recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vogt-oppgjøret** er en betegnelse som brukes på splittelsene i Norges Kommunistiske Parti på midten av 1960-årene som kulminerte med at et mindretall i partiledelsen, ledet av Hans I. Kleven og Jørgen Vogt la ned vervene sine og opprettet Marxistisk Forum. I motsetning til Furubotn-oppgjøret i 1949 og opprettelsen av Marxist-Leninistisk Front i 1970 førte ikke Vogt-oppgjøret til noen eksklusjoner fra partiet. Flere av de mest markante representantene for opposisjonen markerte seg siden sterkt i NKP, ikke minst Kleven, som var partiformann mellom 1983 og 1987.

Vogt/Kleven-fløyen blir i denne sammenhengen som regel sett på som en høyreopposisjon. Særlig viktig var forholdet til Arbeiderpartiet, der opposisjonen blant annet gikk inn for å trekke valglister til fordel for Arbeiderpartiet. Representanter for opposisjonen hadde også gått inn for å legge motstanden mot NATO og motstanden mot fagforeningenes kollektive medlemskap i Arbeiderpartiet på is. Forholdet til Sosialistisk Folkeparti var også av en viss betydning. Selv om begge fløyer mislikte den nye partidannelsen på venstre fløy var kritikken fra opposisjonen i større grad knyttet opp til behovet for et arbeiderflertall på Stortinget, der NKP var falt ut i 1961.

Et annet moment var forholdet til Sovjetunionen. Da konfliktene mellom Sovjetunionen og Kina tiltok, forsøkte NKP, selv om partiet støttet opp under de sovjetiske synspunktene, å spille en brobyggerrolle. Opposisjonen mente at partiet måtte ta mer utvetydig stilling for Sovjetunionen og gå ut mot den kinesiske politikken. Opposisjonen kritiserte også flertallet i partiledelsen for ikke å delta på flere internasjonale konferanser. Flertallet, på sin side, argumenterte for at NKP måtte løsrive seg mer fra Sovjetunionens grep og utarbeide en norsk strategi for sosialisme.

Den utløsende hendelsen bak splittelsen var da opposisjonen foreslo å bytte ut de fleste av flertallets sekretariatsmedlemmer med representanter for opposisjonen. Dette ble nedstemt. De som nedla vervene ble i 1968 erstattet med nye medlemmer. Norges Kommunistiske Ungdomsforbund ble hardere rammet. Organisasjonen var allerede sterkt svekket. Da ledelsen, som i all hovedsak støttet opposisjonen, mer eller mindre oppga aktiviteten, valgte partiledelsen å ta initiativ til *Kommunistisk Ungdom*, som noen år senere på ny tok navnet NKU.
**Fonnvernutvalget** var et faglig utvalg opprettet av Landbruksdepartementet i 1947 etter initiativ fra bl.a. Arthur Klæbo og statsgeolog Arne Bugge. Forslaget gikk ut på at snøskredløpene (fonnene) i Norge skulle kartlegges og finne ut av hva som kunne gjøres for å verne mot snøskred. Arne Bugge ble utnevnt som utvalgets leder.

Fonnvernutvalget startet med kartlegging av snøskredområder i 1948. Kartleggingen ble først og fremst drevet ved Landbruksdepartementet, ved skredkonsulent Gunnar Ramsli, fra 1951 til 1960. I alt ble det kartlagt ca. 1500 skredløp i sin største kjente utbredelse. Sikring mot snøskred ble gjennomført i mange områder, spesielt i Finnmark, bl.a. i Hammerfest, Honningsvåg og Kjøllefjord, vesentlig med støtteforbygninger og samleskjermer for drivsnø.

Fonnvernutvalget ble avviklet i 1951. Etter dette foregikk kartlegging av skredfarlige områder i regi av Landbruksdepartementet. Fra 1963 ble dette ansvaret overført til Utvalget for snøforskning, som også fikk i oppgave å berede grunnen til en mer systematisk forskning på snøskred.

Medlemmer
---------

Noen medlemmer i utvalget:

* Arne Bugge, leder
* Arthur Klæbo, nestleder
* Jakob Martin Pettersen (samferdselsminister)
* Anton Jakhelln (sjef på nedbøravdelingen, Meteorologisk institutt)
* Hans Wangensten Paus (1949 - 1951), Statens vegevsen
* Arne Grønningsæter (kartlegging på Sunnmøre)

Referanser
----------

1. ↑  «Snefonnene skal granskes i tre år, Viktig å klargjøre hvorfor fonnene løsner.». *Østlandets blad*: 1. 22. juli 1949.
2. ↑  norskred.no (1. mai 2018). «Etablering av snøskredforskning i Norge». *NORSKRED*. Besøkt 10. november 2019.
3. ↑  «Nasjonalbiblioteket». *www.nb.no*. Besøkt 11. desember 2021.
**Einar Lillebye** (født 22. september 1953) er sivilarkitekt utdannet ved Hull School of Architecture (1981), spesialutdannelse innen urbanisme ved NTNU (1995) og dr.ing.-studier ved NTNU (2007) innen gateplanlegging /byliv i gater. Han har vært ansatt ved Arkitektkontoret EP AS fra 1981 til 1989, fra 1986 som daglig leder. Fra 1989 til 2020 var Lillebye ansatt i Vegdirektoratet/Statens vegvesen, leder for Vegutformingskontoret i Vegdirektoratet fra 1999 til 2002. Lillebye var ansatt som professor i gateplanlegging ved Institutt for Landskapsarkitektur ved NMBU (Ås) i perioden 2009-2020. Han har også drevet egen praksis siden 2000, primært som boligarkitekt. Lillebye er tilknyttet Academy of Urbanism, UK fra 2014.

Eksterne lenker
---------------

  

* (no) Publikasjoner av Einar Lillebye i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* (no) Publikasjoner av Einar Lillebye i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** CRIStin
 |
**Anders Tjore** (født 19. desember 1980) er en norsk sanger, musiker, arrangør og produsent. Han er vokalist, gitarist, bassist (på studioutgivelser) og co-låtskriver/produsent i bandet Montée, vokalist, låtskriver, multiinstrumentalist[] og produsent i bandet Turns og gitarist/vokalist, låtskriver og co-produsent i bandet The Apricot.

Tjore har medvirket som produsent sammen med Erlend Mokkelbost på utgivelsene «Signs of Fervent Devotion» (2011) og «Grace and Nuance» (2013) med bandet Rumble in Rhodos, utgivelsen «Lasse» (2011) og «Geir» (2011) med duoen Jaa9 & OnklP og på diverse remixer av blant annet Elvira Nikolaisen og Susanne Sundfør. I 2015 er han aktuell som arrangør/produsent og co-låtskriver for bandet Støv.

Utgivelser
----------

* «Turn E.P.» Turns (2003)
* «Isle of Now» Montée (2009)
* «Turns Out» Turns (2011)
* «Rendition of You» Montée (2011)
* "Into The Fray" Montée (2014)
* «A Forestful of Threes» The Apricot (2011)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Anders Tjore på Discogs Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** Discogs
 |
**Einar Andreas Lund** (født 24. juli 1965 i Oslo) er en norsk forfatter.

I 2008 utkom hans debutroman *Kneler* (Koloritt forlag), *Kneler* er en undergangsroman om ødeleggende seksualitet, ensomhet, selvforakt og uvirkelighet. Også en sosial satire og en beskrivelse av et kunstnermiljø i Oslo. *Kneler* er oversatt til dansk, engelsk og færøysk og ble kjøpt opp av filmselskapet Filmhuset A/S da den utkom. Ungdomsromanen *Rottekrigen 1: Coys arv* utkom på Gyldendal forlag i 2011, og dokumentarboken *=kjærlighet* i 2013. *Rottekrigen 2: Codys valg* kom ut på Gyldendal forlag i mars 2014. 

Han har også gitt ut tre barnebøker, og er oversatt til flere språk. 

Lund er i dag bosatt på Røa i Oslo.

Bibliografi
-----------

* *Kneler* (Roman, Koloritt, 2008)
* *Rottekrigen 1: Codys arv* (Ungdomsbok, Gyldendal, 2011)
* *Mathilde og pappa* (Barnebok, Vendetta, 2011)
* *Mathilde og busene* (Barnebok, Vendetta, 2011)
* *Mathilde kjører bil* (Barnebok, Vendetta, 2011)
* *Rottekrigen 2: Codys valg* (Ungdomsbok, Gyldendal, 2014)

Referanser
----------

1. ↑   Forfatterkatalogen, «Einar Andreas Lund», besøkt 22. november 2022[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Presentasjon på Gyldendals nettsider Arkivert 7. desember 2013 hos Wayback Machine.
* Presentasjon i Forfatterkatalogen

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Nils Belland** (født 1958 i Arendal) er en norsk maler og grafiker, bosatt på Mykland i Froland kommune.

Belland vokste opp ved Langsævannet i Arendal, men i 1980 flyttet han til odelsgården Belland, etter endt landbruksutdannelse. Ved siden av skogsarbeid og sagbruk, var han engasjert i Åmli malerklubb og i 1990 bygde han atelier på gården hvor hans liv og virke gav inspirasjon til motivene i kunsten hans. Stiliserte skoglandskap i sterke farger med sort, rødt, blått og gult kjennetegner ofte kunsten hans. De siste årene har han også latt seg inspirere av kulturen, folkloren og atomsfæren rundt Middelhavet.

> Jeg blir inspirert av årstidene og det sterke, skiftende lyset, men også av det som skjer i verden og kommer fram på Dagsrevyen hver dag, og som opprører meg. Når jeg for eksempel gir et bilde tittelen «Solen som låner bjerka sitt siste oker», går det litt lenger enn bare det idylliske.
> 
> 
> Nils Belland i intervju med *Frolendingen,* 12. mars 2008.
> 
> 

Belland har de siste år arbeidet som kunstner på heltid. Han har etterutdanningskurs i materiallære fra Kunsthøgskolen i Oslo (2005–2006) og var også hospitant ved Kristiansand grafiske verksted (2006–2007). I 1998 deltok han på Sørlandsutstillingen. Han har deltatt med utstillinger på Hillestad galleri i Tovdal (1998, 2009), Galleri Skansen i Risør og Galleri Bi-Z i Kristiansand (2004 og 2008). Belland har hatt separautstillinger ved Bomuldsfabriken Kunsthall i Arendal (2003), Arendal kunstforening (2006) og His galleri (2004, 2005 og 2014). Han er innkjøpt av utsmykningsfondet i Froland kommune, Det norske kirke– og kulturdepartement og Aust-Agder fylkeskommune. I 2007 vant Nils Belland Arendal kommunes konkurranse om utforming av ny kulturpris, med litografien «Skogskatadral. Kveld II». Vinnerbidraget ble kjøpt inn som kulturpris for 5 år (2007–2011).

Nils Belland er medlem i Landsforeningen Norske Malere (LMN) og Norske billedkunstnere (NBK).

Referanser
----------

1. ↑  Arendal kommune: «Kulturprisen og kunstneren bak» Arkivert 13. april 2015 hos Wayback Machine. (besøkt 9. april 2015)
2. ↑  Ottar Johansen: «Kjøper Belland-grafikk» i *Frolendingen,* 12. mars 2008, s. 2
3. ↑  «På jakt etter essens», presseomtale i *Agderposten,* 16. juni 2006
4. ↑  «Nils Bellands CV» på froland.org (besøkt 9. april 2015)
5. ↑  Ottar Johansen: «Kjøper Belland-grafikk» i *Frolendingen,* 12. mars 2008, s. 2
**Nils Axel Nissen** (født 19. august 1967) er en norsk litteraturviter, og siden 2007 professor i amerikansk litteratur ved Universitetet i Oslo. Nissens forskning fokuserer særlig på kjønn og seksualitet i litteraturen mer generelt, og homoseksualitet i litteraturen spesielt, og han jobber ofte i en queerteoretisk tradisjon. Andre interessefelt er nyhistorismen, klassiske Hollywood-filmer, narrativ teori, biografisjangeren og amerikansk 1800-tallslitteratur.

Nissen ble cand. mag. ved UiO i 1989 og cand. philol. med engelsk hovedfag samme sted i 1991. Han ble med sin avhandling om forfatteren Bret Harte dr. art. i amerikansk litteratur i 1996, også ved UiO. Han var ansatt som stipendiat i amerikansk litteratur 1993-1996 og som førsteamanuensis innenfor samme fagområde 1997-2007. Han ble intervjuet i TV-programserien Hjernevask i 2010. Nissen arbeider i dag ved UiO, men også som forfatter.

Bøker
-----

* *Homo/hetero*. Oslo: Gyldendal, 2001.
* *The Romantic Friendship Reader: Love Stories Between Men in Victorian America*. Redaktør. Boston: Northeastern, 2003.
* *Actresses of a Certain Character: Forty Familiar Hollywood Faces from the Thirties to the Fifties*. Jefferson, NC: McFarland, 2006.
* *Manly Love: Romantic Friendship in American Fiction*. Chicago: University of Chicago Press, 2009.
* *Mothers, Mammies and Old Maids: Twenty-Five Character Actresses of Golden Age Hollywood*. Jefferson, NC: McFarland, 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Nils Axel Nissen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* Side ved UiO

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** CRIStin
 |
**Fondet for forskning og nyskaping**, også kalt **Forskningsfondet**, (opprettet 1. juli 1999) var fond administrert av Norges forskningsråd etter rammer satt av Stortinget og regjeringen. Fondet ble opprettet av Bondevik I-regjeringen og kirke-, utdannings- og forskningsminister Jon Lilletun for å et supplement som skal tjene forskningsformål som ikke i tilstrekkelig grad blir ivaretatt gjennom de ordinære bevilgningene over statsbudsjettet. Én tredel av fondet skal gå direkte til universitets- og høgskolesektoren. Resten fordeles mellom fri forskning og næringsrettet forskning. Det var årlige innskudd i Fondet fra 1999, og i statsbudsjettet for 2011 utgjorde avkastningen fra fondet over tre milliarder i bevilgninger til forskning. Fra 1. januar 2011, var kapitalen i Fondet på 80 milliarder kroner. Kapitalen i Fondet var plassert som kontolån til staten med en rente som tilsvarer renten på statsobligasjoner med ti års bindingstid. 5. oktober 2011 ble det kjent at Regjeringen Stoltenberg II ved forsknings- og utdanningsminister Tora Aasland har bestemt at Fondet skal legges ned i forbindelse med statsbudsjettet for 2012.

Fordeling
---------

To milliarder gikk til Norges forskningsråd, der halvparten gikk til grunnforskning og frie programmer som Fripro, og den andre halvparten til de prioriterte programmene og næringsrettet forskning og utvikling. I underkant av 800 millioner gikk direkte til universiteter og høyskoler som basisfinansiering. Litt over 700 mill gikk årlig som kontingent til EUs rammeprogram for forskning. I tillegg gikk noen mindre summer direkte til næringsrettet forskning og vitenskapelig utstyr.

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten: – En fallitterklæring

Eksterne lenker
---------------

* St.meld. nr. 20 (2004-2005) *Vilje til forskning* 3.5.3 Fondet for forskning og nyskaping
**Anders Theodor Wallensten** (født 22. januar 1974 i Stockholm) er en svensk lege og epidemiolog.

Foreldrene til Anders Wallensten er Richard Wallensten og Kerstin Uvnäs Moberg og Anders er også barnebarn til Sten Wallensten og Anders Theodor Wallensten. Alle fire er leger.

Han disputerte på en avhandling om influensavirus hos ville fugler ved Linköpings universitet i 2006, som var den første svenske avhandlingen om fulgeinfluensa. I tiden 2007-2009 jobbet han ved Health Protection Agency i Stonehouse i England. Han har jobbet som lege i Kalmar samt ved det svenske Smittskyddsinstitutet (SMI), før han ble assisterende statsepidemiolog ved Folkhälsomyndigheten, der han jobbet med koronaviruspandemien i 2019–2020.

Referanser
----------

1. ↑  *Sveriges befolkning 1990* **(swe)**. Ramsele: Svensk arkivinformation (SVAR), Riksarkivet. 2011. ISBN 9789188366917.
2. ↑  *Sveriges befolkning 1975* **(swe)**. Arkiv Digital.
3. ↑  Bevingat virus – första svenska avhandlingen om fågelinfluensa Artikel på webbplatsen forskning.se. Åtkomst 19 mars 2020.
4. ↑  *Influenza A virus in wild birds* **(eng)**. Linköping: Linköping University. 2006. ISBN 9185523151.

Kilder
------

* Anders Wallensten på Libris (bibliotekskatalog)
* Anders Wallensten på Svensk mediedatabas

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LIBRIS
 |
**Netlight Consulting** er et konsulentfirma som driver med IT- og management. Selskapet ble grunnlagt i 1999 og sysselsetter idag drøyt 2000 konsulenter, fordelt over kontor i Stockholm, Oslo, München, Berlin, Frankfurt, København, Hamburg, Helsingfors, Zürich, Amsterdam og Köln.

Virksomhet
----------

Netlights virksomhetsområde strekker seg fra IT-managementtjenester som IT-governance og IT-strategi, til teknologitjenester som systemutvikling, webutvikling, apputvikling, infrastruktur, systemintegrasjon og forretningsinnsikt. Selskapet retter seg mot kunder innenfor bransjene finans, telekom, spill, retail og media.

Økonomi
-------

Netlights totale omsetning gikk opp til 315 millioner SEK i 2011, hvor Netlight AS stod for 51,8 millioner NOK i omsetning. Norgeskontoret havnet også på listen over Gasellebedrifter i fire år på rad 2011-2014.

Referanser
----------

1. ↑  «Her er fjorårets gaselleliste». *www.dn.no*. Besøkt 27. november 2015.
2. ↑  «Gasellene i Oslo i 2012». *DN.no*. Dagens Næringsliv. Besøkt 4. juli 2013.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielle nettsider
* Her er alle gasellene i Norge i 2012
**Husøya** er en øy i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. Det bor ca. 15 personer på Husøya. Husøya har vært befolket siden istiden trakk seg tilbake. Husøya ligger tett inntil øya Ona og øyene er bare adskilt med et smalt sund som er ca. 50 meter bredt. Det er en bro over sundet, men en kan også gå tørrskodd mellom øyene ved fjære sjø. 

På Husøya er det to gårder, Pegarden og Husøygarden, men disse gårdene er ikke i drift. Gårdene ble drevet som kombinasjon av jordbruk og fiske. Gårdene hadde kyr, hest og sau, og i tillegg dyrket man poteter og grønnsaker. Det var særlig gode vekstforhold for gulrot i den sandholdige jorden. 

På sørøstsiden av Husøya det er også en fin, hvit sandstrand. Like ved sandstranden ligger stedets gravsted som har et klokketårn og en særegen stengård laget av lokal rullestener.

Det eldste huset på øya er Steffogarden. Huset er overtatt av «Steffogardens venner» og drives som et museum. Dette er åpent på søndager i turistsesongen med blant annet salg av vafler og kaffe.

Referanser
----------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Hutong i Beijing
Hutong i Beijing
**Hutong** (kinesisk: 胡同, pinyin: *hútòng*) er smale gater eller grender, først og fremst assosiert med Beijing og andre nordkinesiske byer.

Ordet *hutong* kommer fra mongolsk *hottog*, som betyr «vannbrønn».

Etter opprettelsen av Folkerepublikken Kina i 1949 er mange av Beijings gamle hutonger forsvunnet, og er blitt erstattet av brede boulevarder og høyhus. Mange forlot sine gamle boliger i hutongene med glede, selv om deres familier hadde bodd der i mange generasjoner. De fikk nå leiligheter med moderne utrustning som innlagt vann og elektrisitet. Distriktet Xicheng er et eksempel: Nesten 200 hutonger av de tidligere 820 forsvant. 

I 1980-årene hadde Beijing fortsatt 3.679 hutonger. Det tallet er frem til 2008 sunket med over 40 prosent. 

Men mange av Beijings gamle hutonger finnes fortsatt, og flere av dem er blitt vernet. De tiltrekker seg turister som befarer dem med pedicabs.

Ytterligere et stort antall hutonger i Beijing er imidlertid blitt revet som en del av forberedelsene til Sommer-OL 2008. Beslutningen ble kritisert av UNESCO, FNs organisasjon for undervisning, vitenskap og kultur. Flere lokale grupper har også protestert mot rivingen av Beijings historiske bebyggelse.

Se også
-------

* Siheyuan

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hutong – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) 胡同 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hutongs pictures in Liulichang, Qianmen and Panjiayuan (engelsk)
* *China Daily* article on hutong research (engelsk)
* "Bye Bye Beijing" - The Hutong Destruction by Photojournalist Sean Gallagher(engelsk)
* Del 1, Del 2 – turistvideoer (engelsk)
**Max Emil Gustav Rook** (født 24. juni 1888 i Berlin-Steglitz, død 4. juni 1946 i Bergen i Norge) var murer av yrke og innvandret til Norge i 1913. Han ble norsk statsborger i 1928. I okkupasjonsårene var han tjenestemann for SIPO og drev tortur av fanger. Han ble etter krigen dømt til døden og henrettet

Rook hadde giftet seg med en norsk kvinne kort tid etter at han innvandret til Norge i 1913 og hadde fire voksne barn (født 1918–1924). Han drev sitt eget firma i Bergen fra 1917 til dette gikk konkurs i 1931.[] Etter den tid hadde han arbeidet som murer i flere firmaer i Bergen og omegn. I 1942 forsøkte han å melde seg inn i NSDAP, men som norsk statsborger ble han avvist. Isteden meldte han seg inn i Nasjonal Samling. I juni 1940 ble han ansatt som tolk av det tyske SIPO i Bergen.

Rook ble raskt beryktet som en av de mest voldelige og brutale forhørerne, og fremsto nærmest som sadistisk. Han ledet avhørene og deltok i omfattende tortur av flere norske arrestanter.

Rook ble domfelt av en enstemmig Gulating lagmannsrett 12. februar 1946 for mishandling, legemsbeskadigelse og legemsbeskadigelse med farlig redskap. Rook anket til Høyesterett som enstemmig avslo anken. Etter at Rook hadde søkt Kongen i statsråd om benådning, en søknad som ble avslått 31. mai 1946, ble Max Emil Gustav Rook henrettet ved skyting på Sverresborg i Bergen av en politi-eksekusjonspelotong under ledelse av politiinspektør Ingebret Drag 5. juni 1946.

Referanser
----------

1. 1 2  «Bergens Arbeiderblad 1946.05.16». Norge;Vestland;;Bergen;. s. 4.
2. ↑  Eirik Veum: *Nådeløse nordmenn - Gestapo 1940-1945*, s. 868-78 - Kagge Forlag 2014
3. ↑  Eirik Veum: *Nådeløse nordmenn - Gestapo 1940-1945*, s. 914 - Kagge Forlag 2014

Portal: Andre verdenskrig
Nordlaguna (Jan Mayen)NordlagunaNordlaguna (Jan Mayen)
**Nordlaguna** er en ferskvannslagune helt sørvest på Nord-Jan på Jan Mayen. Den ligger mellom Bommen, en lav strandvoll ut mot Stasjonsbukta og Grønlandshavet på vestsiden, og Wildberget og Mohnberget på østsiden.

Nordlaguna har en dybde på fra 20 til 40 meter på det dypeste og var en viktig kilde til ferskvann. Lagunen, og nærliggende områder, ble loddet opp sommeren 1929 av den norske Grønlandsekspedisjonen som kom med skipet «Veslekari». I løpet av de siste tiårene har området som skiller lagunen fra havet blitt smalere, slik at høye bølger slår over og gjør vannet brakt. 

På Libergsletta like nord for lagunen ligger de gamle bygningene til Jan Mayen radio. Det går en vei til bygningene fra Olonkinbyen øst og nordøstsiden av Nordlaguna.

Se også
-------

* Sørlaguna
* Atlantic City

Referanser
----------

1. 1 2 3  Norges Svalbard- og Ishavsundersøkelser, *Jan Mayen: en oversikt over øens natur, historie og betydning*. Brøgger forlag, Oslo 1929.

Kilder
------

* *Den Norske los. 7 (1990): Farvannsbeskrivelse Svalbard og Jan Mayen*. Norges sjøkartverk, Stavanger 1990. ISBN 8290653069

Eksterne lenker
---------------

* Nordlaguna *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Hassela** er et tettsted i Nordanstig kommune i Gävleborgs län, i landskapet Hälsingland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 364 innbyggere.

Navnets opprinnelse
-------------------

Det råder usikkerhet rundt sognenavnets opprinnelse, og dermed også betydningen. Én forklaring er at Hassela er koblet til tresorten hassel. Dette er riktignok ganske vagt, siden hassel ikke vokser i sognet. 

Et annet forsøk på tolkning kan gjøres ved å dele opp navnet Hassela i to, der den siste delen (-sel, -sal, -sall, -sale eller -sala) betyr boplass. Ordet *sal* betyr opprinnelig «hus med et eneste stort rom». Den første delen, ha- eller had-, betyr «kjemper» og tilsvarer det gammelnordiske ordet *hödr*, genitiv *hadar*. Hassela kan således bety *Hadarnas boplats*. Navnets tilblivelse kan ha med vestnordisk innvandring til området på 400-tallet e. Kr. på grunn av bygdens rike forekomst av myrmalm og pelsdyr. Det i dag norske Hadeland, kan ses i sammenheng med denne forklaringsmodellen. Opprinnelsen til navnet bør kunne tolkes parallelt med den for byen Norrhassel, som av og til også kalles bare Hassel, i Medelpad, ut fra den geografiske beliggenheten og fellestrekk gjennom historien. 

Det finnes også et sagn i sognet om en kjempe kalt Hadunf. Forklaringen til sognets navn kan også ligge her.

Historie
--------

Hassela sogn ble på 1600-tallet preget av stor innflytting fra Finland av såkalte skogfinner.

Bygder i Hassela
----------------

* Bäckaräng
* Nordanbro
* Ässjö
* Kölsjön
* Kallbäck
* Korpåsen
* Kyrkbyn
* Skansfors
* Bäckaräng
* Styggberg
* Sänningstjärn
* Vrångtjärn
* Fagernäs

Kuriosa
-------

Vilhelm Mobergs roman *Utvandrerne* er delvis basert på en dagbok skrevet av en hasselabeboer. De frøene som ble satt i romanen, da Karl-Oskar og Kristina befant seg i Amerika, kommer fra et epletre av Astrakan. Dette modertreet finnes fortsatt (2007) på gården Joris i Hassela sogn.

Referanser
----------

1. 1 2   (på sv) *Statistiska tätorter 2020, befolkning, landareal, befolkningstäthet per tätort*, Statistiska centralbyrån, 24. november 2021, Wikidata Q112914414,
2. ↑  «Sveriges tätorter 2010» (PDF). Statistiska centralbyrån. Arkivert fra originalen (PDF) 16. juni 2011. Besøkt 14. april 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Hassela hembygdsförening
* Hassela, Hälsinglands pärla
* Hassela idrottsförening
* Hasselaportalen
* Hassela sport och konferens
* Hassela Strong Team

| * v
* d
* r
Nordanstig kommune i Gävleborgs län i Sverige |
| --- |
|  | Bergsjö **·** Gnarp **·** Harmånger **·** Hassela **·** Ilsbo **·** Jättendal **·** Stocka **·** Strömsbruk |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Hasselfors** er et tettsted i Laxå kommune i Örebro län i landskapet Närke i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 428 innbyggere.

Hasselfors ligger mellom de to innsjøene Toften, der man før fløtet tømmer, og Teen, som har fine badeplasser. I Hasselfors finnes et naturreservat og en nesten 400-årig brukshistorie. Hasselfors Bruks AB drev jernbearbeiding, torvbrytning og skogbruk fram til 1996, da bruket ble avviklet og solgt. Fra 1996 er det Sveaskog som driver skogbruket. I Hasselfors bruksmuseum finnes historien bevart. 

I 2014 ble det bestemt at stedets barneskole, Hasselfors skola, skulle flyttes til Laxå.

Næringsvirksomhet
-----------------

Hasselfors Sågverk drives av Setra Group AB. Trevirket som foredles ved sagverket er gran. På 2010-tallet har foretaket investert stadig større beløp i sagverket.

Hasselfors Värdshus gikk konkurs på nyåret 2015, og det var høsten 2015 planer om å opprette såkalte HVB-boliger (HVB: «hem för vård eller boende») i anlegget.

Referanser
----------

1. ↑  «Sveriges tätorter 2010» (PDF). Statistiska centralbyrån. Arkivert fra originalen (PDF) 16. juni 2011. Besøkt 8. april 2016.
2. ↑  «Här flyttas Hasselfors skola». *na.se* **(svensk)**. 4. november 2014. Arkivert fra originalen 1. desember 2017. Besøkt 28. november 2017.
3. ↑  «Setra satsar 37 miljoner på Hasselfors sågverk». *na.se* **(svensk)**. 26. april 2011. Arkivert fra originalen 1. desember 2017. Besøkt 28. november 2017.
4. ↑  «Setra investerar 300 miljoner i Hasselfors sågverk». *na.se* **(svensk)**. 19. oktober 2017. Arkivert fra originalen 20. oktober 2017. Besøkt 28. november 2017.
5. ↑  «Fortsatt utredning om HVB-hem i Hasselfors Wärdshus». *na.se* **(svensk)**. 2. oktober 2015. Arkivert fra originalen 1. desember 2017. Besøkt 28. november 2017.

  


| * v
* d
* r
Laxå kommune i Örebro län i Sverige |
| --- |
|  | Finnerödja **·** Hasselfors **·** Laxå **·** Röfors |  |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | KulturNav **·** GeoNames
 |
**Hans Wille** (født 1807, død 1877) var en norsk kapellan, sogneprest og politiker.

Hans Wille ble født i 1807 som eldste barn av sogneprest og politiker Jacob Andreas Wille og hans kone Marine Sofia Petrea Bloch. Han ble uteksaminert cand.theol. og arbeidet som lærer i Trondheim fra 1832. I 1837 ble han utnevnt til residerende kapellan på Voss. Deretter sogneprest i Flesberg fra 1844 og i Sandsvær fra 1851. Mens han var i Sandsvær ble han valgt inn på Stortinget under Stortingsvalget 1856. Han representerte Buskeruds Amt. Han satt kun en periode. I 1862 ble han utnevnt til sogneprest i Rygge, en post han hadde frem til sin død i 1877.

Hans Wille var gift med Bartolomine Wettergreen, datter av Fredrik Wettergreen i Eidsberg.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 957[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  «Biografi». Besøkt 1. desember 2012.
3. ↑  «Hans Wille». Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste (NSD). Arkivert fra originalen 26. februar 2012. Besøkt 1. desember 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Hans Wille hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Nordkraft Arena** er et bygningskompleks i Narvik i Nordland, med ishall/flerbrukshall, treningssenter, flere forretninger og kafeer. Butikkene og kafeene finnes i første og andre etasje, og i tredje og fjerde etasje ligger treningslokalene og idrettsarenaen. Ishallen er den andre som har blitt bygget i Nord-Norge, etter Tromsø ishall. Den ble åpnet for bruk 29. desember 2010.

Den 1 800 m² store ishallen har kapasitet på 1 400 tilskuere. Den er hjemmebane for Narvik Ishockeyklubb, som før ishallens åpning trente utendørs og spilte hjemmekampene sine i Sverige, og for Aurora Ishockeyklubb. Ishallen skal ha is sju måneder i året, og resten av året brukes til utstillinger og konserter. Som konsertlokale har arenaen kapasitet til å romme 2 400 tilhørere.

Anlegget ble bygget av eiendomsselskapet Narvikgården AS, som er heleid av Narvik kommune. Navnerettighetene til bygget er solgt til kraftselskapet Nordkraft.

Kilder
------

* Nordkraft Arena
* NRK: Narvik fikk endelig sin egen ishall (29. desember 2010)
* NRK: Hjemmelag får spille hjemme (27. desember 2010)
* Fremover: Nordkraft sikrer ishallen (2. april 2009)
**Hasselmunkefly** (*Colocasia coryli*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Nord-Trøndelag i Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 32 – 36 mm), gråbrunt nattfly. Hannen har smalt fjærformede antenner. Forkroppen (thorax) er grå med mørkere strek, bakkroppen med oppstående, grå hår. Forvingen er mer eller mindre lyst gråbrun, midtfeltet mørkere. Nyremerket er lite og mørkt. Langs ytterkanten går det en ganske uregelmessig tannet, grå bølgelinje. Bakvingen er lyst brungrå. Larven er ganske tett hårete og ligner larvene til gruppen børstespinnere (Lymantriidae). Den er mer eller mindre brunlig med lange, oppstående, lyse hår, bakerst med to knipper av lange, mørke hår.

Levevis
-------

Den lever i løv- og blandingsskoger der larvene utvikler seg på løvtrær, særlig hassel og bjørk, i juli – september. Larven spinner seg inn i en løs kokong og forvandler seg til en puppe før den overvintrer. De voksne sommerfuglene flyr i mai – juni, av og til med en delvis, andre generasjon om høsten.

Utbredelse
----------

Hasselmunkeflyet er utbredt i Europa og det nordlige Asia østover til Bajkalsjøen. I Norge er den nokså vanlig i Sør-Norge. og er funnet nord til Nord-Trøndelag.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, hasselmunkefly:
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Colocasia coryli* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *hasselmunkefly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *hasselmunkefly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *hasselmunkefly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *hasselmunkefly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *hasselmunkefly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *hasselmunkefly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Colocasia coryli* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Colocasia coryli* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Vigo Meulengracht Madsen** (født 13. november 1889, død 17. juni 1979) var en dansk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1908 i London og 1912 i Stockholm.

Madsen vant en olympisk bronsemedalje i turn under OL 1912 i Stockholm. Han var med på det danske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen fritt system bak Norge og Finland. Det var fem lag fra fem nasjoner som var med i konkurransen som ble avholdt på Stockholms stadion. Det var mellom 16 og 40 deltakere på hvert lag.

Fire år tidligere, under OL 1908 i London, kom han på fjerdeplass i lagkonkurransen i mangekamp.

OL-medaljer
-----------

* 1912 Sveriges flagg Stockholm - Bronse Bronse i turn, lagkonkurranse fritt system (Danmark)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vigo Madsen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Vigo Madsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Vigo Madsen – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Hans Matthiesen Lunding** (født 25. februar 1899, død 5. april 1984) var en dansk militær konkurranserytter, offiser og motstandsmann.

Lunding vant en olympisk bronsemedalje under OL 1936 i Berlin. Han kom på tredjeplass i feltritt med hesten «Jason» bak tyske Ludwig Stubbendorff på «Nurmi» og Earl Foster Thomson på «Jenny Camp» fra USA

I det danske militæret gjorde han karriere som offiser og tjenestegjorde som oberst. Under den tyske okkupasjonen av Danmark var Lunding aktiv i modstandsbevegelsen i Generalstabens Efterretningssektion til 29. august 1943, da han ble arrestert for spionasje. Han satt i tysk konsentrasjonsleir resten av krigen. Fra 1950 til 1963 var han sjef for Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) i Danmark.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin - Sølv Bronse i hestesport, feltritt Danmarks flagg Danmark

Bibliografi
-----------

* *Stemplet fortroligt: Oberst H.M. Lundings erindringer*, 1970, ISBN 87-00-02003-6 (selvbiografi)

Referanser
----------

1. 1 2   Dansk biografisk leksikon, oppført som H.M. Lunding, Dansk Biografisk Leksikon-ID H.M.\_Lunding[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hans Lunding – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Hans Lunding – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
**Pinterest** er et nettsamfunn for deling av bilder og video. Tjenesten omtales gjerne som en interaktiv oppslagstavle hvor brukerne organiserer innholdet i ulike samlinger for interesser, hobbyer og begivenheter. Det sosiale aspektet ved tjenesten er at man kan se på og følge andres innhold, og velge å dele dette videre i sin egen samling («re-pin»). I motsetning til sosiale bildetjenester som Flickr og Instagram, legger brukerne her i mindre grad ut egenprodusert innhold. Pinterest brukes derimot i hovedsak til å dele bilder og video fra nettsider som man finner spesielt interessante eller inspirerende.

604 000 nordmenn har Pinterest-profil (februar 2017).

Referanser
----------

1. ↑  «Ipsos' tracker om sosiale medier». Arkivert fra originalen 9. mars 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisiell blogg Rediger på Wikidata

* (en) Pinterest – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Inntekt-konsum-kurven (i grønt) viser hvor mye konsumenten vil konsumere av hvert av de to godene for ulike inntektsnivåer (gitt ved de blå budsjettlinjene). Den grønne inntekt-konsum-kurven består av tangeringspunktene mellom de røde indifferenskurvene og budsjettlinjene. (Det sees her bort fra indifferenskurve I4 og I5, som ikke oppfyller transitivitetsbetingelsen.)
**Inntekt-konsum-kurven** er i konsumentteori en kurve som viser konsumsammensetningen av to goder for en konsument for forskjellige inntektsnivåer. Mengden konsumert av hvert gode plottes langs første- og andreaksen, og kurven består av de kombinasjonene av goder konsumenten velger for hvert inntektsnivå.

I konsumentteori er inntektseffekten endringen i konsum som skyldes endring i konsumentens realinntekt (kjøpekraft). Endringen i realinntekt kan komme fra ytre faktorer (som endring i lønn) eller endringer i prisen på et gode. Ved en prisendring på et gode vil det også være en substitusjonseffekt. En endring i prisen på et gode vil føre til at helningen på budsjettlinjen endres, mens en endring som følge av ytre faktorer vil føre til en parallellforskyvning av budsjettlinjen.

Referanser
----------

1. ↑  Salvatore, Dominick. «Consumer Behavior and Individual Demand» (PDF). Oxford University Press. Arkivert fra originalen (PDF) 20. oktober 2012. Besøkt 29. april 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Fjellslåtter** er lier i fjellet der gresset blir slått som vinterfôr for bufeet. Det har vært vanlig med fjellslått i mange fjellområder (deriblant i Norge og i Alpene), ofte i kombinasjon med fjellbeite (f.eks. seterdrift). Med kraftfôrets inntog har betydningen og antallet av fjellslåtter sunket dramatisk i løpet av 1900-tallet. Før har tilgjengeligheten av fjellslåtter derimot i mange fjellstrøk vært en nødvendig forutsetning for bosetning, siden dalbeitene og -slåttene ikke var store og/eller gode nok for å kunne fôre bufeet gjennom vinteren. I Alpene fantes det fra middelalderen og frem til begynnelsen av 1900-tallet knapt en gressbevokst flekk som ikke ble brukt til enten fjellbeite eller fjellslått.

De områdene som ble brukt som fjellslått, var vanligvis for bratte, for tørre eller for vanskelig tilgjengelige til å kunne brukes som fjellbeite. Tilsvarende farlig var ofte slåttonna. Fjellslåttene lå i den alpine og til dels sågar den nivale høyderegionen. På grunn av de korte vegetasjonsperiodene i store høyder er gresset i fjellslåttene ofte nokså kort, men også svært næringsrik. I store høyder vokser gresset så sakte at det delvis bare kunne slås annethvert eller hvert tredje år.

Gresset ble tørket på stedet utover høsten. Transporten ned til dalen skjedde ofte på sleder om vinteren. Fjellslåttene hørte gjerne til hver sin gård, og bruksretten gikk i arv. I Alpene fantes det også områder der fjellslåttene var allmenninger, og der slåttonna ble utført som dugnad eller på rundgang.
**Inntektsgrunnlag** er et nøkkelbegrep for beregning av forskjellige ytelser fra Folketrygden. Inntektsgrunnlaget fastsettes etter forskjellige regler avhengig av ytelsene, som arbeidsavklaringspenger (AAP) og uførepensjon.

Arbeidsavklaringspenger utgjør 66 prosent av inntektsgrunnlaget. Størrelsen på arbeidsavklaringspengene er blant annet avhengig av

* tidligere inntekt
* forsørgelse av barn
* eventuelle andre ytelser fra folketrygden
* om arbeidsevnen er nedsatt med minst halvparten før fylte 26 år
* yrkesskade eller -sykdom.

Sykepenger beregnes på grunnlag av sykepengegrunnlaget. Dagpenger under arbeidsløshet på grunnlag av dagpengegrunnlaget.

Lønnsinntekter over 6G teller normalt ikke med i beregningene av ytelser fra folketrygden. Fra 1. mai 2012 er G 82 122 kroner. Inntekter over 492 732 kroner regnes altså ikke med.

Referanser
----------

1. ↑  Grunnbeløpet (G) i folketrygden Arkivert 20. november 2012 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Lov om folketrygd (folketrygdloven).
**Fjellsprengning** er metodikk for å ved hjelp av eksplosiver å løsgjøre fjell, slik at det blir mulig å flytte eller fjerne masser. Når fjell først er sprengt kan man enten benytte arealet til bygging av veier og tunneler, eller man kan benytte fjellet som råstoff i mineralutvinning.

Fjellsprengning legges opp slik at det oppnås utslag mot en fri flate når detonasjonen skjer.

Alternativer til sprengning kan være wiresaging, tunnelboremaskiner, fresing av fjell eller pigging.

Tunnel
------

Ved tunnelsprengning er det nødvendig å bore grovhull i den planlagte salven for å oppnå fritt utslag og tilfredsstillende bryting. Parallellhullskutt er det vanligste opplegget av kutten og er avgjørende for hvor vellykket tunnelsalven vil være.

Forhold som innvirker på sprengningsresultat
--------------------------------------------

* Bergartens impedans
* Motstandsevne mot nedknusning
* Dempningsevne til bergarten
* Bergartens strekkstyrke
* Anisotropiforholdene
* Oppsprekningsgraden

Sprengrystelser
---------------

Det vesentligste av sprengstoffets energi går med til å knuse og bryte løs berget. Det resterende energi vil forårsake luftstøt og sette omliggende berg i svingninger. Når bølgefronten når overflaten, dannes i tillegg til de opprinnelig bølger såkalte overflatebølger, som er sammensatt av flere kompliserte bølgetog.

* Longitudinale bølger ("P-bølger") – utbredelsesretning
* Transversale bølger ("S-bølger") – på tvers av utbredelsesretning

Referanser
----------

1. ↑  Ingeniørgeologi-Berg, Kap.6, Spenninger i berg, Bjørn Nilsen og Einar Broch, Institutt for geologi og bergteknikk, 2009
Asia Town på Nordtvet.
En **innvandrerbutikk** er en butikk drevet av en innvandrer. Butikkene er mest kjent for å ha et bredt utvalg av frukt og grønt, men selger ofte andre varer i tillegg. Populariteten blant etniske nordmenn stiger og det er blitt uttalt at «innvandrerbutikkene har lavere priser, bedre utvalg og høyere kvalitet på frukt og grønnsaker».

### Utvalg og sortiment

Varene er ofte importert og har et mer eksotisk preg enn butikker med norsk standardsortiment. Mange butikker har produkter fra hele verden, men mange spesialiserer seg også ved å tilby flere produkter fra en region. Du finner ofte innvandrerbutikker med mat fra Midtøsten, Asia, Øst-Europa og andre regioner med innvandring til Norge. Mange foretrekker disse butikkene da de tilbyr langt flere autentiske alternativer og ingredienser i jamforelse med norske matvarekjeder.

Utenfor Norge
-------------

Innvandrerbutikker er ikke bare unike for Norge, men finnes også globalt og representerer kulturelt mangfold og entreprenørskap. Disse butikkene tilbyr importerte matvarer, krydder og produkter som er tilpasset innvandrersamfunnenes behov. De fungerer som kulturelle møteplasser og viser frem mangfoldet av tradisjoner og smaker. Innvandrerbutikker tilbyr også klær, musikk og kunsthåndverk som er viktige for kulturell identitet. De bidrar til å skape fellesskap, utveksle erfaringer og styrke den lokale økonomien gjennom entreprenørskap. Disse butikkene er ikke bare butikker, men broer som fremmer krysskulturell forståelse og inkludering i samfunnet.

Referanser
----------

1. ↑  «Innvandrerbutikk ble best i test». Dagbladet. 21.01.2001. Besøkt 2. juni 2008.
2. ↑  «Beste asiatiske butikker». RAKT.no. 28. juni 2023. Besøkt 4. juli 2023.
3. ↑  «How Ethnic Grocery Stores Keep Their Communities Going». *nextcity.org* **(engelsk)**. Besøkt 4. juli 2023.

Eksterne lenker
---------------

* «Innvandrerbutikkene setter standarden». UMB – Matalliansen. 28.01.2003. Besøkt 2. juni 2008. [*død lenke*]
* «Inntar innvandrerbutikkene». dt.no. 11. mars 2007. Besøkt 2. juni 2008. [*død lenke*]
* «Innvandrerbutikkene forsvinner». X-plosiv. 15. oktober 2007. Besøkt 2. juni 2008.
Hans Majestet Pinnsvinet. Foto: Ole-Christian Bjarkøy, 2012 
**Hans Majestet Pinnsvinet** er en figur som inngår i humoristiske ritualer og ordensutnevnelser hos Studentersamfunnet i Bergen; figuren hevdes å være studentforeningens høye beskytter.

I 1935, året etter stiftelsen av Studentersamfunnet, ble skikkelsen presentert som *Hans Majestet Pinnsvinet*. Tradisjonen med å utnevne beskyttere fra dyreriket stammer fra Det Norske Studentersamfund i Oslo, og er vanlig i norske studentersamfunn. Tittelen «Rex et Inspirator» parodierer imperietittelen Rex et Imperator (Keiser og Konge) som ble brukt av britiske, østerrikske, og tyske monarker.

En skulptur av H.M. Pinnsvinet er reist på sokkel i Studenterlunden ved Bergen Museum på Nygårdshøyden.

«Pinnsvinordenen» ble innstiftet 2. september 1935 og tildeles for «å belønne fremragende fortjenester av Studentersamfunnet i Bergen og for å oppmuntre til fortsatt arbeide for Samfunnet». Pinnsvinordenen ble utdelt frem til 1968, og gjenoppstod i 2003. Det har vært årlige Pinnsvinceremonier siden.

Litteratur
----------

* Paal Nupen og Gaute Losnegård (1999) *Ordet er fritt! Studentersamfunnet i Bergen 1934-1999*. Utgitt av Studentersamfunnet. ISBN 8299549507
* (no) Studentersamfunnet i Bergen i Store norske leksikon
* Eirik Løkke (red.) (2009) *Studentersamfunnet 75 år*
* Svinaktig fin studenterlund; pahoyden.no, 8.5.2005
* Styret i Studentersamfunnet (2009) "Jubileumsprogram: Studentersamfunnet 1934-2009"
**«Fjellsangen»** (**«Å, kom vil I høre en vise om Gjest»**) ble en populær slager etter at Alfred Maurstad sang den i filmen *Gjest Baardsen* fra 1939. Teksten var opprinnelig skrevet av Holger Sinding og ble publisert i en bok *Gjest Baardsen: en Forbryders Livsroman*, utgitt i Kristiania 1890 under pseudonymet Halle Sira. Filmen baserte seg også på denne boka som var en svært fri og fantasifull gjendiktning av Gjest Baardsens egen selvbiografi.

Alfred Maurstad kuttet bort halvparten av Holger Sindings tekst, han tok også bort det lange refrenget Sinding hadde utstyrt visa med, dessuten slo han to og to strofer sammen slik at det skulle stemme med den melodien som Adolf Kristoffer Nielsen (1890–1960) hadde komponert til filmen.

Gjest Baardsen var selv en habil visemaker og tjente gode penger mens han satt i fengsel på å selge visetekster til skillingsviseforleggere. To av visene hans, *Jeg beilet engang til en Pige saa skjøn* og *Grusomme skjebne* ble fremdeles sunget av eldre mennesker på slutten av 1900-tallet.

Innspillinger
-------------

* Alfred Maurstad med orkester Dir.: komponisten. Innspilt i Oslo 20. februar 1940. Utgitt på 78-platene Telefunken T-8261 og Sonora 3748. Maurstad gjorde også en nyinnspilling på RCA-etiketten i 1950-årene
* Columbia Trekkspillkvartett med solo allsang og plystring. Innspilt i februar 1940. Utgitt på 78-platen Columbia GN 762
* The Zodiacs. Instrumental Shadows-versjon. Innspilt under tittelen «Gjest Bårdsen». Utgitt på singlen Troll TR 105 i 1964.
* Helge Borglund. Innspilt under tittelen «Sangen om Gjest Baardsen». Utgitt på LP-platen *Frem fra Glemselen kap. 3*

Eksterne lenker
---------------

* Artikkel om Fjellsangen og Holger Sindings originale tekst (pdf-fil)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
***The Mystery of Temple Court*** er en amerikansk stumfilm fra 1910.

Handling
--------

En ung kvinne er forelsket, og samtykker i et hemmelig ekteskap med ham. Men mannen blir etter hvert lei av henne, og forlater henne. Men kvinnen følger etter ham til England, hvor hun etter hvert sporer ham opp til en leilighet. Han har nettopp mottatt et brev fra faren sin, som foreslår at sønnen skal hjem og ordne et ekteskap med en velstående arving. Men når den unge kvinnen konfronterer ham, dreper han henne.

Et øyeblikk blir mannen overveldet av anger, og låser kroppen hennes inn i et skap. Den unge mannen vender tilbake til farens hjem, hvor han blir introdusert for den velstående arvingen som faren ønsket at sønnen skal gifte seg med. Men denne kvinnen ser ut til å favorisere en annen frier. Etter at den døde kvinnen blir oppdaget, blir den unge morderen snart arrestert.

Referanser
----------

1. ↑  THE MYSTERY OF TEMPLE COURT

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Mystery of Temple Court* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
Pratt & Whitney R-1690 i Deutsches Museum
**Pratt & Whitney R-1690 Hornet** var en 1930-talls flymotor. Den var utviklet av Pratt & Whitney, og ble bygget mellom 1926 og 1942 da det ble bygget i alt 2 944 eksemplarer. Den var i fly som fløy første gang i 1927. Det var en 9-cylindret luftkjølt stjernemotor. sylindervolum vat på 27 liter (1 690 kubikktommer, derav motorbetegnelsen). Den ble også bygget i talia som **Fiat A.59**og i Tyskland som **BMW 132**. En større versjon ble bygget fra 1929 og fikk betegnelsen Pratt & Whitney R-1860 Hornet B. Den hadde et sylindervolum på 30,5 liter.

Varianter
---------

* **R-1690-3** – 525 hk.
* **R-1690-5** – 525 hk.
* **R-1690-B** – 575 hk.
* **R-1690-11** – 600 hk.
* **R-1690-S5D1G** – 700 h.
* **R-1690-52** – 750 hk.
* **R-1690-S1EG** – 750 hk.
* **R-1690-25** – 850 hk.
* **R-1690-S1C3G** – 1 050 hk.

Anvendelse
----------

R-1690 Hornet ble brukt i et 20-talls fly, bl. a: 

* Boeing Model 299
* Junkers Ju 52
* Junkers Ju 86
* Junkers W 34
* Lockheed Lodestar
* Sikorsky S-42
* Sikorsky S-43

Eksterne lenker
---------------

* Mer om R-1690 Hornet