*Seiko*-armbåndsur. I tillegg til å vise tiden med tre visere for timer, minutter og sekunder har dette uret også visning av dato og ukedag.
Et eldre UM Kupoba armbåndsur, uten lenke.  Foto: mwheat 
Et dameur i art deco-stil laget av sveitsiske Carl F. Bucherer i 1919. Dette var produsentens første armbåndsur for kvinner.
Et **armbåndsur** er et ur som er laget for å bli båret på håndleddet.

Historie
--------

Før armbåndsur ble populære i 1920-årene, var lommeur den vanligste formen for personlige ur. Tidlig på 1900-tallet var armbåndsur primært brukt av damer og var i stor grad ansett for å være et motefenomen, som før eller siden kom til å forsvinne. Dette endret seg etter 1. verdenskrig, hvor soldater fant lommeur upraktiske i felt. De begynte å feste lommeurene sine til håndleddet med en lærrem laget for å holde et lommeur på plass. Girard-Perregaux skal ha utstyrt den tyske marinen med lignende løsninger så tidlig som 1880-årene. Disse urene skal ha blitt brukt til å synkronisere angrep.

Urverk
------

En viktig visuell forskjell på mekaniske ur (til venstre) og kvarts-ur (høyre) er sekundviseren: På mekaniske ur har den en jevn bevegelse, mens den har en tikkende bevegelse på kvartsur.
De fleste armbåndsur i dag har såkalt kvarts-urverk, som drives av et batteri. Tidligere var det kun mekaniske urverk, enten automatiske (dvs. selvopptrekkende) eller manuelle (som måtte trekkes opp av brukeren selv med jevne mellomrom). Fra 1970-årene ble digitale armbåndsur populære, og i 2010-årene har også smartklokker blitt utbredt.

Klokker med mekaniske urverk er mindre nøyaktige enn klokker med kvarts-urverk, men er likevel langt dyrere. De fleste mekaniske ur som selges i dag er av den automatiske typen, som trekker opp seg selv så lenge det er i daglig bruk. Mekaniske ur begynner på et par tusen kroner og kan komme opp i mange hundretusen for de mest eksklusive og kompliserte modellene. Mekaniske ur fra de mest kjente produsentene koster gjerne fra 20 000 kr og oppover. Disse urene holder seg imidlertid godt i pris på bruktmarkedet, men krever også service ca. hvert femte år, noe som koster fra et par tusen kroner. Mekaniske ur er også noe større og tyngre enn batteridrevne ur.

Utseendemessig minner kvartsklokker om mekaniske klokker, men på innsiden sitter det altså et batteridrevet urverk. Dette batteriet holder opp mot 7 – 10 år før det må byttes. Ur som drives av solceller trenger normalt ikke å bytte batteri. Radiostyrte kvartsklokker har forbedret nøyaktighet. Batteriklokker er mye billigere i innkjøp enn mekaniske klokker, og de ligger vanligvis på mellom tusen kroner og 6 – 7000 kroner. Den viktigste visuelle forskjellen på mekaniske og batteridrevne klokker er sekundviseren: Med førstnevnte urverk går den helt jevnt, mens batteriklokker har en «hakkete» sekundviser som hopper i ett-sekunds intervaller.

Visning
-------

Casio ble kjent for sine digitale ur i 1980-årene. Denne modellen, *F-91W*, ble lansert i 1989. Med en pris på rundt to hundre norske kroner var den en global bestselger.
OI binært ur modell Samui Moon, viser tiden 3:25
Ur for svaksynte. Glasset fjernes ved å trykke på en tast, så kan man kjenne på viserne hva uret viser
### Analoge ur

Et analogt ur har kontinuerlig visning av tiden, med en viser som dreier rundt en skive som er inndelt i 12 timer.

### Digitale ur

Et digitalt ur viser tiden med tall, f.eks. 10**:**10.

### Binært ur

Binære ur er sjeldne og mest for nerder og folk som elsker å prøve nye og annerledes ting. Det viser tiden ved hjelp av lysende dioder, vanligvis 4 for timene og 6 for minuttene. Så må man ved hjelp av det binære tallsystem regne seg frem til hvilke tid uret viser.

Funksjoner
----------

Et armbåndsurs grunnfunksjon er å vise tiden, med timer, minutter og som oftest sekunder. Funksjoner ut over dette kalles tradisjonelt komplikasjoner og kan være vanlige funksjoner som dato eller kronograf, men mer avanserte funksjoner som månefase, flere tidssoner eller siderisk tid eksisterer også.

Bruk
----

Det finnes en mengde forskjellige typer armbåndsur tilpasset ulike bruksområder, som dykking, flyvning eller seiling.

Produsenter
-----------

Noen produsenter av armbåndsur er:

* Audemars Piguet
* Breitling
* Casio
* Certina
* Daniel Wellington
* Herbelin
* International Watch Co (IWC)
* Junghans
* Officine Panerai
* Omega
* Patek Philippe
* Rado
* Rolex
* Seiko
* TAG Heuer
* Timex
* Tissot
* Zeno-Watch Basel

Se også
-------

* Tid
* Radiostyrt ur

Referanser
----------

1. ↑  John E. Brozek (januar 2004). «The History and Evolution of the Wristwatch».
2. 1 2  Neset, Tore (7. november 2014). «Hvilket armbåndsur bør du velge?». dinside.no. Besøkt 19. oktober 2017.
3. ↑  «Casio F-91W: The strangely ubiquitous watch». BBC News. 26. april 2011. Besøkt 19. oktober 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Wristwatches – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin
 |