Erkeengelen Mikael, ikon fra 1300-tallet fra St.Katarina-klosteret i Sinai
**Mikkelsmess**, også kjent som **mikkelsmesse**, **(sankt )mikaelsfest** og **mikaeli** (lat.: *Festum archangeli Michaelis*) er en religiøs høytidsdag, 29. september, til minne om erkeengelen Mikael. Dagen blir også markert som *høsttakkefest*. Rundt år 380 e.Kr. ble det, på denne dato, innviet en kirke til erkeengelen Mikaels ære, på stedet Chonai i Frygia (nå i Tyrkia).

I den katolske kirke er mikkelsmess også til ære for de to andre erkeengler, Gabriel og Rafael. I den anglikanske kirke avholdes mikkelsmess til ære for *alle* engler. Den ortodokse kirke feirer erkeengelen Mikael og alle englene den 8. november.

Dagen ble avskaffet som helligdag i Danmark-Norge ved festdagsreduksjonen av 1771. Den ble likevel feiret i lang tid etter nedleggelsen, da de katolske tradisjonene satt godt. Mange steder ble dagen betraktet som en prikkedag, en «halv-helligdag» da tjenestefolket skulle ha fri og minst mulig skulle gjøres. Datoen markerte en frist for innhøsting (høstonna) og innhenting av buskap; og derfor knyttes også *buferdsdag* til mikkelsmess.[]

I før-middelalderen var dagen likestilt med jul, påske og midtsommer, og de som ikke brygget til mikkelsmess risikerte straff. Det kunne ofte gis de fattige på mikkelsmess, det såkalte «Mikjals-korn». Høsttakkefesten ble feiret med et mikkelsgilde eller kanskje nøyde man seg med en spesiell «Mikjåls-kake».

Primstaven markerte dagen med en vekt, Mikaels vanligste attributt. Vekten skulle etter kristen tradisjon veie sjelens gode og onde gjerninger i livet på jorden. Det kunne også være engelens blåseinstrumentet, en lur. 
I 1918 ble dagen tatt inn igjen i norske kirkebøker.
Fra 1999 er mikkelsmess gjenninnført i Den norske kirke, som valgfritt.[*bør utdypes*] Flere menigheter har siden avholdt konferanser og festivaler tilegnet mikkelsmess. I Kristensamfunnet og steinerskolene er mikaelsfest en viktig høytid.

Høsttakkefest
-------------

Etter de eldste lutherske tradisjonene i Norge skulle denne dagen også feires som en høsttakkefest. Man skulle da takke Gud for maten man fikk fra marken. Dette blir fremdeles markert i Den norske kirke. Man feirer nå høsttakkefest på søndagen før eller etter mikkelsmess, svært ofte med en familiegudstjeneste.

Barn blir gjerne involvert i gudstjenesten med å bære frukt, korn og andre ting inn i kirken. Dagen blir også gjerne brukt til å fokusere på forvalteransvaret.

Referanser
----------

1. ↑  Hallvard M. Hoftun (1981). *Suldal kultursoge. Gamle Suldal*. Suldal kommune. s. 226-227.
2. ↑  Skottene, Ragnar; *Kristne symboler. En elementær innføring*, Verbum, Oslo, 2002. ISBN 82-543-0918-3, s.140-141
3. ↑  Høsttakkefest i Ranem kirke Arkivert 8. juni 2008 hos Wayback Machine.
4. ↑  *Høsten er takkertid*-Haugesund kirke

Eksterne lenker
---------------

* (en) Michaelmas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Bibelsk gjennomgang av mikkelsmess (og høsttakkefest) – Bibelselskapet Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine.

  


| * v
* d
* r
Helligdager i Norge |
| --- |
| Helligdager | Søndager • Første nyttårsdag (1. januar) • Skjærtorsdag • Langfredag • Første påskedag • Andre påskedag • Kristi himmelfartsdag • Første pinsedag • Andre pinsedag • Første juledag • Andre juledag |  |
| Helligdager frem til 1770 | Tredje påskedag • Tredje pinsedag • Tredje juledag • Helligtrekongersdag • Kyndelsmesse • Maria budskapsdag • Sankthans • Maria besøkelsesdag/syftesok • Mikkelsmess • Allehelgensdag |
| Helligdag til 1950 | Bots- og bededag |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC
 |