|  |
| --- |
| Det europeiske flagg **Europarett** |
| **Schengen-regelverket** |
|  |
| **Utformet av**Undertegnet iDepositarie | RådetSchengen, LuxembourgLuxembourgs regjering |
| **Offentliggjort i**Celexnummer | EFT L 239 2000`42000A0922` |
| **Juridisk bindende**UndertegnetIkrafttredelse | ja, med direkte effekt14. juni 1985 (Schengenavtalen)19. juni 1990 (Schengenkonvensjonen)26. mars 19951. mai 1999 |
| **Merknader** |  |
| **Annen lovgivning**Utgjør en del av | kompletterende lovgivning |
| **Status: Gjeldende europarett** |

Europas land og deres forhold til Schengen-reglene:██ EU-medlemmer som deltar

██ EU-medlemmer som ikke deltar ennå

██ EU-medlemmer med opt-out

██ Deltakende stater utenfor EU

 ██ Stater utenfor EU som faktisk deltar

██ Stater utenfor EU med åpne grenser

Monument over avtalen i Schengen, Luxembourg
**Schengen-avtalen** er et internasjonalt regelverk opprettet i 1985 for å sikre indre reisefrihet mellom de deltakende landene. Samtidig styrkes landenes samarbeid om en felles yttergrense. I det samme regelverket inngår Schengenkonvensjonen fra 1995. De deltakende landene danner til sammen Schengen-området.

Avtaleverket
------------

Den opprinnelige Schengen-avtalen ble inngått av Tyskland, Frankrike, Nederland, Belgia og Luxembourg i juni 1985 på skipet «Princess Marie-Astrid» på Mosel nær landsbyen Schengen i Luxembourg, ved den franske og tyske grensen.

Avtalen ble 19. juni 1990 supplert med Schengen-konvensjonen, som avskaffet indre grensekontroller og innførte felles visumregler. Schengen-området ble etablert 26. mars 1995. 

Ettersom flere EU-medlemsstater undertegnet avtalen ble det besluttet å inkorporere avtalen i EU. Avtalen ble del av europaretten gjennom Amsterdam-traktaten i 1997 og trådte i kraft i 1999. Samarbeidet omfatter 26 land. Island, Liechtenstein, Norge og Sveits deltar gjennom assosieringsavtaler med EU.

Norges deltakelse i Schengen-samarbeidet foregår i det såkalte fellesorganet, som består av medlemslandene i EU, Europakommisjonen samt de fire assosierte Schengen-medlemmene Norge, Island, Sveits og Liechtenstein.

Tilsluttede land
----------------

Utdypende artikkel: Schengen-området

Schengen-avtalen omfatter fra 1. januar 2023 27 europeiske land. Det dreier seg om EUs medlemsland, med unntak for Irland (som har opt-out), Bulgaria, Romania og Kypros. Videre omfatter ordningen EØS-landene og Sveits. 

### Unntak

Følgende områder tilhørende medlemslandene omfattes ikke av Schengen-avtalen:

* Grønlands flagg Grønland (Danmark)
* Færøyenes flagg Færøyene (Danmark)
* Svalbards flagg Svalbard (Norge)
* Arubas flagg Aruba (Nederland)
* Curaçaos flagg Curaçao (Nederland)
* Sint Maartens flagg Sint Maarten (Nederland)
* Nederlands flagg og andre nederlandske områder i Karibia
* Frankrikes flagg Fransk Guyana (Frankrike)
* Frankrikes flagg Guadeloupe (Frankrike)
* Frankrikes flagg Martinique (Frankrike)
* Frankrikes flagg Réunion (Frankrike)
* Frankrikes flagg andre franske samfunn og territorier utenfor Europa
* Spanias flagg Ceuta (Spania)
* Spanias flagg Melilla (Spania)

Generelt sett omfattes områder utenfor Europa ikke av Schengen-avtalen (men Kanariøyene omfattes)

### Ikrafttredelse

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tysklands flagg Tyskland | 26. mars 1995 | 21 | Slovakias flagg Slovakia | 21. desember 2007 1 |
| 2 | Nederlands flagg Nederland | 26. mars 1995 | 22 | Ungarns flagg Ungarn | 21. desember 2007 1 |
| 3 | Belgias flagg Belgia | 26. mars 1995 | 23 | Slovenias flagg Slovenia | 21. desember 2007 1 |
| 4 | Luxembourgs flagg Luxembourg | 26. mars 1995 | 24 | Maltas flagg Malta | 21. desember 2007 1 |
| 5 | Frankrikes flagg Frankrike | 26. mars 1995 | 25 | Sveits’ flagg Sveits | 12. desember 2008 2 |
| 6 | Spanias flagg Spania | 26. mars 1995 | 26 | Liechtensteins flagg Liechtenstein | 19. desember 2011 |
| 7 | Portugals flagg Portugal | 26. mars 1995 | 27 | Kroatias flagg Kroatia | 1. januar 2023 |
| 8 | Italias flagg Italia | 26. oktober 1997 |  | Bulgarias flagg Bulgaria | 31. mars 2024 3 |
| 9 | Østerrikes flagg Østerrike | 1. desember 1997 |  | Romanias flagg Romania | 31. mars 2024 3 |
| 10 | Hellas’ flagg Hellas | 26. mars 2000 |  | Kypros’ flagg Kypros | Søkerland |
| 11 | Finlands flagg Finland | 25. mars 2001 |  |  |  |
| 12 | Islands flagg Island | 25. mars 2001 |  |  |  |
| 13 | Norges flagg Norge | 25. mars 2001 |  |  |  |
| 14 | Sveriges flagg Sverige | 25. mars 2001 |  |  |  |
| 15 | Danmarks flagg Danmark | 25. mars 2001 |  |  |  |
| 16 | Tsjekkias flagg Tsjekkia | 21. desember 2007 1 |  |  |  |
| 17 | Estlands flagg Estland | 21. desember 2007 1 |  |  |  |
| 18 | Latvias flagg Latvia | 21. desember 2007 1 |  |  |  |
| 19 | Litauens flagg Litauen | 21. desember 2007 1 |  |  |  |
| 20 | Polens flagg Polen | 21. desember 2007 1 |  |  |  |

1 Traktaten trådte i kraft til lands og til havs i disse ni landene på denne datoen. Ved flyplassene opphørte passkontrollen 30. mars 2008.

2 Traktaten trådte i kraft til lands i Sveits på denne datoen. Ved flyplassene opphørte passkontrollen 29. mars 2009.

3 Traktaten trådte i kraft til vanns og ved flyplassene på denne datoen. Til lands gjelder passkontrollen fortsatt.

Tilgrunnliggende prinsipper
---------------------------

En Schengen-grense i nærheten av Kufstein mellom Tyskland og Østerrike: Trafikkøyen markerer stedet hvor en kontrollpost ble revet i 2000.
Før første verdenskrig kunne man reise fra Paris til Moskva uten pass. Denne friheten opphørte med krigen, selv om flere lokale frisoner ble etablert. Etter Irlands uavhengighet fra Storbritannia i 1922 kunne man reise fritt mellom landene, uten pass (identitetskort eller pass trengs for flyreiser siden 1997). Mellom Norge, Sverige, Danmark og Finland har det likeledes vært passfrihet siden 1952, lovfestet ved den nordiske passunionen i 1954.

Slike frisoner var likevel unntaket fra regelen. For å krysse grensene mellom land i Europa behøvde man et pass. I mange land var det også påkrevet med egne visum. Et enormt nettverk av grenseposter i Europa forårsaket forsinkelser og økte utgifter for handel og turisme.

Etter traktatens iverksettelse, ble grenseposter mellom deltagerland stengt, og ofte revet. Biltrafikken blir ikke lenger forsinket; passasjerer som reiser med bil, båt, jernbane og fly trenger ikke å identifisere seg med pass eller visum når de krysser grensene. Borgere i land utenfor EU og EØS som reiser i Schengen-området som turister og forretningsmenn, behøver et *Schengen-visum* som utstedes av ambassaden eller konsulatet i det Schengen-landet de ønsker å besøke først. Etterpå kan de uhindret besøke et hvilket som helst Schengen-land.

Borgere i "tredje-land", utenfor EU, som har oppholdstillatelse i en Schengen-stat, kan fritt oppholde seg i og reise til en annen Schengen-stat i en periode på opptil 3 måneder. For lengre opphold, kreves spesiell tillatelse fra det respektive landet. Personer utenfor Schengen-området, som har en langvarig oppholdstillatelse i et medlemsland, kan, under visse omstendigheter, tildeles retten til å bosette seg i andre medlemsland.

Schengen-landene samarbeider om å kontrollere og overvåke områdets ytre grenser, gjennom en avtale som kalles *Schengen-grensens kodeks*. Artikkel 7 krever en minimum-sjekk av personer som krysser de ytre grensene, deriblant identifikasjonspapirer og reisedokumenter. Borgere fra "tredje-land", utenfor EU, som krysser grensene, må gjennomgå en omfattende undersøkelse, som også omfatter alle adgangskrav (dokumentasjon, visum, yrkesmessig status, hvordan de tjener til livets opphold, og mulig utestengelse av sikkerhetshensyn).

Se også
-------

* Den internasjonale organisasjonen for migrasjon
* Schengen Information System

Referanser
----------

1. ↑  *Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0013 – 0018: The Schengen acquis – Agreement between the Governments of the States of the Benelux Economic Union, the Federal Republic of Germany and the French Republic on the gradual abolition of checks at their common borders*, 22. september 2000
2. ↑   *Schengen area by Latvian Law Firm*, Baltic Legal,
3. ↑  «The Schengen Area» (PDF). European Commission. Besøkt 15. september 2011.
4. ↑  «EUR-Lex - 21999A0710(02) - EN - EUR-Lex». *eur-lex.europa.eu*. Besøkt 14. mai 2020.
5. ↑  regjeringen.no (13. august 2018). «Schengen- og justissamarbeid». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 16. oktober 2022.
6. ↑  «Schengenområdet: Rådet beslutter at ophæve grænsekontrol med Kroatien». *www.consilium.europa.eu* **(dansk)**. Besøkt 12. desember 2022.
7. ↑  «Hot topic in Germany: aggression in World War I». CS Monitor. 8. februar 2004. Besøkt 23. desember 2007.
8. 1 2  Artikkel 2 i Schengen-traktaten.
9. ↑  Artikkel 21 i Schengen-traktaten.
10. ↑  «Council Directive 2003/109/EC concerning the status of third-country nationals who are long-term residents» (PDF). 23. januar 2004. Besøkt 21. desember 2007.
11. ↑  «Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code)» (PDF). 13. april 2006. Besøkt 21. desember 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Schengen-avtalens historikk og bakgrunn på den norske EU-delegasjonens nettside
* Schengen Visa Information
* Schengen (Agreement and Convention)

| * v
* d
* r
Schengenlandene |
| --- |
| 
* Belgia
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Island
* Italia
* Kroatia
* Latvia
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Monaco
* Nederland
* Norge
* Polen
* Portugal
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyskland
* Ungarn
* Østerrike

 | EU |

| * v
* d
* r
Den europeiske unions traktater og relaterte dokumenter |
| --- |
| Gjeldende traktater | 
* EU-traktaten (konsolidert)
* Traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV-traktaten)
* Euratom-traktaten (1957)

 |  |
| Forløpere til og endringer av EU-traktaten: | 
* Paris (1951)
* Roma (1957)
* Brussel (1965)
* Enhetsakten (1986)
* Maastricht (1992)
* Amsterdam (1997)
* Nice (2001)
* Lisboa (2007)

 |
| Andre traktater: | 
* 1995-utvidelsen (1994)
* 2005-utvidelsen (2003)
* 2007-utvidelsen (2005)
* 2013-utvidelsen (2011)

 |
| Ikke-implementerte: | 
* Traktaten om opprettelsen av det europeiske forsvarssamarbeidet (1952)
* EU-grunnloven (2004)

 |
| Erklæringer: | 
* Schuman-erklæringen (1950)
* Pakten om grunnleggende rettigheter (2000)
* Berlin-erklæringen (2007)

 |
| Andre dokumenter: | 
* Schengen (1985)
* Den europeiske finanspolitiske pakt (2011)
* Avtalen om den felles europeiske patentdomstol  (2013)
* Den felles krisehåndteringsmekanisme (2014)

 |
| 
* Europarett
* EU-portalen

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis
 |