**Kanadahemlokk** (vitenskapelig navn *Tsuga canadensis*) er en bartreart innenfor hemlokkslekten i furufamilien. Den er en av fire hemlokkarter som vokser i Nord-Amerika.

Beskrivelse
-----------

Trærne blir som regel opptil 30 meter høye med en stammediameter på 150 cm. Det høyeste kjente treet var 53 meter med en stammediameter på 193 cm. Den har konisk eller uregelmessig bred krone, og gråbrun, skjellaktig bark med lyse furer. Stammen har grener langt nede. Hovedskuddet dør ofte slik at stammen blir krokete. Trærne kan bli minst 800 år gamle.

Nålene er 1,5–2 cm lange, og kjennes spesielt på at undersiden av bladene har spalteåpninger i smale bånd under. Dessuten er de festet til grenene med korte stilker. Nålene blir smalere ut mot spissen. De står i to rader på flere plan, og har ulik lengde. På oversiden av grenene står det flere blad som vender undersiden opp.

Hannblomstene sitter i bladhjørnene og er kuleformet, gulgrønne, og har en lengde på inntil 3-4 mm. Hunnblomstene finnes på grenene og peker oppover – de er kongleaktige, og lyst grønne. Konglene er ca. 2 cm lange, og henger på grenene i store antall. De modnes på ett år og faller ned neste år. Konglene er eggformede.

Utbredelse og økologi
---------------------

Nordgrensen for utbredelsen strekker seg fra nordøstlige Minnesota og den nordlige tredjedelen av Wisconsin østover gjennom nordlige Michigan, sørlige sentrale Ontario, lengst sør i Québec, gjennom New Brunswick og hele Nova Scotia. I USA finnes arten i New England, New York, Pennsylvania og sentrale New Jersey. Den finnes sørover i Appalachene til nordlige Georgia og Alabama. Spredte bestander finnes lengst sør i Michigan, vest i Ohio, sør i Indiana og øst for Appalachene i de midtatlantiske statene.

I de sørlige Appalachene overlapper utbredelsen helt med den til carolinahemlokk (*Tsuga caroliniana*). Kanadahemlokk er delstatstreet i Pennsylvania.

Kanadahemlokk er avhengig av et kjølig og fuktig klima. I nord vokser den fra havnivå opptil 700 moh. i New York og Pennsylvania 300–910 moh, og i de sørlige Appalachene 610–1520 moh. og da helst i nord- og østskråninger eller andre steder med passende mikroklima. Treslaget er svært skyggetålende. Arten vokser i rene bestander eller sammen med weymouthfuru, gulbjørk, tulipantre, rødeik, rødlønn, sukkerlønn, rødgran og balsamedelgran. Bestander med kanadahemlokk er ofte så tette og mørke at det ikke er noen undervegetasjon.

Bartrelusa *Adelges tsugae* ble innført fra Asia til USA i 1924. Den gjorde liten skade fram til midten av 1980-tallet, men begynte da å spre seg til nesten hele utbredelsesområdet. Lusa suger saft fra trærne så de får tørkeskader. Trærne dør som regel 4–10 år etter at de er blitt infisert. På grunn av denne trusselen har kanadahemlokk status som *nær truet* i IUCNs rødliste.

Nytte
-----

Trevirket er ganske svakt og råtner lett, men det ble tidligere brukt til trelast. Hugsten var størst mellom 1890 og 1910. Barken var en viktig kilde for tannin til lærindustrien. I dag brukes virket fra kanadahemlokk helst som papirmasse.

Kanadahemlokk plantes ofte som prydtre. Det finnes mange kultivarer med ulik vekstform. I Norge er arten plantet nordover til Trøndelag, og den er langt mer hardfør enn vestamerikansk hemlokk (*Tsuga heterophylla*). Kanadahemlokk er i Norge bare funnet forvillet på ett sted, i Hurdal i Akershus.

Galleri
-------

* Kanadahemlokk i Vest-VirginiaKanadahemlokk i Vest-Virginia
* BarkBark
* BarBar
* KongleKongle
* Kultivaren 'Sargentii' med hengende grenerKultivaren 'Sargentii' med hengende grener

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger»Åpent tilgjengelig. Artsdatabanken. 16. april 2023. Besøkt 16. april 2023.
2. 1 2  A. Farjon (2013). «*Tsuga canadensis*». *The IUCN Red List of Threatened Species*. doi:10.2305/IUCN.UK.2013-1.RLTS.T42431A2979676.en.
3. ↑  Hegre H, Solstad H, Alm T, Fløistad IS, Pedersen O, Schei FH, Vandvik V, Vollering J, Westergaard KB og Skarpaas O (11. august 2023). «Karplanter. Vurdering av økologisk risiko for kanadahemlokk *Tsuga canadensis* som LO (NK i 2018) for Fastlands-Norge med havområder»Åpent tilgjengelig. *Fremmedartslista 2023*. Artsdatabanken. Besøkt 26. september 2023.
4. ↑  «*Adelges tsugae* (hemlock woolly adelgid)». Invasive Species Compendium. Besøkt 25. juli 2019.
5. ↑  S.M. Salom og F. Hale. «*Adelges tsugae*». Bugwood Wiki. Besøkt 25. juli 2019.
6. ↑  «Kanadahemlokk *Tsuga canadensis*». *Fremmedartsbasen 2018*. Artsdatabanken. Besøkt 23. juli 2019.

Litteratur
----------

* A. Mitchell (1977). *Trær i skog og hage*. Oversatt av I. Gjærevoll. Tiden. s. 143. ISBN 82-10-01282-7.
* «*Tsuga canadensis*». Flora of North America. Besøkt 22. desember 2015.
* R.M. Godman og K. Lancaster. «Eastern Hemlock». *Silvics of North America*. Besøkt 22. desember 2015.
* «*Tsuga canadensis*». The Gymnosperm Database. Besøkt 22. desember 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Canadahemlokk* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Canadahemlokk* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Canadahemlokk* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Canadahemlokk* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Canadahemlokk* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Canadahemlokk* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Canadahemlokk* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Canadahemlokk* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Tsuga canadensis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Tsuga canadensis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Tsuga canadensis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |