recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aeronomi** er en gren innen atmosfærisk dynamikk som omhandler de øvre områdene av atmosfæren, der dissosiasjon og ionisering er viktige prosesser. Uttrykket *aeronomi* ble innført av Sydney Chapman i 1960. I dag omfatter uttrykket også de tilsvarende områdene av andre planeters atmosfærer.

For å drive forskning i den øvre atmosfæren, brukes ballonger, satellitter og sonderaketter, som kan gi data fra dette området. Atmosfærisk tidevann dominerer dynamikken i mesosfæren og den nedre termosfæren, og forståelse av denne effekt er viktig for å forstå atmosfæren som en helhet. Andre fenomen som studeres innen aeronomi er lyn i den øvre atmosfæren.

Atmosfærisk tidevann
--------------------

Utdypende artikkel: Atmosfærisk tidevann

Atmosfærisk tidevann er en viktig mekanisme for å transportere energi fra den nedre atmosfæren til den øvre atmosfæren, og er en dominerende prosess i mesosfæren og den nedre termosfæren. Modellering og observasjoner av atsmofærisk tidevann er derfor viktig for å kunne overvåke og varsle endringer i jordatmosfæren.

Lyn i den øvre atmosfæren
-------------------------

Illustrasjon som viser lyn og andre fenomener knyttet til elektriske utladninger i den øvre atsmosfæren

Utdypende artikkel: Lyn i den øvre atmosfæren

Lynnedslag påvirker den øvre atmosfæren og fører til fenomen som skjer langt over selve lynene. Disse blir av og til kalt forbigående lyshendelser (*transient luminous events* eller *TLF*) og viser til en kategori elektriske utladninger som skjer i den øvre atmosfæren, langt over vanlig lyn. Forbigående lyshendelser omfatter blant annet røde lysånder (*red sprites*), åndehaloer, blå jetter, gigantiske jetter og alver (*elves*).

Referanser
----------

1. ↑  Sydney Chapan (1960). *The Thermosphere - the Earth's Outermost Atmosphere. Physics of the Upper Atmosphere.* **(engelsk)**. Academic Press. s. 4. ISBN 978-0-12-582050-9.
2. ↑  Andrew F. Nagy m.fl. (2008). *Comparative Aeronomy* **(engelsk)**. Springer. s. 1-2. ISBN 978-0-387-87824-9.
3. 1 2  Hans Volland (1988). *Atmospheric Tidal and Planetary Waves* **(engelsk)**. Springer. s. 124, 228. ISBN 9789027726308.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis
 |
**Nāgapattinam** (tamilsk: நாகப்பட்டினம், *Nākappaṭṭiṉam*; tidligere kjent som *Negapatam*) er en i indisk målestokk liten by med omkring 95 000 innbyggere i delstaten Tamil Nadu i India. Den er også administrasjonssenteret for kystdistriktet Nagapattinam, som ligger sør og nord for Karaikal, et lite område som tilhører Pondicherry. Karaikal deler distriktet i to. 

Nāgapattinam er et område av stor religiøs betydning: I selve byen er de kjente hindutemplene *Soundararajan Perumal Koil* og *Neelayatakshmi Amman Koil*. Ikke langt sør langs Koromandelkysten for byen ligger den katolske valfartsbasilikaen i Vailankanni. I den lille byen Nagore, rett nord for Nāgapattinam, er det en kjent moské og *«dharga»*. 

Den 26. desember 2004 ble hele Koromandelkysten rammet av tsunamier utløst av en rekke undersjøiske jordskjelv langs en linje fra vest for Sumatra til Andamanøyene. Nāgapattinamdistriktet var det området i India som ble hardest rammet. (Se *Jordskjelvet i Indiahavet 2004*).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**NORGAS-streiken** var en «ulovlig» eller «vill» streik ved NORGAS i Oslo i 1970. Streiken ble iverksatt 6. april 1970 på grunn av misnøye med tariffoverenskomsten mellom LO og Norsk Arbeidsgiverforening og var dermed også en streik som var rettet mot fagbevegelsen. Leder for streiken var Kjell Hovden.

Streiken ble straks erklært ulovlig av Leif Andresen, formann for arbeidernes egen fagforening Norsk Kjemisk Industriarbeiderforbund, og 14. april ble den kjent ulovlig av Arbeidsretten. Arbeiderne nektet imidlertid å gå tilbake til arbeidet, en handling som ble fordømt av en samlet norsk dagspresse. NORGAS, på sin side, truet med oppsigelser, men streiken fortsatte.

20. april ble politiet, for første gang siden annen verdenskrig, satt inn mot streikende arbeidere i Norge.

En gruppe fagforeningsledere ved andre bedrifter, med Ragnar Kalheim i spissen, forsøkte å bidra til å få avsluttet streiken, noe de lyktes med 22. april, da fagforeningslederne ved NORGAS skrev under på å forholde seg til tariffavtalene fremover. 27. april ble konflikten endelig løst ved at NORGAS gikk med på en lønnsøkning på 80 øre timen.

NORGAS-streiken var en første av de ville streikene som fant sted i Norge på 1970-tallet. Den var klart inspirert av Kirunastreiken i Sverige året før, og ble fremstilt som et ekstremisforetakende i og med at flere medlemmer av ulike marxist-leninistiske grupper var aktive i forhold til streiken, Kjell Hovden inkludert. Samtidig ble den et forbilde for flere streiker i Norge i årene som kom, deriblant Sporveisstreiken i Oslo senere samme år.

Eksterne lenker
---------------

* Om NORGAS-streiken i Pål Steigans bok *På den himmelske freds plass* (nettutgave 2004)
**Jonathan Vaughters** (født 10. juni 1973 i Denver) er en amerikansk tidligere profesjonell syklist og nåværende sportsdirektør i Garmin-Cervélo. 

Hans første profesjonelle lag i Europa var det spanske laget *Santa Clara*. Deretter gikk han til *Comptel*, og senere til USA og US Postal Service Pro Cycling Team hvor han hjalp Lance Armstrong med å vinne sin første Tour de France i 1999. Så flyttet han til Frankrike og Crédit Agricole.

Vaughters var en klatrespesialist. Han vant etappen opp Mont Ventoux i Dauphiné Libéré i 1999 og 2000, og hadde rekorden for den raskeste stigningen til den ble slått av Iban Mayo i 2004.

Til tross for hans klatreegenskaper var han uheldig i Tour de France og fullførte aldri. Han ble skadet i et krasj i 2000. I 2001 ble han stukket av en bie over høyre øye, og hovnet opp. På grunn av strenge dopingregler kunne han ikke få kortison, og måtte derfor gi seg på den 15. etappen.

Han gav seg med sykling i 2003, og driver nå Slipstream Sports og Team Garmin-Slipstream.

Meritter
--------

* USAs flagg Amerikansk mester på tempo (1997)
* 3.-plass sammenlagt, Tour Méditerranéen (2000)
* 5. etappe (lagtempo) i Tour de France (2001)
* To etappeseire Dauphiné Libéré (1999, 2000)

Referanser
----------

1. ↑  
«Frustrating end for Vaughters». VeloNews. 24. juli 2001. Besøkt 9. august 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Slipstream Sports Arkivert 29. januar 2009 hos Wayback Machine.
* (en) Jonathan Vaughters – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Jonathan Vaughters – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Jonathan Vaughters – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Jonathan Vaughters – CycleBase Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
Rektor ved NTNU, Torbjørn\_Digernes,åpner NOKIOS-konferansen i 2009
**Norsk konferanse for IKT i offentlig sektor** (**NOKIOS**) er en årlig konferanse som blir arrangert i Trondheim i oktober måned.

NTNU tok i 2006 initiativet til en ny, årlig konferanse innen området IKT i offentlig sektor: Norsk konferanse for IKT i offentlig sektor, NOKIOS. Målet var å skape en nettverksarena for utviklingen av en moderne offentlig sektor.

Konferansen skulle være en samlende møteplass for alle aktører som kan bidra til bedre og mer effektive offentlige tjenester i Norge ved god bruk av IKT. Målgruppen for konferansen er deltakere fra statlige etater, fylker-/kommuner, forskningsinstitusjoner og leverandører. Alle samarbeidspartnere stiller med en representant til å delta i programkomiteen som utarbeider programmet for konferansen.

Statens dataforums Fyrlyktpris  deles hvert år ut på konferansen.

NOKIOS' samarbeidspartnere er organisasjoner og institusjoner med kompetanse og interesse for feltet IKT i offentlig sektor/e-forvaltning.

Referanser
----------

1. ↑  «Hjem». *NOKIOS*. Besøkt 6. desember 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Aerospace Valley
**Aerospace Valley** er en fransk gruppe av luftfartsingeniørselskaper og forskningssentre. Klyngen ligger i regionene Occitanie og Aquitaine, sørvest i Frankrike, og er hovedsakelig konsentrert i og rundt byene Bordeaux og Toulouse.

De mer enn 500 medlemsbedriftene (inkludert Airbus, Air France Industries og Dassault Aviation) er ansvarlige for rundt 120 000 arbeidsplasser i luftfarts- og romfartsindustrien. I tillegg jobber rundt 8500 forskere i de tilknyttede selskapene og institusjonene og ved de tre hovedfakultetene for luftfartsteknikk: ENAC, IPSA og SUPAERO.

Det erklærte målet for klyngen er å skape mellom 40 000 og 45 000 nye arbeidsplasser innen 2026. Siden opprettelsen i 2005 har klyngen startet rundt 220 forskningsprosjekter med et totalbudsjett på 460 millioner euro, inkludert 204 millioner euro i statlig finansiering.

Referanser
----------

1. 1 2  European Aerospace Cluster Partnership: Aerospace Valley
2. ↑  Aerospace Valley: Presentation Arkivert 21. august 2009 hos Wayback Machine. Arkivert august 21, 2009, hos Wayback Machine

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Aerospace Valley – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | EU mva-nr.
 |
**Allan Lindsay Briggs** (født 14. februar 1873 i Bridgeport, Connecticut død 12. november 1951) var en amerikansk skytter som deltok i de olympiske leker 1912 i Stockholm.

Briggs ble olympisk mester i skyting under OL 1912 i Stockholm. Han var med på det amerikanske laget som vant armégevær lagskyting med 1687 poeng foran Storbritannia med 1602. De andre på laget var Charles Burdette, Harry Adams, John Jackson, Carl Townsend Osburn og Warren Sprout. Det var ti lag som deltok og det var seks mann på hvert lag, konkurransen ble avviklet 29. juli 1912. Hver deltaker skjøt 15 skudd på hver av distansene 200-, 400-, 500- og 600 meter. Briggs skjøt totalt 283 poeng som var det nest beste resultatet på det amerikanske laget.

OL-medaljer
-----------

* 1912 Sveriges flagg Stockholm – Gull **Gull** i skyting, armégevær lagskyting (USA)

Referanser
----------

1. ↑   ancexplorer.army.mil[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Allan Briggs – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Allan Briggs – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Allan Briggs – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Viljuj** (russisk: Вилюй) er den lengste sideelva til elva Lena i det østlige Sibir i Russland. Elva er rundt 2 650 km lang, hvorav rundt 1 450 km er farbar for båttrafikk. Viljujs nedbørfelt er rundt 507 874 km². Elva ligger hovedsakelig innenfor republikken Sakha.

  

Viljujs kilder ligger sørvest for bosetningen Ekonda i Krasnojarsk kraj, i de nordlige delene av Det sentralsibirske platå. Den renner derfra mot sørøst, gjennom det 2 500 km² store Viljuj-reservoaret, hvor også sideelva Tsjona munner ut. Den fortsetter østover gjennom en bred dal, hvor det fra nord kommer inn flere sideelver, hvorav de største er Markha og Tjung. Elva passerer byene Njurba og Viljujsk, før den munner ut i Lena rundt 350 km nedstrøms Lena fra Jakutsk.

Viljuj er kjent for diamantgruvene som er etablert langs elva siden 1950-tallet. Det var geologen Larisa Popugaeva som oppdaget diamenter her i 1954. Det utvinnes også gull, jernmalm og kull i området. Viljuj-demningen fra 1976 yter inntil 648 MW, og kan produsere inntil 2,71 TWh elektrisk kraft årlig til regionens diamantgruver. 

Oppdemmingen har skapt betydelige økonogiske problemer nedenfor reservoaret. Om vinteren slippes det ut mye spillvann fordi strømforbruket er høy, mens det slippes ut lite om sommeren. Spillvannet er kaldt bunnvann, som bidrar til for lave temperaturer i elva nedenfor. I sum har dette både påvirket fiske- og dyreliv, og endret årstidenes syklus lokalt. Blant annet er oter *(Lutra lutra)* og svart trane *(Grus monacha)* borte for alltid. Området er også forurenset av radioaktivitet etter underjordiske prevesprengninger i Sovjet-perioden.

Referanser
----------

1. ↑  Susan A Crate: «Co-option in Siberia: The case of Diamonds and the Vilyu Sakha» Arkivert 12. juli 2011 hos Wayback Machine. i *Polar Geography* (SEEJ), University of Connecticut, Nr 4, 2002, side 423-425.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** SUDOC **·** GeoNames
 |
**Krzysztof Miętus** (født 8. mars 1991 i Zakopane) er en polsk skihopper som representerer AZS Zakopane.

Han debuterte i verdenscupen med 44.-plass i Predazzo 12. januar 2008. Hans beste individuelle plassering i verdenscupen er 11.-plass i Klingenthal 13. januar 2013. Han var på det polske laget som ble nummer 5 i lagkonkurransen i Kuusamo 27. november 2009. Sammenlagt i verdenscupen ble han nummer 71 i sesongen 2008-09. Han ble tatt ut til å representere Polen under Vinter-OL 2010.

Miętus har deltatt i junior-VM i 2007, 2008 og 2010. Han tok bronsemedalje med Polen i lagkonkurransen i Zakopane i 2008. Individuelt er 24.-plass i Hinterzarten i 2010 hans beste plassering.

Krzysztof Miętus er storebror til Grzegorz Miętus, som også er skihopper.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Krzysztof Miętus – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Krzysztof Miętus – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Krzysztof Miętus – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (pl) Krzysztof Miętus – skijumping.pl Rediger på Wikidata
Ulike størrelser buntebånd
**Buntebånd**, også kalt **strips** eller **buntningsklamme**, er bånd forsynt med en skrallemekanisme og brukes til å stramme rundt noe med. De ble opprinnelig laget for å holde sammen ledningsbunter, men har siden fått mange andre anvendelsesområder. De brukes enda til som håndjern i noen land. Buntebånd lages nesten alltid i plast, som regel nylon, men de finnes også i rustfritt stål. Buntebånd har noen av de samme bruksområdene som teip. 

Buntebåndet har en fortanning på innsiden av båndet. I den ene enden av båndet er det en skrallelås, som båndet tres inn i. Ettersom båndet strammes, vil en kloa inne i låsen som ligger an mot fortanningen gjøre at båndet blir låst. Buntebåndet kan derfor ikke uten videre løsnes. Noen buntebånd er forsynt med en liten hendel som gjør det mulig å åpne denne sperren.

Buntebånd finnes i flere forskjellige farger, størrelser, materialer og kvaliteter, alt etter hva den skal brukes til.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***Malthinus flaveolus*** (Herbst. 1786) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse
----------

*Malthinus flaveolus* finnes i Europa, østover i Asia. Ganske vanlig i Norge, lengst i syd.

Utseende
--------

*Malthinus flaveolus* er mellom 5-6,5 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Lyst hode, men med mørkt bakhode. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har en tydelig (lang) tann. Antennene er mørke, men med lysere rot. Antennenes tredje ledd er tydelig lengre enn det andre leddet. Antennene er festet litt fra fasettøynenes innside, omtrent så nært øynene som første antenneledd, ved roten, er bredt. Hodet generelt kort framover (sett ovenfra) og stikker knapt lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer ovalformet, sett ovenfra, bredere enn langt. Bakhodet noe smalt bakover, slik at det blir en slags hals. Brystskjoldets midtflekk er mørk, men ofte redusert. Det har avrundede framhjørner og klart spissvinklede bakhjørner. Føttenes første ledd (nærmest kroppen) omtrent like langt som de neste tilsammen. Klør ofte med en liten rottann. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. Dekkvingene har fin, men utydelig rekkevis ordnet punktur i overflaten. Dekkvingene har en gul flekk på hver av dekkvingenes spiss. Kroppen er lys, nærmest gul. Scutellum er mørk.

Levevis
-------

De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De oppsøker gjerne åpne blomster, men de kan observeres også på trær og busker. Selv om de oppsøker blomster er de rovdyr og lever både som larver og voksne av andre mindre dyr.

Litteratur
----------

* Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). *Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera)* Danmarks Fauna 44. Side 47-48. ISBN 8712166936
* Sandhall, Åke. (norsk oversettelse: Olsvik, Hans) *Cappelens naturhåndbøker: Småkryp.* Cappelen. Side 29. ISBN 82-02-13551-6

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Malthinus flaveolus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Malthinus flaveolus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Malthinus flaveolus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Malthinus flaveolus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Malthinus flaveolus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Malthinus flaveolus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Malthinus flaveolus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Malthinus flaveolus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Malthinus flaveolus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Malthinus flaveolus* - Fauna Europaea - engelskspråklig
**Bunnahabhain** er liten skotsk landsby nord på øya Islay. Bunnahabhain er også et single-malt whiskydestilleri, som ble etablert i 1881 av William Robertson. Bunnahabhain er gælisk, og betyr elvemunning, uttales *«boon-a-havn»*.

Historie
--------

Bunnahabhain Destilleri ved munningen av elven Margadale på Islay i Skottland
Bunnahabhain vokste opp rundt destilleriet med samme navn. Det ble i likhet med mange destillerier 1880-årene bygget for å møte etterspørselen etter blends.
Willam Robertson fra blender-firmaet Robertson & Baxter, i samarbeid med Islay Distillers Company bygget destilleriet. Det sto ferdig i 1883. Bunnahabhain ligger avsides til på Islay, og ble valgt ut på grunn av vannkvaliteten på vannet i Margadale-kilden, og nærheten til båtrutene til og fra Islay. På grunn av denne avsides beliggenheten ble det bygget boliger og skole for byggningsarbeidere. Det ble også bygget en vei til nærmeste landsby Port Askaig. Dette avsidesliggende området nord på øya ble i løpet av få år til landsbyen Bunnhahabin. 

I 1887 ble Bunnahabhain slått sammen med Willam Grant & sons og ble en del av Highland Distilleries Co Ltd.
Destilleriet var i drift frem til 1930. Det ble gjenåpnet i 1937.

I 1963 ble kapasiteten utvidet med to nye destilasjonsapparater. I 1982 stengte Bunnahabain igjen, men åpnet to år etter. Edrington Group overtok Bunnahabain i 1999 og la det i "møllpose", det ble bare destillert i noen uker i året. Bunnahabain ble i 2003 solgt til Burn Steward og har vært i kontuernerlig drift siden oppkjøpet.

Produksjon
----------

Bunnahabain har to «Wash-stills» og to «Spirits-stills». Wash er vørter, altså den ferdig gjærede væsken fra det maltede kornet. I en wash-still destilleres vørteren til det som kalles for «low-wines» som har en alkoholprosent på 21-28 %, før den destilleres i en spirit-still og vil da ha en alkoholprosent på rundt 70 %. Bunnahabain har en årlig kapasitet på 2 500 000 liter whisky årlig. Vannet som brukes kommer fra elven Margadale.

Produkter
---------

Bunnahabain har tre standard tapninger på 12, 18 og 25 år, i tillegg til spesialtappinger. Bunnahabain er også en vesentlig bestanddel i blendene Famous Grouse og i Black Bottle.

Referanser
----------

1. ↑  «Bunnahabhain Single Malt Scotch Whisky» **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 8. mai 2010. Besøkt 31. august 2010.
2. 1 2  «Bunnahabhain Distillery» **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 28. november 2010. Besøkt 31. august 2010.
3. ↑  «Bunnahabhain Scotch Whisky Distillery» **(engelsk)**. Besøkt 31. august 2010.
4. ↑  «Bunnahabhain -The distillery» **(engelsk)**. Besøkt 31. august 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Bunnahabhain.com Offisiell hjemmeside.
* Bunnahabhain på whiskywiki.no
**Overflateteknikk** er et fagområde innen fag- og yrkesopplæringa. 

På vg1 Bygg- og anleggsteknikk får elevene en grunnleggende opplæring innen overflateteknikk, på linje med de andre byggfagene. På vg2 Overflateteknikk, som bygger videre på vg1 Bygg- og anleggsteknikk (eller tilsvarende skole/praksis), gis en videregående opplæring og fordypning i fagområdet. Fra vg2 Overflateteknikk kan elevene gå videre som lærling i malerfaget, industrimalerfaget eller renholdsoperatørfaget. Etter to års læretid i et av fagene kan vedkommende ta fagbrev/svennebrev og bli fagarbeider/svenn. Mulighetene er også til stede for å ta videre utdanning etter noen år med praktisk erfaring. Da er noen aktuelle valg: fagskoletekniker innen overflateteknikk eller byggteknikk, malermester, byggtapetsermester, diplommaler eller ingeniør. 

De ulike håndverksfagene innen overflateteknikk har det til felles at de arbeider med overflater. Maleren og byggtapetsereren beskytter, dekorerer og vedlikeholder nye og gamle bygningers overflater med sine materialer og spesialverktøy. Industrimaleren beskytter, dekorerer og vedlikeholder overflatene på industrikonstruksjoner som blant annet broer, båter og skip, samt olje- og gassinstallasjoner.

Eksterne lenker
---------------

* Vilbli.no
* Maler- og byggtapetsermestrenes landsforbund
* Infosenter om overflatebehandling i industrien
* Mesterbrev.no
***Mindenki*** er en ungarsk kortfilm fra 2016, skrevet og regissert av Kristóf Deák. Filmen foregår i 1991 og handler om en jente som begynner på en ny grunnskole og blir medlem av det prisvinnende skolekoret. I 2017 vant *Mindenki* Oscar for beste kortfilm under den 89. Oscar-utdelingen.

Handling
--------

Historien finner sted i Budapest i 1991. Zsófi flytter, og skal begynne ved en ny barneskole. Hun blir snart venn med Liza, og begynner ved det prisbelønte skole-koret. Men hun får snart beskjed om å ikke synge høyt fordi Erika, deres nye lærer, ikke anser henne som flink nok. Koret forbereder seg på en konkurranse hvor de kan vinne en reise til Sverige. Zsófi blir tydelig såret, men hun adlyder læreren og holder forespørselen hemmelig fra de andre barna.

Liza legger merke til at Zsófi ikke synger, og Zsófi forteller henne om lærerens forespørsel. Ved neste kor-øvelse konfronterer Liza læreren, men hun blir fortalt at det er til hele korets beste at bare de aller flinkeste sangerne synger høyt. Zsófi blir overrasket når hun innser at hun var langt den eneste eleven som ikke fikk lov av læreren til å synge. Senere forteller hun Liza at hun har en plan, for å la alle barna synge uansett hvor flinke de er.

Medvirkende
-----------

* Dorka Gáspárfalvi som Zsófi
* Dorottya Hais som Liza (sangstemme: Rebeka Walton)
* Zsófia Szamosi som Ms. Erika

Koret i filmen er skolekoret til Bakáts Square Musical Primary School fra Budapest.

Referanser
----------

1. ↑  «Oscar shortlistben a Mindenki». *Filmtett* **(ungarsk)**. 24. november 2016. Besøkt 5. mars 2017.
2. ↑  Varga, Ferenc (23. november 2016). «Magyar film került az Oscar-döntőbe». *Origo*. Besøkt 5. mars 2017.
3. ↑  Varga, Ferenc (24. november 2016). «Spielbergnek hordta a teát, most két lépésre van az Oscartól». *Origo*. Besøkt 5. mars 2017.
4. ↑  Merry, Stephanie (24. januar 2017). «Oscar nominations 2017: Complete list of nominees; ‘La La Land’s’ 14 ties record». *The Washington Post*. Besøkt 5. mars 2017.
5. ↑  «The 89th Academy Awards (2017) Nominees». *oscars.org*. Besøkt 5. mars 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Mindenki* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Bjørn Morten Christophersen** (født 1976) er en norsk komponist og arrangør.

Han komponerer og arrangerer musikk for ulike orkester, solister og kor, og for film, TV og scene. Han har studert musikk ved Universitetet i Oslo, og har mastergrad innen filmmusikk fra Kingston University i London. I 2016 tok han en filosofisk doktorgrad med en avhandling om Johan Svendsens skisser og komposisjonsøvelser ved Universitetet i Oslo.

Etter at skissene til Johan Svendsen uferdige tredje symfoni ble funnet i 2007, rekonstruerte og fullførte han første sats av symfonien. Den ble fremført første gang i 2011 av Bergen filharmoniske orkester med Bjarte Engeset som dirigent.

I forbindelse med Marinemusikkens 200-årsjubileum, skrev han oratoriet *Krigsseilerrekviem* som ble urframført av Marinemusikken og dirigent Bjarte Engeset i 2022. Samme år ble en innspilling av hans oratorium *The Lapse of Time* gitt ut på albumet. Oratoriet, som opprinnelig er fra 2013, er basert på utdrag fra Charles Darwins bok *Artenes opprinnelse*. Verket ble spilt inn av Telemark Kammerorkester, koret Ensemble 96, solistene Ditte Marie Bræin, Frank Havrøy og Inger-Lise Ulsrud og dirigentene Per Kristian Skalstad og Nina T. Karlsen. For albumet ble han nominert til Spellemannprisen 2022 i klassen TONOs komponistpris.

Han har også laget musikken til TV-serier som *Brødrene Dal og mysteriet om Karl XIIs gamasjer* fra 2005 og andre sesong av *Kodenavn Hunter* fra 2008.

Han er førstelektor ved Institutt for musikkvitenskap ved Universitetet i Oslo.

Diskografi (utvalg)
-------------------

* *Audiens* (2L, 2009) – innspilt av Schola Cantorum, Tone Bianca Dahl og Nordic Voices
* *Woven Brass* (2L, 2017) – innspilt av Oslo Philharmonic brass
* *The Lapse of Time* (Simax Classics, 2022) – innspilt av Telemark Kammerorkester, Ensemble 96, Ditte Marie Bræin, Frank Havrøy, Inger-Lise Ulsrud, Per Kristian Skalstad og Nina T. Karlsen

Referanser
----------

1. ↑   Proff, www.proff.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.hf.uio.no[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2  «Morten Christophersen». *uio.no*. Besøkt 5. april 2023.
4. 1 2  «Storslagent oratorium fra Bjørn Morten Christophersen». *ntb.no*. 21. oktober 2022. Besøkt 5. april 2023.
5. ↑  «Å fullende det ufullendte». *ballade.no*. 7. februar 2011. Besøkt 5. april 2023.
6. ↑  «Bjørn Morten Christophersens «Krigsseilerrekviem» er et samtidsverk som berører». *ballade.no*. 15. juni 2022. Besøkt 5. april 2023.
7. ↑  «Karpe nominert til syv Spellemenn – med nykommerne Undergrunn hakk i hæl». *dagsavisen.no*. 3. mars 2023. Besøkt 5. april 2023.
8. ↑  «Stort drama – stor musikk». *nrk.no*. 24. oktober 2008. Besøkt 5. april 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Bjørn Morten Christophersen på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Bjørn Morten Christophersen på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Bjørn Morten Christophersen på AllMusic Rediger på Wikidata
* (en) Bjørn Morten Christophersen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Overbefolkning** er et scenario hvor befolkningen av levende arter er større enn det finnes livsgrunnlag for i dens økologiske nisje. I dagligtale refererer begrepet vanligvis til forholdet mellom befolkningen av mennesker og miljøet de lever i, for eksempel en by, et land eller planeten Jorden.

Overbefolkning er ikke en betegnelse på antallet eller tettheten av individer, men heller antallet individer sammenlignet med ressursene de trenger for å overleve. Med andre ord er det en sammenheng mellom *befolkning* og *ressurser*. Hvis et gitt miljø har en befolkning bestående av 10 individer, men det bare finnes mat og drikkevann for 9 individer, da er det miljøet overbefolket. Dersom en befolkning består av 100 individer og det er mat og drikkevann nok til mer enn 100 individer, da er det miljøet ikke overbefolket. 

Overbefolkning kan være resultatet av en voksende befolkning eller et for høyt forbruk av ressurser som ikke er bærekraftige. Fremskritt i teknologi kan redusere trusselen av overbefolkning ved å gjøre nye ressurser tilgjengelig eller ved å øke nyttegraden fra eksisterende ressurser.

Ressurser som blir tatt i betraktning når en anslår om en økologisk nisje er overbefolket kan inkludere drikkevann, mat, husly, varme og så videre. I tilfellet med mennesker er det andre ting som spiller inn, for eksempel tilgang på dyrkbar mark og, for alle unntatt stammer med primitive livsstiler, faktorer som arbeidsplasser, trafikal infrastruktur, penger, utdanning, drivstoff, elektrisitet, medisin, kloakksystem og behandling av avfall. 

Verdens befolkning vokser nå med mer enn 75 millioner mennesker per år. Rundt halvparten av disse lever i land hvor det fødes for få til å opprettholde befolkningen. Befolkningsveksten i disse landene skyldes immigrasjon. 
At en økende global befolkning påvirker klimaet negativt er hittil ikke berørt under FNs klimaavtaler. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
Stortinget 2009-13. Ingen av partiene hadde flertall, alle var i mindretall. AP, SV og Sp gikk sammen med totalt 86 mandater for å danne en flertallsregjering.
I et parlamentarisk system skilles det mellom **mindretallsregjeringer** og flertallsregjeringer. Mindretallsregjeringer kjennetegnes ved at de ikke har et avklart flertall bak seg i parlamentet. I praksis betyr dette ofte at det eller de partiene som inngår i regjeringen tilsammen har færre enn halvparten av representantene i parlamentet. 

Mindretallsregjeringer kan ha uttalt støtte fra flere partier i parlamentet, slik at det parlamentariske grunnlaget er avklart. Ofte vil dette ikke være tilfellet, og regjeringen må søke støtte fra sak til sak.

I land med forholdstallsvalg, som Norge og Sverige, vil ofte mange partier være representert i parlamentet, og det kan være vanskelig å etablere en flertallsregjering. I land med flertallsvalg, som USA og Storbritannia, vil det som regel være færre partier som blir representert i parlamentet, og flertallsregjeringer vil være vanligere.

Mindretallsregjeringer i Norge
------------------------------

I Norge må en regjering i dag ha minst 85 mandater for å ha flertall. Alle regjeringer siden 1971 har vært mindretallsregjeringer,[] med tre unntak: Kåre Willochs regjering fra juni 1983 til etter stortingsvalget i 1985, Jens Stoltenbergs andre regjering fra 2005 til 2013 og Erna Solbergs regjering fra 22. januar 2019 til 24. januar 2020.

Det er ulike grunner til at et mindretall på Stortinget klarer å danne regjering. Fløypartier som for eksempel SV og Fremskrittspartiet har i sine posisjoner sittet i vippeposisjon og hatt stor påvirkningskraft i mange stortingsvalg. Partiet Høyre har siden stortingsvalget 2013 vært avhengig av Fremskrittspartiet for å danne en potensiell flertallsregjering. Arbeiderpartiet har på sin side vært avhengig av støtte fra SV.

Se også
-------

* Flertallsregjering
* Samlingsregjering
* Storkoalisjon

Referanser
----------

1. ↑  Gjerstad, Tore; Oterholm, Gard; Helle, Birk Tjeldflaat (17. januar 2019). «Nå er partiene enige – klart for ny flertallsregjering». *www.dn.no*. Besøkt 11. mai 2019.
2. ↑  Kristiansen, Arnhild Aass (22. januar 2019). «Her er den nye regjeringen». *Dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 11. mai 2019.
3. ↑  «Frp går ut av regjering». *www.bt.no*. Besøkt 21. januar 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** NKC
 |
**Arkeologi**


|  |
| --- |
| ***Disipliner**** Egyptologi
* Historisk arkeologi
* Klassisk arkeologi
* Nordisk arkeologi
* Marinarkeologi
* Historisk osteologi
* Industriell arkeologi
* Arkeologisk teori
 |
| ***Metode**** Overflateundersøkelse
* Åkervandring
* Prøvestikk
* Utgravning
* Maskinell flateavdekking
* Stratigrafi
 |
| ***Terminologi**** Struktur
* Artefakter
 |
| ***Datering**** Dendrokronologi
* Karbondatering
* Termoluminescens
* Typologi
 |


En **overflateundersøkelse** er en arkeologisk metode hvor man samler inn data om et kjent eller mulig funnsted ved å kartlegge spor etter strukturer, artefakter på overflaten og andre tegn på menneskelig aktivitet. Metoden brukes for å avgjøre om en utgravning er aktuell, for å forberede en utgravning, for å finne mulige fornminner i et område og for å kartlegge områder som er for store til at det kan foretas en fullstendig utgravning.

Undersøkelsen kan være intrusiv eller ikke-intrusiv. Dette avhenger av faren for å ødelegge funn dersom man gjennomfører en intrusiv undersøkelse, og om det er nødvendig å foreta intrusive inngrep som innsamling av artefakter (dersom det er fare for at de blir stjålet eller ødelagt) eller jordprøvetaking (dersom man har for lite avgjørende funn på overflaten, eller trenger å bedømme hvor langt ned man må for å finne kulturlag). 

Omfanget av undersøkelsen varierer også etter behov. I noen tilfeller er det en enkel prosess, for eksempel bare en undersøkelse av luftfoto og kortvarig visuell undersøkelse av området. Dette skjer for eksempel når man er kjent med at det befinner seg fornminner i området, og overflateundersøkelsen bare er mindre viktig trinn i prosessen frem mot utgravning, eller i tilfeller der man i forbindelse med utgravning må kontrollere om det finnes fornminner, men det raskt viser seg at så ikke er tilfelle. I andre tilfeller kan overflateundersøkelsen være en langvarig prosess, som omfatter studier av tekster og lokale historie som kan avsløre noe om området, grundig studium av flyfoto og kart, intervjuer med lokalbefolkningen, grundig manngard gjennom området for å registrere funn og geofysiske hjelpemidler for å undersøke om det finnes noe under bakken. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Sophie Amalienborg av Johan Jacob Bruun ca. 1740
**Sophie Amalienborg** var et barokkslott i København, oppkalt efter dronning Sophie Amalie. Området, hvor Frederiksstaden ligger i dag, ble først innlemmet i København ved den store byutvidelsen, som Christian IV foretok. Området øst for Bredgade ble imidlertid oppgitt som handels- og boligkvarter. I 1660 hadde dronning Sophie Amalie kjøpt opp en rekke tomter i dette ubebygde området for å oppføre et lystslott til erstatning for hennes landeiendom *Dronningens Enghave* utenfor Vesterport, som var ødelagt under svenskenes beleiring av København 1658-60. Til tross for de dårlige tider etter svenskekrigene, lyktes det dronningen å skaffe midler, slik at hun i 1667-73 kunne oppføre lystslottet Sophie Amalienborg. Arkitekt var antagelig Albertus Mathiesen. Slottet lå der det nåværende Amalienborg slott ligger i dag. Dronning Sophie Amalie var en ganske festlysten kvinne på tross av sin enkestatus, og etter hennes død i 1685 sluttet ikke festene på lystslottet under hennes sønn Christian V.

Brannen
-------

Brannen
Den 15. april 1689 skulle kongen feire sin 44-års fødselsdag, og sønnen prins Christian stod for festlighetene. Ettersom en opera var på moten ved slike fester, ble et provisorisk operahus i tre med plass til 200 tilskuere oppført med direkte forbindelse til slottet. Operaen ble en suksess. Fire dager senere besluttet Christian V, som knyttet tette bånd med de alminnelige deler av folket, å invitere det københavnske borgerskapet med barn og eldre for å se en gjentakelse av det populære stykket.

Salen var vakkert dekorert som en gudesal fra svunne tider med løvranker, som dessuten var opplyst av oljelamper. Stykket, som handler om de hedenske guder som slåss seg imellom, hadde også en ildsprutende gud. Å ha det på en teaterscene av brennbart materiale var risikabelt. Den 19. april 1689 oppstod det en brann som hurtig spredte seg i trebygningen med de mange oljelampene. Det var bare en utgang å benytte seg av, så det ble panikk blant de mange som forsøkte å komme seg ut av dødsfellen.

Etter fire timer var operahuset og slottet nedbrent, redusert til aske og ruin sammen med mellom 170 og 200 døde. Det var et stort sjokk som rystet hele kongeriket.

Så lenge minnet om brannen var levende, ble ikke lystslottet reist på nytt. Plassen ble siden benyttet som ekserserplass for militæret i Christian Vs, Frederik IVs og Christian VIs regjeringstid. Først i 1746, etter at Frederik V overtok, begynte man å planlegge en bydel omkring et kongelige slottanlegg og i 1750 startet byggingen av det nåværende Amalienborg slott.

Eksterne lenker
---------------

* Kulturhistorisk opslagsbog – Sophie Amalienborg

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Maltgulvet hos Highland Park i Skottland. Her maltes det manuelt, og maltet ligger her i rundt 12 dager.
**Maltwhisky** er whisky produsert med kun maltet bygg.

Produksjon
----------

Produksjonen av maltwhisky er stort sett lik all annen whisky og deles grovt sett i malting, mesking, fermentering, destillering og lagring.

### Destilleringsprosessen

Wash fra fermenteringsprosessen blir først ført inn i en "Wash Still" hvor alkoholen destilleres ut av brygget til noe som kalles en "Low Wine" med en styrke mellom 25 og 35%. "Low Wine" destilleres en gang til i en "Spirit Still". Spriten som kommer ut nå deles i tre deler; "fore shots", "middle cut" og "feints". Det er kun "middle cut" som sendes videre til lagring. De to andre blandes med "low wine" og destilleres på nytt slik at ikke noe skal gå til spille. 

Formen på destillerings-"pottene" er med å skape noe av grunnlaget for hvert enkelt whiskymerkes smak. Hvert destilleri har sin form på destilleringspotta. Enkelte hevder også at hvilken metode som brukes for å kjøle ned spriten fra gass til væske har innvirkning på smaken.

Se også
-------

* Whisky
* Single malt
* Blended whisky
* Grain whisky
**Over the Rainbow** er et hard rock-band startet i 2009 av de tidligere medlemmene i Rainbow; Joe Lynn Turner (Rainbow 1980–1984), Bobby Rondinelli (Rainbow 1980–1983), Tony Carey (Rainbow 1975-1977) og Greg Smith (Rainbow 1994–1997) og Jürgen Blackmore, sønn til tidligere Rainbow-gitarist og leder Ritchie Blackmore. 
Bandet spiller sanger fra alle Rainbows epoker.

De møttes i 2008 etter at de og deres managere hadde blitt «bombardert» med spørsmål om en gjenforening av bandet. Carey, Rondinelli, Smith og Turner hadde lyst til å gjennopplive bandet, men innså at de måtte ha med Ritchie Blackmore for at dette skulle kunne la seg gjennomføre.

Men lysten til å spille Rainbow-musikk var stor, og tidlig i 2009 fikk de med gitaristen Jürgen Blackmore på prosjektet. Over the Rainbow var en realitet. Høsten 2009 ble Carey syk, og ble erstattet av Paul Morris (Rainbow 1994-1997). 

Over the Rainbow gjennomførte en turné i Russland og i Europa fra høsten 2009 til sommeren 2010. På spørsmålet om bandet skal spille inn et album, svarte Bobby Rondinelli: «Ja, i nær fremtid».

Medlemmer
---------

* Joe Lynn Turner – vokal (2009– )
* Jürgen Blackmore – gitar (2009– )
* Greg Smith – bass (2009– )
* Bobby Rondinelli – trommer (2009– )
* Paul Morris – keyboard (høsten 2009– )

### Tidligere medlemmer

* Tony Carey – keyboard (2009)

Referanser
----------

1. ↑  «Biografi». *J.R.Blackmores offisielle nettsted*. Arkivert fra originalen 17. juni 2010. Besøkt 19. september 2010.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 17. juni 2010. Besøkt 19. september 2010.
2. ↑  JoeLynnTurner.com Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  JoeLynnTurner.com
4. ↑  «Intervju med Rondinelli på HotDigits.com». Arkivert fra originalen 29. mai 2010. Besøkt 19. september 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Intervju på Blabbermouth.net: «Joe Lynn Turner Goes Over The Rainbow», 12. februar 2009

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Prospero Caterini**  (født 15. oktober 1795 i Onano ved Acquapendente i Italia, død 28. oktober 1881 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet Den romerske kurie, blant annet som prefekt for Kongregasjonen for det tridentinske konsil 1860–1881.

Han ble kreert til kardinal i 1853 av pave Pius IX, med *Santa Maria della Scala* som titulus, senere med *Santa Maria in Via Lata*.

Han deltok ved konklavet 1878 som valgte pave Leo XIII, og kunngjorde valget for mengden. Han skulle også ha kronet den nye pave, men ble forhindret av sykdom.

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 111396587[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6qv6fb3, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Catholic-Hierarchy **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ICCU
 |
***Malthodes dispar*** (Germar 1824) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse
----------

*Malthodes dispar* finnes i Mellom-Europa. Finnes i Danmark, utbredt, men ikke vanlige.

Utseende
--------

*Malthodes dispar* er mellom 3,5-5 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er tydelig lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene har en gul flekk i spissen og er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. 

Slekten *Malthodes* har flere arter som er vanskelig å skille fra hverandre, hanner har klare forskjeller i kjønnsorganene, mens flere av hunnene er så like hverandre at de er umulige å skille fra hverandre. Av de nordiske artene er det allikevel karakterer som muliggjør en artsbestemmelse hos de fleste. Her er en ikke fullstendig, men generell forklaring. 

* Hannens nest siste bukledd er ikke tydelig forlenget bakover. Det tredje siste ryggleddet har på hver side et vedheng, en torneformet og krummet forlengelse bakover.
* Hunnens antenner er mørke med rødgul rot og dens endeledd er ikke kortere enn det fjerde leddet. Brystskjoldet har en skinnende, mørk svart grunnfarge, det er bredere enn det er langt og har en mer eller mindre markert sidekant.

Levevis
-------

De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Litteratur
----------

* Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). *Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera)* Danmarks Fauna 44. Side 59-60. ISBN 8712166936

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Malthodes dispar* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Malthodes dispar* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Malthodes dispar* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Malthodes dispar* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Malthodes dispar* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Malthodes dispar* hos NCBI Rediger på Wikidata
* *Malthodes dispar* - Fauna Europaea - engelskspråklig
**Overadmiralitetsretten** ble opprettet ved kongelig resolusjon den 11. desember 1807, foreløpig nedlagt på tampen av 1809, gjenopprettet i 1813 og endelig nedlagt i 1815.

Opprettelsen skyldtes at forbindelsen mellom Norge og Danmark ble brutt under Napoleonskrigene, avviklingen at krigen var over. Oppgaven var å dømme i andre og siste instans i norske priserettssaker, hjemlet i kongelig forordning av 14. september 1807 om kaperfart og pådømmelse av priser i krigstid. Forordningen autoriserte private skip med kaperbrev til å drive krigføring mot fiendtlige fartøyer ved å oppbringe og selge fartøy og last på auksjon. Før salget kunne skje, måtte det oppbrakte dømmes som god prise, først av den regionale priseretten og så ved anke, av Overadmiralitetsretten. Dommerne voterte skriftlig.

Eksterne lenker
---------------

* Overadmiralitetsretten på Arkivportalen[*død lenke*]
* Skannet materiale fra Overadmiralitetsretten på Digitalarkivet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
Epitafium over Holger Rosenkrantz og Sophie Brahe i Hornslet Kirke.
**Sophie Axelsdatter Brahe** (født 11. mai 1578 på Elvedgaard, død 21. desember 1646 i København) var en dansk adelsdame. Hun var datter av riksråd Axel Ottesen Brahe til Elvedgaard og hustru Mette Falksdatter Gøye. Astronomen Tycho Brahe var hennes farbror, og navnesøsteren Sophie Brahe var hennes faster.

Biografi
--------

Sophie ble 13. juni 1598 gift med Holger Rosenkrantz til Rosenholm ved Randers. Bryllupet foregikk på Malmøhus, hvor hennes søstre Birgitte og Anne samtidig ble gift med henholdsvis Henrik Gøye og Eiler Qvitzow.

I forbindelse med Wallensteins besettelse av Jylland i årene 1625-29, forlot familien Rosenholm og tok opphold hos skånske slektninger. Siden vente de tilbake, og Rosenkrantz søkte avskjed som riksråd og oppga sin lensmannspost på Odensegård, hvilket påførte familien en del økonomiske bekymringer. 

Som mange andre hustruer til danske adelsmenn på 1600-tallet, var hun en myndig og selvstendig dame. På grunn av mannens forpliktelser som riksråd og hans teologiske studier, ble Sophie den som forvaltet familielivet og godsdriften. Rosenholm fungerte som en slags skole for over 50 adelige og borgerlige barn, som under Rosenkrantz utviklet seg til et åndelig kraftsenter. Sophie bidro blant annet som pleie- og matmor. 

Hun fødte i perioden 1600-17 ikke mindre enn 13 barn, hvorav åtte nådde voksen alder. Dertil kom fire nevøer i pleie etter Gøyes død i 1611, og seks nieser etter Birgittes død i 1619.

Håndskrifter
------------

Etterlatte håndskrifter, forfattet av Sophie, inngikk siden i Anne Gøyes samlinger som senere dannet kjernen i Karen Brahes bibliotek, nå i Roskilde. Det store familiearkivet fra Rosenholm brant i 1826. En stor samling avskrifter av især Rosenkrantz' vitenskapelige korrespondanse er dog bevart. Sophies regnskapsbok, som i dag finnes på Det Kongelige Bibliotek, gir god innsikt i en dansk adelsfamilies liv i 1600-tallets første halvdel. 

Paret ligger begravet i familiegravkapellet i Hornslet kirke i Jylland.

Referanser
----------

1. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Karen Brahes Bibliotek*, karenbrahe.dk

Eksterne lenker
---------------

* Kvinfo om Sophie Brahe

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk kvindebiografisk leksikon **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Mathilde Elise *Sophie* Alberti** (født 19. september 1846 i København, død 17. juni 1947 i København) var en dansk feminist.

Liv og virke
------------

Sophie Alberti ble i 1874 medlem av *Kvindelig Læseforening*, som var blitt stiftet av kvinnesaksforkjemperen Sophie Petersen to år tidligere. Alberti var styremedlem i foreningen i perioden 1878–1881, før hun gjorde sitt formannskap i foreningen i årene 1891–1929 til sitt livsverk. Hun var den ledende kraften ved oppførelsen av foreningens nye, moderne bygning i Gammel Mønt (1910), en bygning som ble et godt besøkt frirom for foreningens kvinnelige publikum.

Foreningsbygningen var unik, ettersom den også rommet Nordens første damehotell. Det var inspirert av *Martha Washington Hotel* i New York. Alberti så trolig inspirasjonskilden under sitt USA-besøk i 1904.

Hun var medlem av flere kvinnelige valgkretsforeninger, kasserer i den kvinnelige kunstnersammenslutningen *Cirkelen*, medstifter av *Danske Kvinders Fredsforening* i 1906 og av representantskapet for *Kvindernes Bygning*. Hun var blant bidragsyterne i den norske feministiske tidsskriftet Nylænde.

Sophie Alberti ble i 1926 hedret med *Fortjenstmedaljen af guld*. I 1929 ble hun ærespresident i Kvindelig Læseforening.

Familie
-------

Sophie Alberti var datter av overrettsprokurator og venstrepolitiker Carl Christian Alberti og Albertine Sophie Frederikke Westergaard (1814-1901). Hennes yngre bror P. A. Alberti er kjent for en svindelskandale som felte ham som justisminister. Hun forble ugift.

Referanser
----------

Kilder
------

* Sophie Alberti på Kvinfo.dk (Dansk Kvindebiografisk Leksikon)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Dansk kvindebiografisk leksikon **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** SUDOC
 |