**Protactinium** er et radioaktivt grunnstoff med atomnummer 91 og atomsymbol **Pa**. Stoffet hører til actinoidene.

Historie
--------

I 1871 forutså Dmitrij Mendelejev eksistensen av et grunnstoff på plassen mellom thorium og uran. Den britiske kjemikeren William Crookes isolerte protactinium fra uran i 1900, men identifiserte det ikke som et nytt grunnstoff.

Protactinium ble først identifisert i 1913 da Kasimir Fajans og O. H. Göhring fant den kortlivede isotopen 234m1**Pa** (med halveringstid på 1,17 minutt) under forskning på nedbrytningstrinnene til 238**U** (uran). De døpte det nye grunnstoffet «brevium» (etter latin *brevis*, «kort»). Navnet ble forandret til «protoactinium» i 1918 da to grupper med forskere (Otto Hahn og Lise Meitner fra Tyskland samt Frederick Soddy og John Cranston fra Storbritannia) oppdaget 231**Pa** uavhengig av hverandre. Navnet ble forkortet til protactinium i 1949.

Navnet kommer av gresk *protos* som betyr «foran», og grunnstoffet *actinium* som protactinium henfaller til.

Protactiniumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Protactinium er et skinnende, hardt sølvgrått metall som danner et tynt sjikt protactiniumoksid (**PaO**) i kontakt med luft. Det blir superledende ved temperaturer under 1,4 K. Protactinium er en sterk alfastrålings-kilde og er giftig.

Isotoper
--------

Protactinium har ingen stabile isotoper. Naturlig forekommende protactinium består av 4 isotoper:  

231**Pa** (99,999999997825 %) med halveringstid 32 760 år  

234m1**Pa** (1,5 · 10 -9 %) med halveringstid 1,17 minutter  

234**Pa** (6,7 · 10 -10 %) med halveringstid 6,7 timer  

233**Pa** (5 · 10 -12 %) med halveringstid 26,967 døgn.  

I tillegg er 25 kunstig fremstilte isotoper kjent. De mest stabile av disse er 230**Pa** med halveringstid 17,4 døgn, 229**Pa** med halveringstid 1,50 døgn, og 232**Pa** med halveringstid 1,31 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-13-3

Forekomst
---------

Protactinium finnes naturlig i mineralet bekblende i konsentrasjoner på omkring 0,1 ppm. I uranmalm fra Den demokratiske republikken Kongo kan konsentrasjonen være opptil 3 ppm. 

I 1961 ble det kunngjort at UKAEA hadde fremstilt 125 gram av 99,9 % rent 231**Pa** ved å behandle 55 tonn uranmalm i en 12-trinns prosess. Fremstillingen kostet omkring 500 000 USD. Dette var i mange år verdens eneste tilgjengelige prøve av rent protactinium. Oak Ridge National Laboratory (ORNL) i Tennessee, USA, fremstiller 231**Pa** som selges for omkring 280 USD per gram.

Anvendelse
----------

På grunn av stoffets sjeldenhet, høye radioaktivitet og giftighet er det for tiden ingen bruk av protactinium, bortsett fra i vitenskapelig forskning.

Se også
-------

* Det periodiske system

Referanser
----------

1. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for protactinium Arkivert 22. juni 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  Jefferson Lab – Protactinium
3. ↑  «Los Alamos National Labs, Chemistry Division – Protactinium». Arkivert fra originalen 12. mai 2008. Besøkt 16. mai 2008.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN
 |