**Implanterbar hjertestarter** (**ICD**, fra engelsk *Implantable cardioverter-defibrillator*) er en hjertestarter som kan opereres inn i kroppen til et menneske og som oppdager og stanser farlige, unormale hjerterytmer (arytmier). Hjertestarteren overvåker hjerteslagene og gir om nødvendig elektrisk sjokk for å gjenopprette normal hjerterytme.

Beskrivelse
-----------

Den implanterbar hjertestarteren er beregnet på personer med hjertesykdom eller medfødt hjertefeil som har hatt hjertestans eller hjerterytmer som trenger defibrillering. Defibrillatoren kan gi elektriske støt når hjertet plutselig får en rytme som ikke gir pumpeeffekt, og er en effektiv måte å unngå plutselige dødsfall.

Defibrillator-boksen, som er litt lengre og tynnere enn en fyrstikkeske, kobles til hjertet via en elektrode gjennom en blodåre. Pasienten får lokalbedøvelse eller full narkose under inngrepet som tar en times tid. Pasienten kan normalt utskrives fra sykehuset neste dag. En liten datamaskin i den implanterte boksen analyserer hjerterytmen hele tiden, og er klar til å gi et strømstøt om feil hjerterytme oppstår.

I tilfelle hjertet slår svært fort (ventrikkeltachycardi – som skyldes at hjerteslag starter i et hjertekammer i stedet for i forkammeret), sender den ut et elektrisk støt på 30–40 joule. Dersom hjertet stopper helt (ventrikkelflimmer), sender den også ut et støt på 30–40 joule. Noen interne defibrillatorer og kan også fungere som pacemaker. Hjertets aktivitet og eventuelle støt fra defibrillatoren blir hele tiden registrert, slik at hjertespesialisten kan lese av dette ved neste konsultasjon. Det må skiftes batteri i den implanterbar hjertestarteren med jevne mellomrom.

Historie
--------

ICD ble utviklet ved Sinai Hospital i Baltimore. Forskerne begynte i 1969 og det tok elleve år før de behandlet sin første pasient.

Eksempler
---------

Stadig flere får innoperert en slik hjertestarter.

Fotballspilleren Carl-Erik Torp fikk innoperert en ICD etter at han fikk hjertestans på fotballbanen under en kamp mellom Brann og Sogndal i 2011. Han fortalte i podkasten *Heia Fotball* i 2021 at ICD-en hadde startet hjertet hans 12–13 ganger etter at han fikk innoperert den.

Den danske fotballspilleren Christian Eriksen fikk operert inn en ICD etter at han han fikk hjertestans i kampen mellom Danmark og Finland under EM i fotball i 2021. Mange så Eriksens hjertestans på direkte TV, og det førte til stor oppmersomhet omkring hjertestans.

Referanser
----------

1. ↑  Hjemmemonitor gir trygghet *Sykepleien*. Besøkt 25. juni 2021.
2. ↑  Matchett, M; Sears, SF; Hazelton, G; Kirian, K; Wilson, E; Nekkanti, R (januar 2009). «The implantable cardioverter defibrillator: its history, current psychological impact and future.». *Expert Review of Medical Devices*. 6 (1): 43–50. PMID 19105779. doi:10.1586/17434440.6.1.43.
3. ↑  «Standby automatic defibrillator: An approach to prevention of sudden coronary death». *Arch Intern Med*. 126 (1): 158–61. 1970. PMID 5425512. doi:10.1001/archinte.1970.00310070160014.
4. ↑  Løpske ICD’er Arkivert 16. februar 2019 hos Wayback Machine. Ambulanseforum
5. ↑  Podkasten *Heia Fotball EM #6 Carl-Erik Thorp*, 18. juni 2021.
6. ↑  Da Christian Eriksen fikk hjertestans, begynte telefonene hos Røde Kors å ringe. NRK. Besøkt 24. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Implanterbar hjertestarter. NHI. Besøkt 24. juni 2021.
* Plutselig hjertestans. Olympiatoppen. Besøkt 24. juni 2021.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |