious Women*. ISBN 81-88086-19-3.

Eksterne lenker
---------------

* Longines Chronoscope with Mme. Vijaya Lakshmi Pandit. Intervju med Pandit fra 1953 eller 54, tilgjengelig gjennom Internet Archive.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |