Dexcom G6  Foto: Geo Swan Freestyle Libre 2 med mottakerapparat  Foto: Sjö Freestyle Libre 3  Foto: Raimond Spekking 
En **kontinuerlig vevsglukosemåler** (engelsk: *continuous glucose monitor*), forkortet **CGM**, er en liten sensor som måler glukoseverdien i vevet under huden, og sender verdien over til en mottaker. Måleren festes ofte subkutant på armen eller magen. Noen få sensorer opereres inn i underhuden. Kontinuerlige vevsglukosemålere kjennetegnes av en flat sender som ligger inntil huden.

CGM reduserer antallet ganger personer med diabetes må stikke seg i fingeren og benytte et blodsukkerapparat for å måle blodsukkeret. En sensor kan være nyttig for personer med både diabetes type 1 og 2 for å kontrollere blodsukkeret over tid. En kontinuerlig vevsglukosemåler kan hjelpe personer med diabetes å se hvordan blodsukkeret forløper over tid. En CGM kan ha noe forsinkelse, mellom ti og femten minutter. Dette betyr at resultatet som vises etter en måling er slik blodsukkeret hos brukeren var for rundt 10-15 minutter siden. En del sensorer kan varsle med alarmer når blodsukkeret blir for høyt eller lavt.

I Norge vurderes de fleste med diabetes type 1 for å få kontinuerlig vevsglukosemåler. Helsedirektoratet trekker frem at bruk av CGM i betydelig grad reduserer risikoen for alvorlige hypoglykemier (føling, lavt blodsukker), har god nøyaktighet og er enkel å bruke for de fleste. Direktoratet trekker også frem at en kontinuerlig vevsglukosemåler gir et mer komplett bilde av glukosen i blodet over tid enn måling gjennom fingerstikk, som igjen gjør det lettere å ta fornuftige behandlingsvalg. Diabetikere med diabetes type 2 i Norge vurderes som regel ikke for å få dekket sensor, men kan kjøpe det selv. I Storbritannia blir diabetes type 2 pasienter vurdert dersom de bruker insulin to eller flere ganger daglig, har tilbakevendende eller alvorlig hypoglykemi, har svekket hypoglykemibevissthet eller ikke kan overvåke sitt eget blodsukker gjennom stikk, men klarer å bruke en mottaker for å motta data.

CGM er et sentralt element i utviklingen av et «closed-loop system» (kunstig bukspyttkjertel) for behandling av diabetes type 1. «Closed-loop» skal fungere som en erstatning for bukspyttkjertelens funksjoner, kontinuerlig overvåkning og korreksjon av blodsukkeret gjennom insulintilførsel. I et slikt lukket system overvåkes blodsukkeret av en CGM. Dataene blir sendt til en insulinpumpe som automatisk regner ut riktig mengde insulin som skal tilføres, uten krav til oppmerksomhet fra brukeren. En rekke insulinpumper tilbyr delvis «automodus», men dette er per 2022 ikke et fullstendig «closed-loop system».

Sensorer kan i noen tilfeller være negativt dersom brukeren henger seg for mye opp i blodsukkeret sitt, slik at det for eksempel blir mentalt slitsomt. Sensorer kan også føre til hudirritasjon og kløe.

Den første kontinuerlige vevsglukosemåleren, *Medtronic MiniMed CGMS*, ble lansert i 1999.

Se også
-------

* Blodsukkerapparat
* Insulinpumpe

Referanser
----------

1. ↑  «Insulinpumper og sensorer». *www.diabetes.no* **(norsk)**. Besøkt 22. august 2022.
2. ↑  «Continuous Glucose Monitoring | NIDDK». *National Institute of Diabetes and Digestive and Kidney Diseases* **(engelsk)**. Besøkt 22. august 2022.
3. ↑  Bangstad, s. 105
4. ↑  «The Basics of Continuous Glucose Monitoring (CGM) - Diabetes Educators Calgary». *www.diabeteseducatorscalgary.ca*. Besøkt 22. august 2022.
5. ↑  Christophersen, s. 114
6. ↑  Christophersen, s. 124
7. ↑  «Continuous Glucose Monitoring (CGM): What Is It & How Does It Work». *Cleveland Clinic*. 7. juli 2021. Besøkt 22. august 2022.
8. ↑  Christophersen, Yngvar (2018). *Mestring av livet med diabetes*. no: Vigmostad & Bjørke. s. 124–125. ISBN 9788241914430.
9. ↑  «Egenmåling av blodsukker og bruk av kontinuerlig vevsglukosemåling ved diabetes type 1». *Helsedirektoratet* **(norsk)**. Besøkt 22. august 2022.
10. ↑  «Getting a free CGM, flash glucose monitor (Freestyle Libre) or insulin pump on the NHS – who should qualify?». *Diabetes UK* **(engelsk)**. Besøkt 21. september 2022.
11. ↑  Bangstad, s. 108
12. ↑  Olczuk, David; Priefer, Ronny (2018). «A history of continuous glucose monitors (CGMs) in self-monitoring of diabetes mellitus». *Diabetes & Metabolic Syndrome: Clinical Research & Reviews*. 2 **(engelsk)**. 12: 181–187. ISSN 1871-4021. doi:10.1016/j.dsx.2017.09.005. Besøkt 21. september 2022.
13. ↑  Christophersen, s. 125
14. ↑  Bangstad, s. 107
15. ↑  Hanås, s. 100

Litteratur
----------

* Christophersen, Yngvar (2018). *Mestring av livet med diabetes*. no: Vigmostad & Bjørke. s. 114–125. ISBN 9788241914430.

* Bangstad, Hans-Jacob (2014). «Kontinuerlig vevsglukosemåling». *Diabeteshåndboken*. Gyldendal akademisk. s. 105–109. ISBN 9788205399167.
* Hanås, Ragnar (2021). *Type 1 diabetes hos barn, ungdom og unge voksne*. Oslo: Cappelen Damm AS. s. 100–105. ISBN 9788202699222.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Continuous glucose monitoring equipment – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Diabetes |
| --- |
| Type 1  **·** Type 2  **·** LADA  **·** MODY  **·** Svangerskapsdiabetes  **·** Sekundær diabetes |
| Symptomer | 
* Polyuri
	+ Glykosuri
* Polydipsi
* Hyperfagi

 |  |
| Blodprøver | 
* Blodsukker
* HbA1c
* Glukosebelastningsprøve

 |
| Behandling og utstyr | 
* Antidiabetika
	+ SGLT2-hemmere
* Subkutan terapi
	+ Insulin
	+ Insulinpenn
	+ Injeksjonsport
	+ Insulinpumpe
* Blodsukkerapparat
* CGM

 |
| Komplikasjoner | 
* Hypoglykemi
* Hyperglykemi
	+ Nyreterskel
	+ Acetonemi
	+ Diabetisk ketoacidose
	+ Diabeteskoma
* Hjerte- og karsykdommer
* Diabetisk retinopati
* Diabetisk nefropati
* Diabetisk nevropati
* Søvnapné
* Urinveisinfeksjon
* Periodontitt
* Gastroparese
* Depresjon

 |
| Organisasjoner | 
* Diabetesforbundet
	+ Ungdiabetes
* International Diabetes Federation

 |
| Annet | 
* Remisjonsfasen
* Dawnfenomenet
* Norsk diabetesregister for voksne
* Diabeteshund
* Verdens diabetesdag
* levmeddiabetes.no

 |