Månefasen avhenger av månens posisjon i banen rundt jorda. I dette diagrammet ser man ned på Nordpolen.
I astronomisk terminologi er **nymåne** den månefasen som inntreffer når månen, i sin månedlige bevegelse i banen rundt jorda, ligger mellom jorda og sola, og sett fra jorda er månen derfor i konjunksjon med sola. På denne tiden er den mørke (ubelyste) delen av månen vendt nesten rett mot jorda, slik at månen ikke er synlig for det blotte øye.

Den opprinnelige betydningen av *nymåne* var den første synlige månesigden etter konjunksjonen med sola. Denne finner sted over horisonten i vest i en kort periode mellom solnedgang og månenedgang, og derfor vil den nøyaktige tiden, og til og med datoen for når månen viser seg igjen, avhenge av observatørens geografiske posisjon. Per definisjon inntreffer den astronomiske nymånen i det øyeblikket månen og sola har samme ekliptiske lengde. De er da i konjunksjon. Dette øyeblikket avhenger ikke av geografisk posisjon, og under spesielle forhold kan det falle sammen med en solformørkelse.

Bestemmelse av nymåner: en tilnærmet formel
-------------------------------------------

Intervallet mellom nymåner – en *lunasjon* – er variabelt. Den midlere tiden mellom nymåner, den synodiske måneden, er omtrent 29,53… dager. En tilnærmet formel for å beregne tidspunkter for nymåner for påfølgende måneder er:

{\displaystyle d=5,597661+29,5305888610\times N+(102,026\times 10^{-12})\times N^{2}}
der *N* er et heltall; 0 svarer til den første nymånen i år 2000, og tallet økes med 1 for hver synodiske måned. Resultatet *d* er antall dager (og brøkdeler av dager) siden 2000-01-01 00:00:00 regnet etter tidsskalaen kjent som terrestrisk tid (TT), som brukes i efemerider.

For å få dette øyeblikket uttrykt som universaltid (UT), legges denne tilnærmede korreksjonen til:

{\displaystyle -0,000739-(235\times 10^{-12})\times N^{2}} dager
Periodiske perturbasjoner medfører forskjeller mellom sann konjunksjon og disse midlere verdiene. For alle nymåner mellom 1601 og 2401, er det maksimale avviket 0,592 dager = 14t 13m. Varigheten av en lunasjon (dvs. tiden fra nymåne til neste nymåne) varierer i denne perioden mellom 29,272 og 29,833 dager, dvs. −0,259d = 6t 12m kortere, eller +0,302d = 7t 15m lengre enn gjennomsnittlig.

Se også
-------

* Månefase
* Fullmåne
* Halvmåne
* Gyllentall

Referanser
----------

1. ↑  Jawad, Ala'a H. (november 1993). Roger W. Sinnott, red. «How Long Is a Lunar Month?». *Sky&Telescope*: pp.76..77. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)
2. ↑  Meeus, Jean (2002). *The duration of the lunation, in More Mathematical Astronomy Morsels*. Willmann-Bell, Richmond VA USA. s. 19..31. ISBN 0-943396-74-3.

Eksterne lenker
---------------

* Sacred Astronomy fra *Zaytuna institute*
* CrescentWatch.org fra *Zaytuna Institute*
* Moon sighting Committee World-wide of Khalid Shaukat
* Moon Sighting from Committee For Crescent Observation, Intl.
* Islamic Crescent Observation Project Arkivert 9. mars 2021 hos Wayback Machine.
* The Length of the Lunar Cycle (numerical integration analysis)
* Predicting the First Visibility of the Lunar Crescent

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |