recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Eksempel på et fiolinplott.
Eksempel på et fiolinplott i den vitenskapelige publikasjonen *PLOS Pathogens*.
Et **fiolinplott** er en metode for å plotte numeriske data hvor man benytter en sannsynlighetstetthet (ofte glattet med en kjernetetthetsestimator) for å gi en representasjon av den underliggende fordelingen til dataene. Den kan være er et alternativ til et boksplott som representerer de numeriske data gjennom kvartilene deres.

I likhet med et boksplott vil et fiolinplott ofte inneholde en markør for medianen til dataene, en boks som markerer interkvartilavstanden og muligens alle prøvepunktene gitt at antallet målinger ikke er for høyt.

Bruk
----

I likhet med boksplott kan fiolinplott brukes for å vise sammenligninger av en variabelfordeling (eller utvalgsfordeling) på tvers av forskjellige "kategorier" (eksempelvis sammenligning av temperaturfordeling mellom dag og natt, eller sammenligning av bilprisfordelinger på tvers av forskjellige bilprodusenter).

Fordeler og ulemper
-------------------

Et fiolinplott kan være mer informativt enn et vanlig boksplott. Et boksplott viser bare sammendragsstatistikk som gjennomsnitt eller median og interkvartilene, mens et fiolinplott viser den kontinuerlige fordeligen av dataene. Fiolinplott kan særlig være nyttig når dataene har en multimodal fordeling (mer enn en topp). I slike tilfeller kan et fiolinplott vise tilstedeværelsen av forskjellige topper, deres posisjon og relative amplitude. I denne sammenhengen spiller imidlertid glattefunksjonen en viktig rolle.

Selv om et fiolinplott inneholder mer informasjon enn et boksplott kan de være vanskelige å forstå, muligens fordi de nettopp inneholder mye informasjon eller muligens på grunn av at de er mindre utbredt. De kan derfor være vanskeligere å forstå, særlig for mange lesere som ikke er vant med dem. I slike tilfeller kan en alternativ plottemetode være å plotte en serie stablede histogrammer eller kjernetetthetsfordelinger.

Varianter
---------

I 2020 ble det vist at fiolinplott med speilet tetthet (*mirrored density violin plot*) kan gi bedre ytelse enn konvensjonelle fiolinplott for identifisering av interessante strukturer.[*bør utdypes*]

Et fiolinplott kan ha flere lag. For eksempel kan den ytterste formen representere alle mulige resultater, mens laget innenfor kan representere verdiene som oppstår 95% av tiden. Det neste laget (dersom det finnes) kan for eksempel representere verdiene som oppstår 50% av tiden.

Se også
-------

* Svermplott (*swarm plot*), kan kombineres med fiolinplott

Referanser
----------

1. ↑  «Violin Plot». National Institute of Standards and Technology.
2. ↑  «Analyzing the fine structure of distributions». 14. oktober 2020.
**Paraguays fotballforbund** (spansk: ***Asociación Paraguaya de Futbol*** (APF)) er det styrende organ for fotball i Paraguay. Det ble grunnlagt i 1906 og har hovedkontoret i hovedstaden Asunción. Forbundet organiserer landets fotballiga og landslagene for menn og kvinner, og har også ansvaret for futsal og strandfotball i landet. Det ble medlem av det søramerikanske fotballforbundet CONMEBOL i 1921 og medlem av FIFA i 1925.

I 1906 møttes representanter for de fem fotballklubbene som på den tid fantes i Paraguay: Olimpia, Guaraní, Libertad, General Díaz, og Nacional for å danne et styrende organ for fotball i landet, som ble kalt *Liga Paraguaya de Football Association* (Paraguays fotballiga). Navnet ble endret til det nåværende i 1988. 

Det første nasjonale fotballmesterskapet ble holdt samme år som forbundet ble dannet; i 1906. Den første landskampen ble spilt i Asunción i mai 1919 mot Argentina, som vant 5-1. Den første seieren for landslaget kom i april 1921, også da mot Argentina i Asunción, hvor Paraguay vant 3-1.

Eksterne lenker
---------------

* (es) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Asociación Paraguaya de Fútbol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
 (spansk)
* Paraguay Arkivert 21. juni 2013 hos Wayback Machine. på FIFAs nettsted (engelsk)
* Paraguay på CONMEBOLs nettsted (engelsk)

| * v
* d
* r
Nasjonale fotballforbund i Sør-Amerika (CONMEBOL) |
| --- |
|  | Argentina **·** Bolivia **·** Brasil **·** Chile **·** Colombia **·** Ecuador **·** Paraguay **·** Peru **·** Uruguay **·** Venezuela |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Det tyske ICE intercity ekspresstoget
**Ekspresstog** er tog som gjerne brukes på lengre strekninger, som gjerne kjøres med hurtiggående materiell, og som kun stopper ved viktige knutepunkter for å spare tid. Lyntogene av typene 66 og 88 ble ofte brukt som ekspresstog, men også tog med lok og vogner har vært brukt. El 14, El 16 og El 17 var mye brukt som ekspresstoglok de siste tiårene før dette togslaget gikk av bruk. Hos NSB var ekspresstog det raskeste togslaget. Hurtigtogene var noe langsommere og stoppet noen flere steder (dog ikke alle), mens persontogene stoppet enda flere steder. I dag har disse betegnelsene gått av bruk og erstattet med *regiontog*. Flytoget kalles *Airport Express* i engelskspråklig informasjon.

I en rekke land forekommer fortsatt tilsvarende togslag, f.eks. Acela Express i USA og de tyske ICE-togene. Ekspresskjøring forekommer også på enkelte tunnelbaner - f.eks. New York Subway, hvor noen linjer har tre eller fire spor, med ekspresstogene i midtre spor.

Eksterne lenker
---------------

* Tog i Norge – Fjerntog/Nattog – Seteoversikter

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Hayesbreen** er en 18 km lang og 60 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, innerst i Mohnbukta på østkysten, en del av Storfjorden, øst i Sabine Land. Den ligger nordøst for Nordmannsfonna og Fimbulisen, vest for Heuglinbreen og øst for Von Postbreen. Hayesbreen er en smal innlands- og fjordbre og er karakteristisk ved sin lange, smale form. Den starter helt inne ved fjellet Treplogen mot Potpeschniggbreen, mens vestgrensen mot Von Postbreen er Panoramaberget. Breen går nedover mot sørøst mellom Aagardhfjellen og Jebensfjellet, og får der tilsig av Sleggjebreen og Luitpoldbreen før fjella, og Heuglinbreen og Königsbergbreen etter de to fjella. Heuglinbreen er felles brefront mot Mohnbukta, med atskillende morene- og blokkmasser. Ved fjorden har breen langt opp store morenemasser utover kysten under Kroghfjellet og Teistberget. 

Regnet fra nord og med klokken har den følgende sidebreer og tilstøtende breer:

* Potpeschniggbreen i norvest, øst for Friederichsenfjella og vest for Köpingfjellet – 8 km, 15 km²
* Petermannbreen i nord, øst for nunatakfjellet Skolpen – 15 km, 40 km²
* Langhansbreen i nordøst, øst for nunatakfjellet Skinnluva – 9 km, 20 km²
* Sleggjebreen i øst, vest for Sleggja og vest for Aagaardhfjellet – 4 km, 6 km²
* Heuglinbreen i sørøst, øst for Aagaardhfjellet, vest for Hahnfjella – 12 km, 70 km²
* Königsbergbreen i sørvest, øst for Jebensfjellet, mot Nordmannsfonna – 7,5 km, 17 km²
* Luitpoldbreen i sør, vest for Jebensfjellet, mot Nordmannsfonna – 5 km, 10 km²

Hayesbreen har sitt navn etter utforskeren Isaac Israel Hayes (1832–81), fra USA.

Referanser
----------

1. ↑  Hayesbreen *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt. Besøkt 10. mars 2013

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Norsk polarinstitutt
 |
1917-12-06.
Hus ødelagt av eksplosjonen.
Kart over dagens Halifax.  
Kollisjonen skjedde omtrent midtveis mellom den oransje og den røde broen (111).
**Eksplosjonen i Halifax** skjedde 6. desember 1917 da byen Halifax i Nova Scotia, Canada ble sterkt skadet av en gigantisk eksplosjon i det franske lasteskipet SS «Mont-Blanc». Det franske skipet hadde like før kollidert med det norske lasteskipet DS «Imo» fra Sandefjord i det trange innseilingsområdet, the Narrows. Om lag 2 000 mennesker, de fleste canadiere, omkom ved eksplosjonen og rundt 9 000 mennesker ble skadet. Dette var til da den største menneskeskapte eksplosjon inntil den første atomprøvesprengningen i 1945 og den regnes fortsatt blant de største konvensjonelle eksplosjoner i verden.

Klokken 08.40 om morgenen var det franske lasteskipet SS «Mont-Blanc» fullastet med høyeksplosiver, ammunisjon og tønner med drivstoff på vei inn til havnen for å slå følge med en konvoi til Bordeaux i Frankrike. Der kolliderte det i omtrent én knops fart med DS «Imo», et norsk kornskip som var på vei ut fra havnen. 

«Mont-Blanc» begynte å brenne 10 minutter etter kollisjonen og eksploderte om lag 25 minutter etter (nøyaktig klokkeslett for eksplosjonen var 09.04:35). Alle bygninger og strukturer nær eksplosjonsstedet ble ødelagt og eksplosjonen skapte en tsunami samt en trykkbølge som knakk trær, ødela bygninger og spredte restene av skipet i kilometers avstand. 

Mannskapet i «Mont-Blanc» ble umiddelbart etter kollisjonen beordret i livbåtene, rodde vekk så hardt de kunne og berget dermed livet. Mannskapet på DS «Imo» trodde at franskmennene bare flyktet fra skipsbrannen, og led en fatal skjebne. Av en besetning på 39, ble kapteinen og fem besetningsmedlemmer på DS «Imo» drept i tillegg til losen.

Til slutt endte saken med skylddeling mellom de to skipene.

Referanser
----------

1. ↑  The Collision Arkivert 29. november 2017 hos Wayback Machine.  Arkivert 8. desember 2006 hos Wayback Machine.
2. ↑  The Explosion: What happened to the Mont-Blanc and the Imo? Arkivert 14. desember 2017 hos Wayback Machine. www.halifaxexplosion.org
3. ↑  Halifax Explosion Remembrance Book Besøkt 6. desember 2017

Eksterne lenker
---------------

* (en) Halifax Explosion – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* HalifaxExplosion.org
* The Maritime Museum of the Atlantic om eksplosjonen i Halifax, har en liste med 1 950 ofre (engelsk)
* Fotografier fra minnestedet for dem som ikke ble identifisert (engelsk)
* The Boston Christmas Tree
* Halifax brannmuseum (engelsk)
* Om eksplosjonen i Halifax fra CBC med videoklipp (engelsk)
* 
* NRK EKKO: Verdens største eksplosjon:
* (no) Podcastepisode om eksplosjonen i Halifax
* 


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC
 |
Eksempel på bilde tatt med lang eksponering.
**Eksponering** vil innen fotografi si å utsette en lysfølsom plate (typisk en CCD-brikke) eller fotografisk film for lys i den hensikt å lage et bilde. Dette er den grunnleggende måten fotografering fungerer på.

Varigheten av en eksponering er angitt ved lukkertid, og er typisk 1⁄60 sekund og kortere ved vanlig fotografering. Ved svake lysforhold kan lengden på eksponeringen økes betraktelig, hvilket vil tillate mer lys å slippe inn på filmen.

Blenderen er den andre faktoren som avgjør lysmengden som skal passere. Blenderåpningen bestemmer hvor mye lys som skal slippes inn i det tidsrommet lukkeren er åpen. For å få et korrekt eksponert bilde, kreves det en god balanse mellom blenderåpning og lukkertid. For mye lys vil gi et overeksponert bilde, mens for lite lys vil føre til et undereksponert bilde.

De fleste moderne kameraer er utstyrt med autoeksponering (AE), der kameraet selv velger lukkertid og blenderåpning etter en forutgående lysmåling. Speilreflekskameraer og mer avanserte kompaktkameraer har muligheter for manuell styring av blender og lukker. Blender og lukker reguleres trinnvis; ved halvmanuell styring kan trinnene samordnes, slik at ett trinn mindre blenderåpning reduserer lysmengden til det halve, mens ett trinn lengre lukkertid gir dobbelt så lang eksponeringstid og dermed holder eksponeringen konstant.

Til sammen danner kombinasjonen av blendertrinn og lukkertrinn ulike eksponeringsverdier (EV). EV-verdier brukes som referanse når man bevisst vil over- eller undereksponere et bilde.

Kombinasjonen av blendertrinn og lukkertrinn har også andre effekter for bildet som tas. Dybdeskarphet og registrering av bevegelser i bildet er direkte resultater av blender- og lukkertrinn. Generelt vil en stor blenderåpning gi et bilde med lite dybdeskarphet, mens liten blenderåpning gir stor dybdeskarphet. For å registrere bevegelser i bildet må man benytte relativt lang lukkertid. Da må man benytte de halvautomatiske eller manuelle funksjonene i kameraet.

Eksterne lenker
---------------

* Bildekomposisjon og fotograferingsteknikker[*død lenke*], HobbyFoto

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Landsbyen Xia Laxiu med klosteret Rabshi Lungshö
Yushu fylke (rosa) i Yushu prefektur (gult)
**Yushu** (kinesisk: 玉树市; pinyin: *Yùshù Shì*; tibetansk: *yus hru'u*) er et byfylke i det autonome prefekturet Yushu for tibetanere i provinsen Qinghai i Folkerepublikken Kina. Det har hovedsete i byen Gyêgu (Jyekundo, Yushu).

Befolkningen var på 75 500 innbyggere i 1999.

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 214 løper gjennom området. Den fører fra Xining i provinsen Qinghai til Jinghong i Yunnan.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS

Litteratur
----------

* Andreas Gruschke: *The Cultural Monuments of Tibet’s Outer Provinces: Kham. Vol. 2 – The Yushu Part of Kham*, Bangkok 2005 ISBN 974-480-049-6

Eksterne lenker
---------------

* Infoside Arkivert 15. juni 2006 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISNI **·** GeoNames
 |
*Privilegium comitatus palatinus et militiae auratae a Ferdinando Tertio*, datert 1653. Dette privilegium ble gitt av Ferdinand III av Det tysk-romerske rike til kollegium for leger i Milano, dagens Italia
Et **privilegium** (flertall **privilegier**) er en **særlov** eller **særrett** som innebærer at en person, organisasjon eller gruppe tildeles flere juridiske rettigheter enn det andre innbyggere har. Ordet brukes i dag oftest i overført betydning. Det latinske ordet *privilegium* betydde *unntakelseslov* eller *særrett*. Ordet er satt sammen av *privus*, enkelt og *lex* som betyr lov.

Bakgrunn
--------

I tidlig moderne tid og frem til økonomisk liberalisme slo gjennom på 1800-tallet var det meste av næringsvirksomhet regulert ved privilegium. Disse privilegiene gikk oftes i arv. For eksempel hadde medlemmene av egne laug privilegium på handel, og håndverksvirksomhet. Byer hadde privilegier framfor landsbygd, konger hadde egne privilegier som ingen andre nøt godt av (kalt prerogativer), adelige hadde privilegier som borgerlige ikke innehadde etc. Til og med tiggere kunne i flere byer utstyres med privilegium på tigging eller retten til plukke korn etter innhøstinga. Adelskap bygde på et sett med skatte-, symbolske og juridiske privilegier. 

Grupper som følte seg underprivilegert mislikte privilegiesamfunnet. I Frankrike førte denne misnøyen mot privilegiene til revolusjon. I USA var det motsatt, der gikk befolkningen til revolusjon for å *beholde* skattefrihetsprivilegier de hadde. Privilegiesamfunnet bygde på prinsippet om standsinndeling og ulikhet for loven, dette ble under inspirasjon av opplysningsfilosofi etstattet med prinsippet om at alle borgere skulle være like for loven. 

I Norge ble privilegiesystemet nedbygd i løpet av 1800-tallet. Først ble adelskap opphevet i et Stortingsvedtak på 1820-tallet. Én etter én næring ble deregulert, det vil si at det ikke krevdes privilegiebrev for å drive næringa. Det siste arvelige privileget var avviklinga av apotekerprivilegiene i 1939.

Se også
-------

* Adelsprivilegier
* Byprivilegier
* Stenderprivilegier
* Kjønnsprivilegier
* Laugsprivilegier

Referanser
----------

1. ↑  «Det Norske Akademis ordbok». *naob.no*. Besøkt 31. januar 2021.

Litteratur
----------

* Kåre D. Tønnesson: *To revolusjoner 1750-1815*, kapittelet «privilegiesamfunn»* Aschehougs verdenshistorie bd. 10. ISBN 82-03-22366-4*

Eksterne lenker
---------------

* (no) Privilegium i Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** HDS
 |
**Thorleif Kleve** (født 21. juli 1914 i Aker, død 25. desember 1996) var en norsk lokalpolitiker for Høyre i Oslo, kjent som «Mister Klemetsrud» for sitt langvarige engasjement for Oslos sørligste områder.

Han var født på Lofsrud gård, der han bodde hele livet. Han kom fra en gårdbrukerfamilie, men gikk ikke i farens fotspor. Thorleif Kleve arbeidet først ved Peter Møllers tranfabrikk, før han i 1963 gikk over i administrasjonen til Hudtwalcker & Cos tranfabrikk.

Kleve gikk inn i lokalpolitikken for Høyre i 1945, da i Aker skolestyre. Han satt senere i Oslo bystyre i 18 år, frem til han gikk av før valget i 1983. Han satt også i Søndre Nordstrand bydelsutvalg. Som formann i Oslos brannstyre fikk han åpnet for at kvinner kunne bli brannkonstabler.

Han var kjent som lokalpatriot for Oslos sørligste områder, og var i alle år kjent som Klemetsruds talsmann. Han var formann eller viseformann i Klemetsrud Vel i 40 år, og ble senere æresmedlem. I 1995 mottok Kleve St. Hallvard-medaljen «for betydelig arbeidsinnsats for barn og ungdom, idrett og velarbeide». Thorleif Kleves torg på Mortensrud er oppkalt etter ham.

Referanser
----------

1. 1 2   Begravde i Oslo, www.begravdeioslo.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Aftenposten, utgitt 9. februar 1985[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Aftenposten, utgitt 15. mai 1995[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2  «Skal hete Thorleif Kleves torg». Nettavisen / DittOslo. 5. januar 2006. Arkivert fra originalen 23. februar 2020. Besøkt 23. februar 2020.
5. 1 2  «Dagen din». *Aftenposten Aften*, 5. august 1991.
6. 1 2 3  «Osloportrettet: Klemetsruds far». *Aftenposten Aften*, 9. februar 1985.
7. ↑  «Takk fra Nordengen for bystyreinnsats». *Aftenposten Aften*, 19. desember 1983.
8. ↑  «St. Hallvardmedaljer». *Aftenposten Aften*, 15. mai 1995.
**Thorleif Oscar Karlsen** (1909–2010) var en norsk politimann, kjent som politiinspektør i Oslo.

Etter Politiskolen var han konstabel i Stavangers 4. distrikt, 1930-32, i Oslostaben 1932-37, og virkende i Stavanger 1938-54 bortsett fra tre fengslinger under den andre verdenskrig. I perioden 1947-54 satt han i Stavanger bystyre for Arbeiderpartiet.

I 1954 meldte han overgang til Oslo igjen, der han ble første politiinspektør uten jus-utdannelse i trafikken
frem til 1980. Han var med i Oddvar Folkestads radioprogram «Trafikk og musikk» 1960-80, til sammen 973 ganger. Herfra fikk han kallenavnet «Tango-Karlsen». Han gjorde forprosjektet til Trygg Trafikk i 1955, og var tidlig medlem i IOGT og 
sjef for Motorførernes Avholdsforbund. Bøker skrev han også. Med Asta feiret han jernbryllup i 2006. Thorleif Karlsen var et mangeårig medlem av Den norske frimurerorden.

Utgivelser
----------

* *Med moped i trafikken*, 1959. Med S. Høidal og J. Hansen
* *På scooter og motorsykkel, 1961. Med S. Høidal og J. Hansen*
* *Førerkortet*, 1962. Med S. Høidal og J. Hansen
* *Trafikkens regler. Samling av aktuelle lover som gjelder vegtrafikken, bilansvaret og bilavgiftene, samferdsel med drosje og buss, godstransport i inn- og utland, arbeidervern i trafikken, campingplasser, bilferger m.v.*, 1967
* *Traktorførerkortet*, 1968 (15. utg. 1989)
* *Lang dag i politiet, erindringer*, Gyldendal 1979.

Referanser
----------

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** Fangeregisteret

 |
**Thorleif Steinar Andresen** (født 14. februar 1945 i Enebakk, død 4. august 2022 i Thailand) var en tidligere norsk syklist, blant landets beste i sin idrett mellom 1962 og 1980.

Som sin syklende storebror Ørnulf Andresen representerte han Sagene IF. I 1977 gikk han til Glåmdal SK. Han vant junior-NM tempo i 1962. Han vant tre kongepokaler for sine seire under NM i landeveissykling, først 50 km tempo 1964, senere fellesstarten i 1969 og 1971. Han vant også 4000 banesykling i 1964, samt femten lag-NM: For Sagene vant han tre 170 km 1963-65 og ni lagtempo 1963-68 og 1971, 74 og 75. For Glåmdal vant han tre ganger, 1977-79. Videre vant han Telemark rundt i 1971 og Tyrifjorden rundt 1974.

Han avslo proff-tilbud fra det belgisk kulepennlaget *Bic* ledet av Jacques Anquetil i 1968. Med Knut Knudsen avslo han kontrakt med det italienske *Squadra Jolly Ceramica* i Padova høsten 1972. Atter i 1973-74 var han aktuell for det italienske *Ferretti*, produsent av kjøkkenutstyr, der de svenske brødrene Fåglum var med. Internasjonalt fikk Andresen 5.-plass i 100 km lagtempo og 13. i landeveisrittet under Sommer-OL i 1968. Han fikk 4.-plass under Sommer-OL i 1972 da han ble nr. 70 i landeveisrittet. Sist i Sommer-OL i 1976 ble han nr. 38 i fellesstart.

Hans beste VM-plassering er 17.-plass i 1974. Ellers ble han nr. 18, 19 og 20 i årene 1965, 1975 og 1973. I 1974 vant han fire-dagersrittet i Berlin.
Hans gjeveste prestasjon var seieren i Rheinland-Pfalz i 1975. Samme året ble han nummer ni og beste vesteuropeer i det 1800 km lange Fredsrittet.

I det sivile var han utlært maler, men jobbet senere som lærer i gymnastikk ved idrettslinjen på Ski videregående skole. 
Han trente herrelandslaget til sykling under Sommer-OL 1992 var over, og Olaf Lurvik og Atle Kvålsvoll overtok. I 1994 overtok han damene. Ellers har han trent ymse lag som Bjørgvin, Drammen, Frøy og Follo.

Utmerkelser
-----------

* *Gullplaketten* fra Norges Cykleforbund 1985

Referanser
----------

1. ↑  «Dødsannonse». *Aftenposten*. 17.08.2022.
2. ↑  «Thorleif Andresen». Syklingens Verden. 10.11.2003. Arkivert fra originalen 30. november 2010.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 30. november 2010. Besøkt 20. april 2010.
3. ↑  «Historikk Sagene Sykkel». Arkivert fra originalen 20. oktober 2009.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 20. oktober 2009. Besøkt 20. april 2010.
4. ↑  Stein Halvorsen (19.6.1997). «Hvor ble det av dem? Mil etter mil for Thorleif Andresen (52). Byttet asfalt med terreng.». Aftenposten.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thorleif Andresen – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – CycleBase Rediger på Wikidata

* (en) Thorleif Andresen – TheSports.org Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Thorleif Homme** (født 17. august 1852 i Valle i Setesdalen, død 6. mai 1936) var en norsk teolog og prest.

Thorleif Homme var sønn av en husmann. Fra 1871 til 1873 var han elev ved lærerseminaret i Kviteseid, før han dro til Amerika, hvor han studerte ved Luther College i Decorah og Luther-seminaret i Madison i Wisconsin. Etter å ha vendt tilbake til Norge i 1887 ble han *cand. theol.* i 1890. Fra 1891 til 1900 var Homme bestyrer for amtsskolen i Nedenes amt (dagens Aust-Agder fylke). Fra 1908 til 1913, da han gikk av, var han sogneprest i Røldal.

Homme skrev mye i aviser og tidsskrifter og utga flere bøker på landsmål om religion og kunst.

Litteratur
----------

* Olav Arne Kleveland: *Torleif Homme*. Evje: Valle sogelag, 2005.
* Albert J. Lange: *Norges gejstlighet i 1914*. Christiania: Hanche, 1915.

Referanser
----------

1. 1 2   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Nordisk Tidende, type referanse dødsannonse, utgitt 11. mai 1936[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Thorleif Homme i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** SUDOC
 |
**Røssvoll** er en bygd i Rana kommune på Helgeland i Nordland. Bygda befinner seg 13.8 km nordøst for Mo i Rana, på vestsiden av Ranelva. Navnet henger trolig sammen med fjellnavnet Røffa.

Det har vært bosetning fra 1600-tallet, kanskje enda tidligere. På Røssvoll ligger Mo i Rana lufthavn og Helgeland Avfallsforedlings hovedanlegg Røssvollhei Avfallsdeponi.

Tidligere gikk E6 gjennom Røssvoll. Som ledd i prosjektet E6 Helgeland nord, ble E6 den 27. september 2018 lagt utenom bygda. Bygda er tett forbundet med Skonseng som ligger på østsiden av elva.

En kolonialbutikk, et scooter- og mcverksted og en campingplass danner «sentrum» på stedet. I tillegg ligger Røssvoll kirke her.

Stedet er en naturlig stoppe- og overnattingsted for turister som besøker Svartisen, Grønligrotta eller Setergrotta i løpet av sesongen. I tillegg stopper mange bil- og mc-entusiaster på sin ferd til ulike arrangement på Arctic Circle Raceway(ACR) som ligger på Storforshei.

Like ved flyplassen ligger Røssvoll motorstadion hvor det nå kun kjøres bilcross, men inntil ACR ble opprettet også ble kjørt roadracing. I 2006 ble countryfestivalen Svartisfestivalen avholdt for første gang på Røssvoll.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Bedriftsleder** har øverste lederansvar i en (oftest) privat bedrift. Mindre bedrifter ledes gjerne av en person, og i mange tilfeller er denne også eier. I større bedrifter er flere personer ansvarlige for ledelsen. I Aksjeselskap ansettes bedriftsledelsen av styret, som i sin tur er valg av aksjeeierne. 

Vanlige titler for bedriftsledere i Norge er administrerende direktør eller daglig leder. Mange bransjer har egne titler, som for eksempel bankdirektør eller reder. Grunnleggere av bedrifter kalles ofte gründere eller entreprenører. Det er vanlig at disse blir sittende som bedriftsledere i selskapets oppbygningsfase, før disse eventuelt overlater – eller presses ut – av bedriftsledelsen.

Utdanning til bedriftsleder
---------------------------

Vanlige utdanninger til arbeid som bedriftsleder er økonomifag, ledelse eller ingeniørfag. Spesialutdanninger, bla. MBA-grader tilbys ved flere høyere læringsinstitusjoner. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NKC **·** NKC
 |
A Beef Shorthorn bull.
**Beef Shorthorn** er en britisk storferase. Den er utviklet fra kurasen Shorthorn I England omkring 1820. Rasen Shorthorn var opprinnelig utviklet som kombinert melke- og kjøttrase. Imidlertid valgte ulike oppdrettere å konsentrere seg om melk eller kjøtt. I 1958 opprettet kjøttprodusentene sin egen stambok. Siden da har Beef Shorthorns vært utviklet som en egen rase adskilt fra Dairy Shorthorns.

Tidlig på 1970-tallet var oppdretterne bekymret over at rasen var for liten og hadde for lite muskler, særlig sammenlignet med kontinentale raser som Charolais og Limousin. For å bøte på dette vedtok i 1976 Beef Shorthorn Cattle Society å blande inn rasen Maine-Anjouinn i Beef Shorthorn. Den franske rasen Maine-Anjou stammet fra det samme Durham-feet som rasen Shorthorn.

Beef Shorthorn anses ikke å være truet av Rare Breeds Survival Trust, da mer enn 1 500 kyr er registrert i Storbritannia.

Referanser
----------

1. ↑  Friend, John B. Cattle of the World, Blandford Press, Dorset, 1978, ISBN 0-7137-0856-5
2. ↑  Rare Breeds Survival Trust watch list Arkivert 31. juli 2008 hos Wayback Machine. accessed 21st May 2008

Eksterne lenker
---------------

* Beef Shorthorn Society of Australia
* Beef Shorthorn Cattle Society
**Rossbybølger** (eller **planetære bølger**) er storskala bevegelser i havet eller atmosfæren som blir skapt av endringer av corioliskraften med breddegraden. Bølgene ble først oppdaget i atmosfæren i 1939 av Carl-Gustaf Rossby som senere forklarte bevegelsene deres.

Planetære bølger
----------------

Rossbybølger har en fasefart (farten til bølgetoppene) som alltid går vestover. Gruppefarten (assosiert med energifluksen) til bølgen kan derimot ha en annen retning. I hovedsak har kortere bølger en gruppefart i østlig retning, mens lange bølger har en gruppefart mot vest. 

Man snakker om barotrope og barokline rossbybølger for å skille mellom den vertikale strukturen deres. Barotrope rossbybølger varierer ikke vertikalt og har den høyeste forplantingsfarten. De barokline bølgene er senere med en fart på bare et par centimeter i sekundet eller mindre.

Atmosfæriske bølger
-------------------

Rossbybølger i atmosfæren kan vi lett observere som storskala svingninger i jetstrømmen. Når disse svingningene blir ekstra store kan de skille fra hverandre kalde og varme luftmasser og danne lavtrykk og høytrykk. 

Fasefarten er gitt ved:

{\displaystyle c=u-{\frac {\beta }{k^{2}}}}
Der *c* er bølgefarten, *u* er den gjennomsnittlige vestlige vinden, *{\displaystyle \beta }* er rossbyparameteren, og *k* er det totale bølgetallet.

Havbølger
---------

Både barotrope og barokline rossbybølger i havet skaper variasjoner i høyden på havoverflaten, men bølgelengden til bølgene har vært svært vanskelig å måle før man fikk satellitter som kunne måle denne høyden. Barokline bølger fører til store endringer i termoklinen i havet, ofte flere titalls meter. Satellittobservasjoner har vist at rossbybølger, særlig på lavere og midlere breddegrader, kan bruke måneder og til og med år på å krysse store hav som Stillehavet.

Se også
-------

* Atmosfærisk bølge

Litteratur
----------

* Rossby, C-G (1939), Relation between variations in the intensity of the zonal circulation of the atmosphere and the displacements of the semi-permanent centers of action, *J. Marine Research* pp38-55
* Platzman, G (1968) The Rossby wave, *Quart. J. Roy. Meteorol. Soc.* pp94-248
* Dickinson, R E (1978) Rossby waves – long-period oscillations of oceans and atmospheres, *Ann. Rev. Fluid Mech.* pp10-195

Eksterne lenker
---------------

* En introduksjon til rossbybølger i havet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Beelitz** er en by i Landkreis Potsdam-Mittelmark i delstaten Brandenburg i Tyskland. Byen har omkring 12 000 innbyggere og er hovedsakelig kjent for flere store produsenter av asparges i området. Byen ligger ca 60 km sør for Berlin.

Landskapet ble skapt som en sandur i seneste istid. Byen nevnes i 997 med navnet *Belizi* for første gang i en urkunde, og var da et slavisk samfunn. Det er imidlertid ikke helt klart om denne kilden sikter til Beelitz eller til byen Belzig som ligger noen kilometer unna.

Den første aspargesåkeren ble anlagt i 1861.

I Beelitz ble det mot slutten av 1800-tallet bygd et moderne anlegg for pleie av tuberkuløse pasienter, *Beelitzer Heilstätten*. Anlegget var et av de største i sitt slag og hadde plass for flere tusen pasienter.

Etter andre verdenskrig, da sovjeterne okkuperte den østre del av Tyskland, ble anlegget til militærsykehus. I 1994, etter at de siste sovjetiske styrkene hadde forlatt Tyskland, ble det kjøpt av et privat selskap..

Galleri
-------

* Beelitzer HeilstättenBeelitzer Heilstätten
* VanntårnVanntårn

Referanser
----------

1. ↑  «Bevölkerungsentwicklung und Flächen der kreisfreien Städte Landkreise und Gemeinden im Land Brandenburg - 2017». Amt für Statistik Berlin Brandenburg. Besøkt 10. mars 2019.
2. ↑   (på de) *Tysklands kommuneregister (4. kvartal 2022)*, Statistisches Bundesamt, 12. januar 2023, Wikidata Q116783074,
3. ↑  Beelitz-Heilstätten; Geschichte der Heilstätten Arkivert 24. januar 2010 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Beelitz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |

Portal: Tyskland
**Røsting** er en form for varmebehandling.

Røsting er prosessen som utføres når malm varmes opp over lang tid for å fjerne forurensning. Forurensning kan være stoffer som svovel og arsenikk.

Røsting er også en type varmebehandling av næringsmidler der man ikke tilsetter fett som en del av prosessen.

Malm
----

Forurensning i malm varierer sterkt fra område til område - det vil si at enkelte malmforekomster kan være mer forurenset enn andre. Ved røsting vil forurensningen forsvinne fra malmen som gass, og røsting er således en svært giftig form for renselsesprosess. Arsen- og svovelgass er begge giftige, og dødelige.

Koboltmalmen fra Modums Blaafarveværk (stiftet 1776, nedlagt 1898) var for eksempel forurenset av svovel og arsen. 60–70 kg slig ble brent på en åpen flammeovn, med en temperatur på 600 grader C. Arsen og svovel steg da opp fra sligen som en hvit, og svært giftig røyk. Denne prosessen ble holdt gående til det ikke steg opp hvit røyk mer, og en skulle da ideelt stå igjen med helt ren kobolt.

Graden av renhet etter røsting varierer med temperatur og lufttilgang. For å oppnå best mulig renhet ved røsting, er det viktig å holde rett temperatur, og å sørge for rett grad av lufttilgang. Visse malmsammensetninger kan også tilsettes andre stoffer for å få ut andre gasser enn hva som er naturlig – samme effekt kan oppnås ved å regulere lufttilførselen til røstingsprosessen.

Næringsmidler
-------------

Næringsmidler som kan foredles ved røsting, er kaffebønner, nøtter og brødsmuler (blant annet brukt i retten «tilslørte bondepiker»).

### Foredling av kaffebønner

Kafferøster for hjemmebruk
Røsting brukes også ved foredling av kaffe, ved at kaffebønnene blir varmet opp til ca. 300 °C for å frigjøres for stoffer som gir uønsket smak.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  *Tone Sinding Steinsvik, 2000*, Koboltgruvene og Blaafarveværket – En del av den store verden.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Opel Omega** er en bilmodell fra den tyske bilprodusenten Opel som ble produsert mellom 1986 og 2003. Modellen erstattet Opel Rekord, og ble kåret til *Årets Bil i Europa* i 1987. Omegaen er foreløpig den siste Opelen som ble produsert med bakhjulsdrift. (Hvis man ser bort ifra speedster og den nye Opel GT) Omega ble produsert i to ulike generasjoner på Opels fabrikk i Rüsselsheim, Tyskland, og var tilgjengelig som firedørs sedan og femdørs stasjonsvogn. 

I Storbritannia ble første generasjon, Omega A, markedsført som andre generasjon Vauxhall Carlton (første generasjon Carlton var egentlig en Opel Rekord E2), mens Omega B ble solgt som **Vauxhall Omega** i Storbritannia. Omega ble også produsert og solgt i Brasil som **Chevrolet Omega** og **Chevrolet Suprema**, mens dette navnet i dag benyttes for Holden Commodore i Brasil. En utgave av Omega B MV6 ble også solgt i USA under navnet Cadillac Catera.

Produksjonen av Omega ble stanset i 2003, uten at Opel lanserte noen direkte etterfølger. Det nærmeste man kom var Opel Signum, som var i produksjon frem til 2007.

Eksterne lenker
---------------

* DinSide: Test av Opel Omega

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**Rossija 1** (russisk: Россия 1, norsk oversettelse: *Russland 1*) er en statseid russisk TV-kanal. Rossija 1 startet sine sendinger 22. mars 1951, som *Program 2* i det sovjetiske sentralfjernsynet. Etter oppløsningen av Sovjetunionen gjenoppsto kanalen som *RTR* og heter nå Rossija 1. Kanalen tilhører Russlands statlige kringkastingsselskap (VGTRK). Kanalen er den nest største TV-kanalen i Russland og sees av 75 prosent av russere i urbane områder, mot 83 prosent for hovedkonkurrenten Pervyj kanal. Rossija 1 finnes i flere regionale utgaver og kringkaster på flere språk.

Historie
--------

### Sovjet-tiden

Rossija startet i 1951 som *Program 1* i Sovjetunionens sentral-tv, men flyttet over til Program 3 i 1965. To år senere ble den flyttet igjen til *Program 2*. De første årene sendte kanalen stort sett programmer laget av Sovjets utdanningsdepartement samt barneprogrammer. Da kanalen flyttet til *Program 2s* sendefrekvens, ble flere store programmer flyttet til kanalen – blant annet nyhetssendingen *Vremja* i 1968. I 1975 begynte Program 2 å sende i farger, og i 1977 ble kanalen riksdekkende for hele Sovjetunionen.

Utover i 1980-årene begynte kanalens programprofil også å omfatte kultur-, kunst- og sportsprogrammer, og i 1984 skiftet kanalen navn til *Kanal 2*. Da Sovjetunionen ble oppløst, ble kanalen i 1990 gjort om til en russisk TV-kanal gjennom opprettelsen av VGTRK. Kanalen gjenoppsto året etter som RTR (*Russlands radio og televisjon*).

### Russland

Utover i 1991 gjennomførte RTR flere omstruktureringer og endringer i sendeflaten, blant annet nyhetsprogrammet *Vesti.* I august samme år sluttet kanalen sine sendinger i Latvia, der kanalen ble byttet ut med LTV7.

I november 1997 byttet kanalen navn til RTR-1, og året etter startet VGTRK med regionale TV- og radiosendinger. Utover 2000-tallet fulgte flere omstruktureringer i VGTRK.

I 2013 hadde Rossija 1 anslagsvis 117 millioner seere daglig.

Referanser
----------

1. 1 2  Shiraev, Eric (5. mars 2013). *Russian Government and Politics* **(engelsk)**. Palgrave Macmillan. ISBN 9781137269607.
2. 1 2  Alexei Bessudnov, "Media Map" (183–189), *Index on Censorship*, Volume 37, Number 1, 2008, p. 184.

Eksterne lenker
---------------

* (ru) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Rossiya 1 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Rossija 1 på Twitter Rediger på Wikidata

* (ru) Rossija 1 på Facebook Rediger på Wikidata

* Rossija 1 på Instagram Rediger på Wikidata

* Rossija 1 på YouTube Rediger på Wikidata

* Rossija 1 på YouTube Rediger på Wikidata

* Rossija 1 på TikTok Rediger på Wikidata

* Rossija 1 på Telegram Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** MusicBrainz
 |
**Bedriftsmarked** er i vid betydning alle markeder som omfatter levering av produkter eller tjenester til bedrifter, enten kjøpet er råvarer, driftsutstyr, handelsvarer, tjenester eller andre ting.

Mer avgrenset kan det defineres som levering av driftsutstyr eller tjenester til bedrifter. Leverandørene er da vare- eller tjenesteleverandører som tilfører alle typer anleggs- og driftsressurser til bedrifter. Vareeleveringen skjer vanligvis ved å bruke en transport fra selgerbedriften til kjøperen.

Konstellasjoner
---------------

Bedriftsmarkedene omfatter mange typer problemstillinger knyttet til økonomiske driftsforhold. Noen av disse er typiske for spesielle bransjer. Produksjonsbedrifter orienterer vanligvis (ofte) sin selgende aktivitet rundt messearrangementer, mens rederier som et annet eksempel bruker skipsagenter eller andre metoder for å skaffe tilstrekkelig mange fraktoppdrag. Innen handel deles aktiviteten mest typisk i engroshandel og detaljhandel som generelle forretningsområder.

Se også
-------

* Agenturhandel
* Butikk
* Industriteknikk
* Næringsvirksomhet
* Transport
**Herborg Bryn** (født 3. september 1957) er en norsk journalist fra Voss.

Hun utdannet seg i journalistikk ved Høgskulen i Volda (1980). Siden ble hun engasjert i NRK (1983), først som leder av Ungdommens radioavis, senere som programleder
i P2, Her og nå (radioprogram) og andre nyhetsprogram. Hun var kommunikasjonssjef i Røde Kors 1998-2005, kanalsjef i P2 2005-09 og ble kommunikasjonsdirektør i Den norske legeforening i 2009.

Hun begynte i 2013 som kommunikasjonsdirektør i Statistisk sentralbyrå.

Bryn er søster til NRK-journalist Ingvild Bryn og var gift med NRK-journalist Ingolf Håkon Teigene frem til 1998.
Hun er nå gift med Tom Remlov.

Referanser
----------

1. ↑  Studiestaden Volda, eit naturleg fysteval Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine. fra Høgskulen i Volda
2. ↑  «Herborg Bryn - SSB». *www.ssb.no* **(norsk)**. Besøkt 15. oktober 2018.
3. ↑  Med rett til å gråte fra Dagbladet (21.6.2003)
4. ↑  «Hver morgen våkner Riksteatrets nye sjef og gleder seg til å vekke kona» *Dagbladet*, 24. juni 2015
*Palacio de los López*, presidentpalasset i den paraguayanske hovedstaden Asunción.  Foto: Michele Molinari 
**Paraguays politiske system** består av politiske institusjoner, de politiske beslutningsprosessene og innholdet i de politiske beslutningene i Paraguay. Paraguay hadde en sterkt sentralisert og til tider diktatorisk styresett frem til 1992, da landet fikk en ny grunnlov som fordelte makten.

Paraguay er en konstitusjonell republikk der den utøvende makten ligger hos en president, som er både statsoverhode og regjeringssjef. Presidenten og visepresidenten velges på samme stemmeseddel for en periode på fem år.

Den lovgivende makten ligger hos nasjonalforsamlingen, på spansk *Congreso*, som igjen er delt inn i to grener; senatet og deputertkammeret. Senatet, *Cámara de Senadores*, har 45 medlemmer. Senatorene velges ved landsdekkende forholdstallsvalg for en periode på fem år. Deputertkammeret, *Cámara de Diputados*, har 80 medlemmer. De velges ved forholdstallsvalg i 18 flermannskretser (departementene og hovedstadsdistriktet) for en periode på fem år.

Paraguays høyesterett, *Corte Suprema de Justicia*, består av 9 medlemmer. De blir valgt av dommerrådet, *Councila de Magistrates*.

Se også
-------

* Liste over Paraguays presidenter

Litteratur
----------

* Basabe-Serrano, Santiago (2015). «Informal Institutions and Judicial Independence in Paraguay, 1954–2011». *Law & Policy* **(engelsk)**. 37 (4): 350–378. doi:10.1111/lapo.12038.
* Beittel, June S. (2010). *Paraguay: Political and Economic Conditions and U.S. Relations* (PDF) **(engelsk)**. Washington, D.C.: Congressional Research Service.
* Molinas, José, Liñán, Aníbal Pérez og Saiegh, Sebastián (2004). «Political institutions, policymaking processes, and policy outcomes in Paraguay, 1954–2003». *Revista de ciencia política* **(engelsk)**. 24 (2): 67–93. doi:10.4067/S0718-090X2004000200004. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Richards, Donald G. (2008). «Transition and reform in a predatory state: the case of Paraguay». *Journal of Economic Policy Reform* **(engelsk)**. 11 (2): 101–114. doi:10.1080/17487870802031403.

| * v
* d
* r
Sør-Amerikas politiske systemer |
| --- |
| Argentina **·** Bolivia **·** Brasil **·** Chile **·** Colombia **·** Ecuador **·** Guyana **·** Panama **·** Paraguay **·** Peru **·** Surinam  **·** Uruguay **·** Venezuela |
***Tidens Tegn*** var en dagsavis som kom ut i Oslo fra 1910 til 1941. Avisa ble grunnlagt av Ola Thommessen (1851–1942) som var redaktør fram til 1917, da han ble etterfulgt av sin sønn, Rolf Thommessen. Redaktør 1938–1939 var J. Schanche Jonasen, mens det fra 1940 til 1941 var Ranik Halle.

Eierskap og utbredelse
----------------------

*Tidens Tegn* var opprinnelig talerør for Frisinnede Venstre (Frisinnede Folkeparti fra 1932), men ble etter hvert partiuavhengig og kom mot slutten av 1930-åra til å stå den konservative propagandaorganisasjonen Fedrelandslaget nær. Avisa kjøpte den gamle Venstre-avisa *Verdens Gang* i 1923 og opptok *Ørebladet* i 1924. En egen aftenutgave, *Oslo Aftenavis*, ble utgitt 1924–1932. I flere år utgav *Tidens Tegn* lørdagstillegget *Film og radio*. 

*Tidens Tegn* fikk snart et betydelig opplag og ble landets nest største avis og et ledende kulturorgan, med flere kjente medarbeidere, blant andre Nils Kjær, Sven Elvestad, Chr. Krohg, Carl Nærup, Ronald Fangen og Sigurd Bødtker. Avisa fikk et dårlig rykte før og etter utbruddet av andre verdenskrig i 1939. Schanche Jonassen ville blant annet avsette kong Haakon under riksrådsforhandlingene i 1940. *Tidens Tegn* gikk inn i april 1941.

Forløper for *VG*
-----------------

Etter at *Tidens Tegn* ble nedlagt, drøftet motstandsbevegelsen om avisa eventuelt skulle gjenoppstå etter frigjøringa. Diskusjonene, der blant andre forfatteren Ronald Fangen stod sentralt, førte til at to prosjekter ble forberedt: Et kristent dagblad med basis i okkupasjonstidas kirkebølge (*Vårt Land*) og et radikalt hjemmefrontsorgan som kunne bære ideen videre fra krigssamarbeidet i «Kretsen» og andre ledergrupper (*Verdens Gang*). *Tidens Tegn*s eiendom, lokaler og rettigheter ble derfor overtatt av det nystartede *VG* i 1945.

Litteratur
----------

* Thommessen, Henrik P. (2008). *Fra triumf til tragedie. Avisbedriften Tidens Tegn 1910–1941* (doktorgradsavhandling). Universitetet i Oslo. ISSN 0806-3222.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Tidens Tegn (avis) i Store norske leksikon
* (no) Tidens Tegn (avis) på NLIs Lokalhistoriewiki.
* Ulf Andenæs (22. juni 2009). «Den beste avisen endte som tragedie». *Aftenposten*.

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki
 |
I matematikk er **inverse trigonometriske funksjoner** (noen ganger kalt **syklometriske funksjoner**) de inverse funksjonene av de trigonometriske funksjonene med avgrenset domene. De er de inverse sinus-, cosinus-, tangens-, cosecans-, secans- og cotangensfunksjonene, og de brukes til å regne ut vinkelen når et hvilket som helst av vinkelens trigonometriske forhold er kjent. Disse funksjonene brukes mye i navigasjon, fysikk, ingeniørfag etc.

I programmeringsspråk for datamaskiner kalles de inverse trigonometriske funksjonene vanligvis asin, acos og atan. Mange programmeringsspråk tilbyr også atan2-funksjonen, som regner ut arctangens av *y* / *x* når *y* og *x* er gitt, avgrenset til intervallet (−π, π], som tilsvarer (−180°, 180°].

Skrivemåter
-----------

Inverse trigonometriske funksjoner kan noteres som arcsin *x*, arccos *x*, arctan *x* eller sin−1 *x*, cos−1 *x*, tan−1 *x*.

Referanser
----------

1. ↑  For eksempel Dörrie, Heinrich (1965). *Triumph der Mathematik*. Trans. David Antin. Dover. s. 69. ISBN 0-486-61348-8.
2. ↑  Knut Sydsæter, Ole Jørgen Mørkved og Bjøørn Thalberg (1985). «Matematisk formelsamling».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** MathWorld
 |
**Privatradio** (PR eller PR27) er et fribånd, et sett med radiofrekvenser som det ikke kreves noen form for lisens for å bruke. Lisenskravet forsvant med innføring av CEPT i 1984. Det ble da lovlig å sende med 4 watt med frekvensmodulasjon i 40 kanaler med frekvenser fra 26,965 til 27,405 MHz. I 2012 ble det i Norge lovlig med 40 kanaler 4 watt AM/FM og 12 watt SSB.

Bånd
----

* Privatradio *(Citizen Band, CB)*, (CB/PR/27), også omtalt som *walkie talkie*, HF, (kortbølge). Max effekt 4 watt FM.

I Tyskland har man 80 kanaler der kanalene 41-80 anvender frekvensene 26,565-26,955 MHz. Der kan nye apparater utstråle 1 W AM og SSB på kanalene 4-15. 

I Storbritannia har de 40 privatradiokanaler i området 27,605-27,995 MHz og de har også tillatelse til å bruke de samme 40 kanaler som brukes i Norge.

I USA brukes 40 AM-kanaler i 27 MHz-båndet under betegnelsen Citizens Band (CB). Dette er populært i lastebiler og motorsykler. 
Enkelte Harley Davidson-modeller samt enkelte modeller Honda Goldwing (USA-type) leveres med original montert 27 MHz AM modulert radio.

Se også
-------

* Amatørradio
* QSL-kort
* PMR446 (privat mobilradio 446 MHz)
* Jaktradio

Referanser
----------

1. ↑  Forskrift om generelle tillatelser til bruk av frekvenser (fribruksforskriften)
2. ↑  Frekvensplan for privatradio (27 MHz) - CEPT

Eksterne lenker
---------------

* privatradio.dk
* dkscan.dk: Amatørradio og walkietalkie

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Samariterstraße undergrunnsstasjon** er en undergrunnsstasjon på Berlins undergrunnsbanenettverk og den betjenes av linje U5 mellom Alexanderplatz og Hönow. Stasjonen ligger i bydelen Friedrichshain under Frankfurter Allee i nærheten av krysset med Samariterstraße.

Stasjonen ble åpnet 21. desember 1930 samtidig som linje E (dagens U5) ble åpnet til Friedrichsfelde. Stasjonen er tegnet av den svensk-tyske arkitekten Alfred Grenander og i motsetning til de andre stasjonene langs U5, har den beholdt sitt opprinnelige utseende med turkise fliser på veggene. Idag er stasjonen fredet.

I 1992 ble stasjonen kjent da antifascisten Silvio Meier ble drept av en gjeng neonazister i forhallen til stasjonen. Senere ble det satt opp en minnetavle på dette stedet og på årsdagen – 21. november – er det en minnemarkering og en anti-fascistisk demonstrasjon. Tavlen har vært stjålet flere ganger, men er kommet på plass igjen.

  



| **Forrige stasjon** |   |  Berlins undergrunnsbane |   | **Neste stasjon**
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frankfurter TorAlexanderplatz |  | U5 |  | Frankfurter AlleeHönow |

Eksterne lenker
---------------

* (en) U-Bahnhof Samariterstraße (Berlin) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata