recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Harold Edgar McMunn** (født 6. oktober 1902, død 5. februar 1964) var en canadisk ishockeyspiller som deltok under vinter-OL 1924 i Chamonix.

McMunn ble olympisk- og verdensmester i ishockey under vinter-OL 1924 i Chamonix. Han spilte på Toronto Granites som representerte Canada under OL-turneringen. Det canadiske laget vant turneringen overlegent, de vant alle fem kampene. De vant sine tre kamper i gruppespillet med sammenlagt 85-0; Tsjekkoslovakia 30-0, Sverige 22-0 og Sveits 33-0. I semifinalen beseiret de Storbritannia med 19-2 og i finalen USA med 6-1. OL-turneringen i ishockey var også verdensmesterskapet i ishockey. Spillerne på Canadas OL-lag (Torono Granites) var McMunn, Cyril Slater, Harry Watson, Ernie Collett, Dunc Munro, Beattie Ramsay, Jack Cameron, Reginald Smith og Albert McCaffery.

OL-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Gull **Gull** i ishockey (Canada)

VM-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Gull **Gull** i ishockey (Canada)

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Harold McMunn – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Harold McMunn – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold McMunn – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold McMunn – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Harold McMunn – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Harold McMunn – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
**Choiseul** er ei av Salomonøyene. Det er den største øya (2 971 km²) i Choiseul-provinsen, som i tillegg består av øyene Taro, Vaghena og Rob Roy. 

Den første europeeren som kom til øya var sannsynligvis den spanske oppdagelsesreisende Álvaro de Mendaña de Neira i 1568. Han gav den navnet San Marcos. Stedet var så mer eller mindre glemt i rundt 200 år før franskmannen Louis Antoine de Bougainville kom dit. Han gav øya navn etter utenriksminister Étienne-François, greve av Choiseul (1719–1785). 

Fram til 1899 var Choiseul en del av de tyske Salomonøyene. Øya blei så innlemma i den britiske kolonien fram til uavhengigheten i 1978. 

Under andre verdenskrig var øya delvis okkupert av japanske styrker. 28. oktober 1943 og ei uke videre gjennomførte fallskjermjegere fra US Marines flere raid mot japanerne. De allierte hadde planer om landgang på øya Bougainville, og hensikten med angrepet på Choiseul var å avlede oppmerksomheten fra dette. 143 japanere og 14 US-amerikanere blei drept i kampene.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** GeoNames
 |
**Norwegian Interbank Offered Rate** (**NIBOR**) er er en samlebetegnelse for norske pengemarkedsrenter på ulike løpetider; en uke, en måned, to måneder tre måneder, og seks måneder. NIBOR er ment å reflektere rentenivået som en bank krever for usikret pengemarkedsutlån i norske kroner til en annen bank. NIBOR benyttes som referanserente i interbank-markedet og i finansielle kontrakter som lån, verdipapirer og rentederivater, men også til analyseformål og til verdsetting av aktiva ved å kalkulere nåverdien av kontantstrømmer. 

NIBOR administreres av Norske Finansielle Referanser AS (NoRe), et heleid datterselskap av Finans Norge. NIBOR kalkuleres og publiseres av Global Rate Set Systems (GRSS). 

NIBOR beregnes og publiseres kl 12.00 CET/CEST hver dag det norske pengemarkedet er åpent (hver bankdag), og kalkuleres som et enkelt gjennomsnitt av rentene som sendes inn av NIBOR-panelbankene for hver løpetid. Beregningen utelater høyeste og laveste rente i henhold til NIBORs beregningsmetodikk. Rentene beregnes som årlige nominelle renter med faktisk antall dager i perioden dividert med 360 dager, og angis med to desimaler.

8. juli 2021 konkluderte EU-kommisjonen at NIBOR er en kritisk benchmark, jfr. Benchmark Regulation (EU), Artikkel 20 nr. 1 bokstav b). Vedtak ble fattet og innarbeidet i norsk lov 16. desember 2021. Vurderingen var basert på Finanstilsynetsinnspill til ESMA, der de konkluderte med at Nibor er av avgjørende betydning for finansiell stabilitet og markedsintegritet i Norge. Finanstilsynet viste til at NIBOR har stor innvirkning på driften av finansmarkedene i Norge, og på bedrifter og forbrukere slik rentene brukes i lån, forbruker kredittprodukter, rentederivater og investeringsfond.

Se også
-------

* LIBOR

Referanser
----------

1. ↑  «NoRe – Norske Finansielle Referanser AS» **(engelsk)**. Besøkt 2. november 2022.
2. ↑  finansnorge.no/tema/nibor-nowa/nibor/

Eksterne lenker
---------------

* NIBOR (Norwegian Interbank Offered Rate)**®** , om NIBOR fra nettstedet https://nore-benchmarks.com
* Risikopåslagene i Nibor og andre lands interbankrenter Arkivert 1. november 2014 hos Wayback Machine.. Staff Memo fra Norges Bank
**Mikkel Magnus McAlinden** (født 17. juli 1963) er en norsk billedkunstner og fotograf. I 2011 ble han ansett som en av nåtidens fremste norske fotokunstnerne. McAlinden arbeider fortrinnsvis i store formater. Bildene hans fremstår ved første øyekast som fotografier av vanlige situasjoner eller motiver. Først ved nærmere granskning oppdager betrakteren at kunstneren har manipulert motivet, og at verket må være sammensatt av flere ulike eksponeringer ved hjelp av digital etterbehandling. Resultatet er bilder som viser flere dimensjoner av motivet enn det en enkelt eksponering vil kunne gjengi, og av dette oppstår en surrealistisk bildeverden egnet til å skape undring og iblant også uhygge hos betrakteren.

Utdannelse
----------

* Statens høgskole for kunsthåndverk og design i Bergen, grunnstudium (1991–1994)
* Statens høgskole for kunsthåndverk og design i Bergen, hovedfag (1994–1996)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Mikkel McAlinden i Fotografregisteret.
* Kunstnerens egen webside
* Mikkel McAlinden i listen.no - bilder og utstillingshistorikk
* Oppslag om kunstneren i kulturnett.no[*død lenke*]

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** BIBSYS **·** NMFF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** KulturNav
 |
**Laos' kvinnelandslag i fotball** representerer Laos i internasjonal fotball. Laos tilhører den delen av asiatiske kvinnelandslag som befinner seg under både de beste (Kina, Japan, Nord-Korea, Australia og Sør-Korea) og de nest beste (Taiwan, Thailand, Burma og Vietnam). Siden de først kom inn på FIFAs verdensranking for kvinner i juni 2007, har Laos klatret sakte, men sikkert oppover rankingen.

Historie
--------

På grunn av sin sene debut, har Laos aldri vært med i noen Asiamesterskap eller kvalifiseringer til det. Imidlertid var Laos med i Sørøstasiamesterskapet i fotball i 2007, der de kom på trejeplass i sin gruppe. Først tapte Laos stygt for Thailand og deretter for Burma, før de slo Singapore. I de Sørøstasiatiske leker, derimot, greide Laos å komme til semifinalen, takket være uavgjort mot Filippinene og et noe mer beskjedent tap for gruppevinner Vietnam enn det Filippinene greide. I semifinalen gikk det imidlertid dårlig, og i bronsefinalen tapte også Laos klart. Dermed ble det en fjerdeplass. I neste Sørøstasiamesterskap, i 2008, kom laget på tredjeplass igjen, denne gangen blant fem land. Denne gangen var det Malaysia og Indonesia Laos slo. De neste Sørøstasiatiske leker vil bli arrangert i Laos.

| * v
* d
* r
Nasjonale fotballandslag i Asia (AFC) |
| --- |
|  | 
* Afghanistan
* Australia
* Bahrain
* Bangladesh
* Bhutan
* Brunei
* Burma
* De forente arabiske emirater
* Filippinene
* Guam
* Hongkong
* India
* Indonesia
* Iran
* Irak
* Japan
* Jemen
* Jordan
* Kambodsja
* Kina
* Kirgisistan
* Kuwait
* Laos
* Libanon
* Macao
* Malaysia
* Maldivene
* Mongolia
* Nepal
* Nord-Korea
* Nord-Marianene
* Pakistan
* Palestina
* Oman
* Qatar
* Saudi-Arabia
* Singapore
* Sri Lanka
* Syria
* Sør-Korea
* Tadsjikistan
* Taiwan
* Thailand
* Turkmenistan
* Usbekistan
* Vietnam
* Øst-Timor

 |  |
| 
* Tidligere:
* Nord-Vietnam
* Sør-Vietnam
* Sør-Jemen

 |
**Harold Head Hurley** (født 16. november 1930 i Stratford i Ontario, død 29. august 2017[] i Kitchener) var en canadisk ishockeyspiller som deltok i De olympiske vinterleker i 1960 i Squaw Valley Ski Resort.

Hurley vant en olympisk sølvmedalje i ishockey under Vinter-OL i 1960 i Squaw Valley. Han var målvakt på det canadiske ishockeylaget som kom på andreplass i turneringen bak USA. Det var ti lag som deltok, og etter gruppespillet spilte de seks beste lagene en enkeltserie der alle lagene møttes én gang. Canada vant fire kamper og tapte én, 1–2 til USA. USA vant alle fem kampene i sluttspillsserien og vant serien med maksimale ti poeng foran Canada med åtte og Sovjetunionen med fem poeng.

OL-medaljer
-----------

* 1960 USAs flagg Squaw Valley - Sølv Sølv i ishockey Canadas flagg Canada

Referanser
----------

1. 1 2   «In Memory ofHarold Anthony "Boat" Hurley»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Harold Hurley – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Harold Hurley – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold Hurley – Hockeydb.com Rediger på Wikidata
Kokkeplassen har eksteriør i rokokko og ble fredet av Riksantikvaren i 1923.
**Kokkeplassen** er en eiendom på Hisøy i Arendal. Navnet på stedet stammer fra trelasthandeltiden da hollendere som skulle hente tømmer ankret opp på stedet og ga det sitt navn, antagelig fordi de laget sin mat her.

Hovedhuset på eiendommen ble opprinnelig bygget som sommerbolig i 1792 i rokokko/empire-stil av prokurator Peder G. Ussing. Han var gift med Anne Marie og ga det til henne som morgengave ved bryllupet. Stedet gikk i mer enn 100 år under navnet Marienlund. I 1797 ble stedet solgt til skipsreder Christopher Fürst som brukte det som landsted. Det ble så solgt videre i 1889 til lensmann Niels C. Bakke, og har vært i familien siden. Eiendommen har et stort hageanlegg med over 200 år gamle fontener og trær. I 1952 ble det på eiendommen åpnet et sanatorium for nervøse, det første i Norge, godkjent av Helsedirektoratet med 24 senger samme år. Det ble utvidet med nytt bygg og 32 godkjente sengeplasser i 1969. Denne virksomheten ble trappet ned i 1979 og lagt ned i 1984. På stedet er det i dag private boliger, to båthavner, selskapslokaler og utleie av leiligheter.

Kokkeplassen ble fredet i 1922, og er idag et kulturminne.

Eksterne lenker
---------------

* «Kokkeplassen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. er

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
**Harold Alfred «Hack» Simpson** (født 26. juni 1910 i Winnipeg i Manitoba, død 30. mars 1978 i Montréal i Québec) var en canadisk ishockeyspiller som deltok i vinter-OL 1932 i Lake Placid.

Simpson ble olympisk- og verdensmester i ishockey i vinter-OL 1932 i Lake Placid. Han spilte på *Winnipeg Hockey Club* som representerte Canada i OL-turneringen. Det canadiske laget vant ishockeyturneringen som besto av fire lag og alle lagene møttes to ganger. Det var to meget jevne kamper mellom USA og Canada, den første vant Canada med 2-1 etter forlengning og den andre sluttet uavgjort 2-2. Canada vant sitt fjerde strake olympiske gull i ishockey foran USA med sølv og Tyskland med bronse. Den fjerde olympiske turneringen i ishockey var også det sjette verdensmesterskapet i ishockey. Spillerne på Canadas OL-lag var Simpson, William Cockburn, Clifford Crowley, Albert Duncanson, George Garbutt, Victor Lindquist, Roy Hinkel, Norman Malloy, Walter Monson, Kenneth Moore, Romeo Rivers, Hugh Sutherland, Stanley Wagner og Aliston Wise. Simpson, kjent som «Hack», spilte fem kamper og scoret seks mål.

OL-medaljer
-----------

* Gull 1932 USAs flagg Lake Placid - **Gull** i ishockey Canadas flagg Canada

VM-medaljer
-----------

* Gull 1932 USAs flagg Lake Placid - **Gull** i ishockey Canadas flagg Canada

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Harold Simpson – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Harold Simpson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold Simpson – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Harold Simpson – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
«**Bennie and the Jets**» er en sang komponert av Elton John og Bernie Taupin fra albumet *Goodbye Yellow Brick Road* (1973). Det er en av Elton Johns mest populære sanger.

Informasjon
-----------

«Bennie and the Jets» ble utgitt den 4. februar 1974 som den siste singelen fra albumet. Sangen forteller om et fiktivt band hvorav Elton John er en antatt fan. I intervjuer har Taupin sagt at tekstene er en satire av musikkindustrien på 1970-tallet.

Elton John ville ikke ha «Bennie and the Jets» på side en på albumet *Goodbye Yellow Brick Road*, og var imot å gi den ut som singel, da han trodde den ville mislykkes på listene. Sangen nådde førsteplass på de amerikanske singellistene i 1974.

Komposisjon
-----------

Sangen ble produsert av Gus Dudgeon og innspilt i løpet av albumets økter i Frankrike i Strawberry Studios, der John og Taupin hadde spilt inn sine to foregående album *Honky Chateau* og *Don't Shoot Me I'm Only the Piano Player*.

Etter innspillingen av sangen i studio, var John og bandet bekymret for at den var for lite original. Ifølge gitaristen Davey Johnstone var det en av de merkeligste låtene de noen gang spilt inn. Han la til reverb-effekter, applaus, fløyter og andre lyder fra Elton Johns tidligere konserter, noe som ga det den konsertfølelsen som i ettertid har blitt sangens «varemerke».

Sporliste
---------

Alle sanger skrevet av Elton John og Bernie Taupin.

1. «Bennie and the Jets» – 5:23
2. «Harmony» – 2:46

Eksterne lenker
---------------

* *Bennie and the Jets* på Allmusic
Denne artikkelen omhandler demarkasjonslinje i vitenskapsteorien.  For politisk demarkasjonslinje, se demarkasjonslinje.
Begrepet **demarkasjonslinje** brukes i vitenskapsteorien om skillet mellom vitenskap og ikke-vitenskap.

Den filosofiske utfordringen å skille mellom vitenskap og ikke-vitenskap kalles «demarkasjonsproblemet». Logisk positivisme forsøkte å skille ved å hevde at bare uttalelser om faktiske hendelser eller logiske sammenhenger mellom konsepter er meningsfulle. All vitenskap måtte være verifiserbar, og demarkasjonslinjen ble tegnet mellom vitenskap og ikke-vitenskap og pseudovitenskap.

Karl Popper mente at falsifiserbarhet var et bedre kriterium enn verifiserbarhet, og at det som ikke kan falsifiseres ikke kan regnes som vitenskap.

Thomas Kuhn mente at all vitenskap ble gjort innenfor et paradigme, og ekstraordinær vitenskap kunne medføre et paradigmeskifte og føre til at gamle teorier og data måtte revurderes. Vitenskap innen et paradigme er som å legge et puslespill, så mens astronomer vil se en feilslått forutsigelse som en ny gåte og ny brikke til puslespillet, så vil en feilslått forutsigelse innen astrologi ikke føre til endring av den astrologiske tradisjonen. Popper mente at også astrologer legger puslespill, og at Kuhns demarkasjonslinje var sosiologisk mer enn rasjonell.

Larry Laudan hevdet at letingen etter en klar demarkasjonslinje mellom vitenskap og ikke-vitenskap var et område der filosofien hadde feilet. Han uttalte at skillet ikke var et vitenskapelig problem, men var politisk retorikk.

Donald Trumps krig mot «fake news» har aktualisert spørsmålet om en demarkasjon mellom falske og ekte nyheter.

Se også
-------

* Vitenskapsteori

Referanser
----------

1. ↑  Den logiske positivismen Arkivert 25. oktober 2017 hos Wayback Machine. Kenneth Ellefsen, s192 og s197
2. ↑  Essensielt inkompatible interesser?, Susanne Therese Vist, s89
3. 1 2  Science has experience fighting fake news — and Facebook should take note
4. ↑
5. ↑  4.3 The criterion of puzzle-solving, Sven Ove Hansson
6. ↑  Physics, Philosophy and Psychoanalysis: Essays in Honour of A. Grünbaum, L. Laudan, s 125
**Mumbles** (walisisk **Y Mwmxwls**) er en landsby og en odde som strekker seg ut i Swanseabukten i Wales. Landsbyen er en del av Swansea, og administreres derfor som en del av byen.

Navnet kommer fra fransk «mamelles», som betyr «bryster». Dette refererer til formen på de to holmene ved enden av odden. På den som ligger lengst ut står et fyrtårn.

Mumbles startet som en fiskerlandsby. I 1806 ble jernbanen bygget ut fram til landsbyen for å frakte kull til Swansea. Men man så raskt potensialet i passasjertrafikk. Den første passasjerruten startet 25. mars 1807, hvilket gjør den til den første regulære togrute for passasjertrafikk i verden. Den ble svært populær, og Mumbles begynte allerede dengang å utvikle seg til et turiststed.

Mumbles sett fra landsiden
I dag er det turisme som er hovednæringsvei. Den eneste større severdighet er ruinene av Oystermouth slott, men det som trekker mest folk er at byen har flere svært gode restauranter og kaféer, og at landskapet er vakkert.

Mumbles Mile
------------

Mumbles Mile er en veistrekning i Mumbles, som har en svært høy konsentrasjon av puber. Den er derfor et populært utfluktsmål for studenter fra Swansea og Cardiff, og er velkjent for pub-til-pubrunder. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
*Se også: Mumle Gåsegg (pseudonym), brukt av Johan Borgen*
Illustrasjon av Carl Larsson til folkeeventyret «Mumle Gåsegg» i *Folksagor* av Asbjørnsen og Moe (svensk oversettelse utgitt 1927) 
**Mumle Gåsegg** er en norsk eventyrfigur med trekk både fra morsomme skrytehistorier og helteeventyr. 

Mumle var født fra et gåseegg som fem koner hadde ruget på. Han fikk navnet sitt fra dette, og av at han mumlet mens han lå i egget. Det gutten hadde mumlet om, var mat – han hadde en voldsom matlyst, men var også utrolig sterk. Eventyret handler om hvordan det går ham i livet, i møte med konge, soldater og djevelen.

En gutt av overnaturlig opphav forlater hjemmet sitt på grunn av den enorme appetitten sin. Han gjør kontraktarbeid for en bonde og en konge, og de gir han harde oppgaver som setter styrken hans på prøve. Fordi han eter så uhorvelig mye, vil de kvitte seg med han, og kongen gir han til slutt svært farlige oppgaver, som å krige, eller dra til helvete etter skatt fra fanden. Gutten får til alt, og vinner kongsdatteren. Eventyret fins i mange varianter, også på svensk. Det er klassifisert under eventyrkatalog-nummeret AT 650A, under overskriften *Strong John*.

Flere kunstnere har illustrert eventyret, senest i tegneserieform av Bjørn Ousland

Referanser
----------

1. 1 2  Mumle Gåsägg (Bergmans svenske oversettelse)

Eksterne lenker
---------------

* Eventyret om Mumle Gåsegg (nynorsk)
* Eventyret om Mumle Gåsegg (bokmål)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Nanchong i Sichuan
**Nanchong** (kinesisk: 南充; pinyin: *Nánchōng*) er en by på prefekturnivå i provinsen Sichuan i det vestlige Kina. Befolkningen anslås (2004) til 7,26 millioner.

Administrative enheter
----------------------

Byprefekturet Nanchong har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*), ett byfylke (市 *shì*) og 5 fylker (县 *xiàn*).

| Kart |
| --- |
|  |
| # | Navn | Hanzi | Hanyu Pinyin | Befolkning (2004 est.) | Areal (km²) | Tetthet (/km²) |
| **Distrikter** |
| 1 | Shunqing | 顺庆区 | Shùnqìng Qū | 620 000 | 545 | 1 138 |
| 2 | Gaoping | 高坪区 | Gāopíng Qū | 570 000 | 812 | 702 |
| 3 | Jialing | 嘉陵区 | Jiālíng Qū | 680 000 | 1 170 | 581 |
| **Byfylker** |
| 4 | Langzhong | 阆中市 | Lángzhōng Shì | 860 000 | 1 877 | 458 |
| **Fylker** |
| 5 | Nanbu | 南部县 | Nánbù Xiàn | 1 240 000 | 2 305 | 538 |
| 6 | Yingshan | 营山县 | Yíngshān Xiàn | 900 000 | 1 633 | 551 |
| 7 | Peng'an | 蓬安县 | Péng'ān Xiàn | 680 000 | 1 334 | 510 |
| 8 | Yilong | 仪陇县 | Yílǒng Xiàn | 1 060 000 | 1 695 | 625 |
| 9 | Xichong | 西充县 | Xīchōng Xiàn | 640 000 | 1 108 | 578 |

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 212 løper gjennom området. Den begynner i Lanzhou i Gansu og fører sørover via Nanchong og ender i Chongqing.

Kinas riksvei 318, en av Folkerepublikken Kinas lengste hovedveier, løper gjennom området. Den begynner i Shanghai og fører blant annet innom Wuhan og Chengdu på sin vei inn i Tibet og Lhasa og helt frem til en kinesisk grenseovergang mot Nepal i Zhangmu.

Historie
--------

Nanchong lå innen området til staten Ba før den i 314 f.Kr. ble erobret av det som skulle bli Qin-dynastiet. Qinstyret gjorde Langzhong til sin regionale administrasjonsby. I begynnelsen av Han-dynastiet ble byen **Anhan** etablert i Shunqing-distriktet. Anhan fikk det nye navnet **Guozhou** (fruktbyen) i 621 (under Tang-dynastiet), og deretter navnet **Nanchong** i 742.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
«Romsa» har flere betydninger.
**Romsa** er en øygruppe i Bjoafjorden i Vindafjord kommune. Romsaøyene består av tre større og seks mindre øyer.

På Romsa har det bodd folk i minst 2000 år. Opp gjennom tidene har det bodd både lensmann og prest på øyene. Opprinnelig var øyene ett gårdsbruk, men fra 1840 ble det ni selvstendige gårdsbruk på øyene. I 1865 var det bosatt 77 personer på Romsa. Fra 1923 til 1944 var øyene egen skolekrets. Øyene hadde også dampskipsanløp og poståpneri. Næringsgrunnlaget på øyene var jordbruk, fiske, håndverk og tømmerutskiping. Rundt 1960 ble øyene fraflyttet, og hele øygruppen ble kjøpt og lagt ut til forsøksfelt for skogsfrøavl. Store deler av øygruppen ble da tilplantet med grantre. Øyene endret dramatisk karakter da det meste av granskogen ble fjernet vinteren 1996–1997. Hogstflaten er nå vokst til med gress og i samarbeid med Statsskog er målet å få tilbake den opprinnelege vegetasjonstypen på øyene.

I 1990 ble øygruppen sikret som offentlig friluftsområde. Siden har øyene vært en yndet utfartssted for båtfolket i Sunnhordland. Rundt øygruppen er det muligheter til et rikt og variert sportsfiske. Langs hele vestsiden av Store-Romsa er det gode muligheter til stangfiske fra land. Fra båt kan en ta stortorsken ved en av de mange fluene rundt øyriket. Øyene byr på mer enn fine badeviker, fiskeplasser og gode båthavner. Gamle bygninger og husruiner gjør øyene til et spennende sted for unge og voksne oppdagere. På *Haukelandstunet* står både våningshus, låve og eldhus. Gamle ferdselsveier er i dag gode turveier og stier. I 2000 ble Romsa naturreservat på østre del av Store-Romsa fredet. Her finner en den største kristtornskogen i Norge.

Romsa-kona og statsministeren
-----------------------------

Slik Romsa ligger til midt i ferdselsåren hendte det at det kunne komme «både fant og fagnadmann» til gårds. Slik skjedde det en tid etter den første verdenskrig at det kom en yacht inn på havna på Romsa. To mann gikk i land og til et gårdstun, der de banket på. Kona på gården kom ut, og fremmed-karene hilste og spurte om de kunne få kjøpe melk. De gikk vel ikke kledt i bestedressen akkurat, for kona mønstret de noe skeptisk og spurte: «Ka slags rekafantar æ de?» Den ene flirte visst litt i skjegget, og svarte: «Han der er overlege Claus Hansen, og dette er statsminister Michelsen fra Bergen». «Statsminister Mikkelsen?» utbrøt konen, «han store frå 1905? A, kor du lyg'e». Men det skulle hun snart forvisse seg om mente hun. Hun gikk inn og så på et bilde hun hadde hengende på veggen. «Jau, det var nok same karen». Og melk fekk de, så mye de ville ha, og gikk sikkert fornøyd til sjøen igjen.

Eksterne lenker
---------------

* Friluftsrådet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Pierre Camille Cartier** (født 10. mars 1878, død 27. oktober 1964) var en fransk gullsmed. Han var en av tre sønner av Alfred Cartier og bror av Jaques Cartier og Louis Cartier. Pierre bestefar, Louis-Francois Cartier hadde over tatt smykkeverkstedet fra sin lærer Adolphe Picard, i 1847, og dermed ble grunnlaget lagt for det berømte Cartier smykkeselskapet.

I 1902 åpnet Cartier-butikken i London. I 1909 åpnet han en i New York og i 1917 flyttet den til den nåværende  plasseringen på Fifth Avenue, i et ny-renessanse herskapshus tilhørende bankmannen Morton Plant.

Etter brorens død i 1942, drev Pierre sin forretning i Paris før han trakk seg tilbake til Genève i 1947.

Cartier ble eier av Hopediamanten og solgte den 28. januar 1911 til Edward B. McLean. En handel inngått i kontorene til McLean familiens *Washington Post* Pierre Cartier solgte diamanten for 180 000 dollar En klausul ved salgsavtalen for diamanten, som ble antatt å bringe død og katastrofe for sin eier, heter det at «dersom en dødsulykke inntreffer familien til Edward B. McLean innen seks måneder, så skal Hopediamnen byttes mot smykker av tilsvarende verdi». I mars var ikke diamanten blitt i samsvar med vilkårene i salgsavtalen. Cartier hyret inn en advokat for å saksøke McLean for betaling som svarte ved å si: «den var på et lån for inspeksjon». Den 2. februar 1912 skrev *New York Times*: *Wealthy Purchasers of Famous Stone to Retain It Despite Sinister Reputation*. [3]

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Cartier, Pierre (1878–27 October 1964), jeweler, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Fondation Pierre Cartier
4. ↑  *New York Times* - March 10, 1911
5. ↑  *New York Times* - February 2, 1912

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Romsdalshalvøya** er en halvøy i Møre og Romsdal på 1560 km². Halvøyen er en del av Romsdal og Nordmøre og er avgrenset – fra innerst i Romsdal, ut til havet, til innerst på Nordmøre – av Eresfjorden (mot vest), Langfjorden (mot sør), Romsdalsfjorden (mot sør), Julsundet (mot vest), Hustadvika (mot nord), Kornstadfjorden (mot øst), Kvernesfjorden (mot nord), Batnfjorden (mot nord), Tingvollfjorden (mot øst) og Sunndalsfjorden (mot øst). 

Halvøyen omfatter mesteparten av Molde og Gjemnes kommuner, samt hele Hustadvika kommune og fastlandsdelen av Aukra kommune. Den grenser i sørøst mot Sunndal kommune. Byen Molde er det største tettstedet.

Det bor omtrent 43 000 mennesker på halvøyen, på øyene utenfor bor ytterligere omtrent 5 000 mennesker.

| * v
* d
* r
Molde |
| --- |
| Historie | Slaget ved Sekken **·** Kongebjørka **·** Veøy **·** Grand Hotel | Molde |
| Politikk og administrasjon | Grunnkretser **·** Ordførere |
| Geografi | Romsdalshalvøya **·** Moldepanoramaet **·** Hjertøya **·** Sekken **·** Moldefjorden **·** Romsdalsfjorden |
| Kultur | Molde Fotballklubb **·** Moldejazz **·** Bjørnsonfestivalen **·** Teatret Vårt **·** Romsdalsmuseet **·** Plassen **·** Møre bispedømme |
| Relaterte artikler | Bykunst **·** Gater **·** Kulturminner **·** *Molde byleksikon* **·** Molde lufthavn **·** Romsdals Budstikke |
| Kategori:Molde |
Fra Romsdalseggen kan en se Trollveggen, med Romsdalen omtrent tusen høydemeter nedenfor
**Romsdalseggen** er en fjellrygg (tinderekke) mellom Venjesdalen og Åndalsnes i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Fjellryggen består av flere fjelltopper nederst i Romsdalen. Den er tilgjengelig fra Venjesdalen, Isfjorden og Åndalsnes. 

Romsdalseggen er ca. 10 km lang. Blånebba er Romsdalseggens høyeste topp, 1320 moh. og er den østligste av toppene. Vestover tinderekken ligger Mjelvafjellet, Høgnosa og lengst i vest Nesaksla. Romsdalseggen er omkranset av fjelltoppene Venjetindan, Romsdalshornet, Trolltindan, Trollveggen, Bispen, Kongen og Dronninga. Lengst inne i Isterdalen kan en se Trollstigen. Mot vest ser man Molde og ut mot Norskehavet. Romsdalseggen går parallelt med nedre del av Romsdalen, og Rauma elv sees i dalbunnen 1000 meter nedenfor fjellryggen.

Turisme
-------

Fra 2009 har den lokale reiselivsnæringen gitt Romsdalseggen en omfattende markedsføring. I samarbeid med Den Norske Turistforening ble eggen merket og tilrettelagt som turmål, noe som har resultert i økt besøk. Stien fikk varder omtrent for hver 50. meter. Det ble montert kjetting på bratte og vanskelige steder hvor det kan være nødvendig å holde seg fast. Det vanligste utgangspunktet er å starte vandringen i Venjesdalen. Det er tilrettelagt for tre ulike ruter: 

* «Romsdalseggen via Mjelvaskaret» – den enkleste varianten og egner seg for barnefamilier.
* «Romsdalseggen komfort» – omfatter litt småklatring.
* «Romsdalseggen ekstrem» – krevende, inneholder en bratt bestigning av sydryggen på Blånebba.

I 2015 ble det registrert 14.000 fotturister på Romsdalseggen.

Referanser
----------

1. ↑  «Bommet med 25.000 på Eggen». *Romsdals budstikke*. 23. oktober 2015. s. 2.

Eksterne lenker
---------------

* Romsdalseggen – turbeskrivelse i tekst og bilder Arkivert 9. juni 2020 hos Wayback Machine.
* Romsdalseggen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Krisesentersekretariatet** (KSS) er en norsk organisasjon som er en paraplyorganisasjon for en rekke krisesentre og som jobber mot vold i nære relasjoner og for å styrke tilbudet av krisesentre. Organisasjonen har tradisjonelt hatt fokus på vold mot kvinner, men jobber idag i et interseksjonelt perspektiv og for å styrke hjelpetilbudet til alle uansett kjønn. Organisasjonen gjennomfører blant annet undervisning og kurs og driver informasjonsarbeid og arbeid med lovsaker på voldsfeltet. Organisasjonen er en paraplyorganisasjon for en rekke krisesentre. Daglig leder er Ane Fossum. Krisesentersekretariatet ble etablert i 1994.

Krisesentersekretariatet arrangerer en årlig fagdag. I 2022 var temaene partnervold, voldsalarm, menneskehandel og kjønns- og seksualitetsmangfold innen vold i nære relasjoner og på krisesentre, herunder styrkingen av krisesentertilbudet for transpersoner. I forbindelse med fagdagen deler KSS ut Rettighetsprisen. Prisen ble første gang tildelt riksadvokat Tor-Aksel Busch i 2014.

Krisesentersekretariatet mottok LOs likestillingspris i 2009. Krisesentersekretariatet er tilsluttet Norges kvinnelobby og Forum for Kvinner og Utviklingsspørsmål.

Referanser
----------

1. ↑   Enhetsregisteret[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Fagdag 27. april 2022». Besøkt 11. januar 2023.
3. ↑  «Busch får pris for sitt fokus på vold i nære relasjoner». *Aftenposten*. 10. desember 2014.
4. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Krisesentersekretariatet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Nanchizi** er et gammelt nabolag som ligger inn mot den sørøstlige delen av Keiserpalasset, og var historisk selv en del av Den forbudte by i det sentrale Beijing i Kina. Det ligger i bydistriktet Dongcheng.

Her lå det tidligere en rekke håndverksvirk­somheter som betjente den keiserlige husholdningen. Her var keiserlige lager for silke, kjøtt og korn, i tillegg til paleer og templer. Noen av dem finnes fremdeles.

Da Qing-keiserdømmet falt i 1911, mistet bykjernen det senteret som mesteparten av dens virksomhet var rettet inn mot. Fra 1925 av ble Keiserpalasset gradvis omskapt til museum. Nanchizi ble etter hvert dominert av lokalt hverdagsliv, innrammet av den tradisjonelle Beijing-arkitekturen. Denne har to hovedkomponenter, siheyuaner (en­etasjes gårdsrom) og hutonger (veiter). Hutongene kan ofte bøye brått av i den ene eller andre retningen for å dempe de sterke nordavindene som sveiper gjennom byen på senvinteren og vårparten.

Nanchizi var blinket ut som et pilotprosjekt i en ambisiøs bevaringsplan fra 2000 som gikk ut på å skåne 25 byområder av historisk og kulturell betydning. Denne planen er bare delvis blitt fulgt. Selv om enkelte områder av Nanchizi er blitt vernet og tatt vel vare på, er andre områder blitt sanert og erstattet med moderne bygninger. En del av disse moderne bygningene er på avstand ikke noen øyensår: I et rundt 10 000 kvadratmeter stort område med gamle siheyuaner i Nanchizi er det kommet nye toetasjes bygninger ofte arrangert rundt gårdsplasser, på siheyuan-manér. De kalles for sihelou, og noen myndighetspersoner har fremholdt at deres tak – etterligninger i sement av de gamle teglsteinstakene – og de gråfargede veggene nokså godt minner om de tradisjonelle siheyuaner.
Menneskehjertets anatomi, prisippskisse uten riktige proporsjoner.
Et **hjertekammer** er ett av fire hulrom i hjertet til pattedyr. De deles opp i forkammer (atrium) og hovedkammer (ventrikkel), der blodet først går til forkammeret, og siden gjennom en hjerteklaff til hovedkammeret. Hjertet utgjør blodpumpen i de to kretsløpene i kroppen, nemlig *lungekretsløpet* hvor blodet blir beriket med oksygen, og det *systemiske kretsløpet* hvor oksygenet overføres til vevet. Lungekretsløpet får blodet pumpet fra høyre forkammer og høyre hovedkammer, mens det systemiske kretsløpet får blodtrykket sitt fra sammentrekningen av venstre forkammer og venstre hovedkammer.

Hovedkamrene er størst og utgjør hovedkraften i sammentrekningene. Ettersom det systemiske kretsløpet har større motstand i seg enn lungekretsløpet, er veggtykkelsen i de venstre kamrene tykkere enn de på høyre side. 

Sykelige tilstander i kroppen, som et hjerteinfarkt og høyt blodtrykk kan over tid føre til sykelig vekst i hjertemuskelen som gjør at pumpefunksjonen blir nedsatt. Dette kan hos noen føre til hjertesvikt.

Hjertets kamre
--------------

* Høyre atrium mottar oksygenfattig blod fra kroppen gjennom hovedvenene, øvre og nedre vena cava. Blodet pumpes videre gjennom tricuspidalklaffen til høyre hjertekammer.
* Høyre hjertekammer mottar blod fra høyre forkammer gjennom tricuspidalklaffen og pumper det ut gjennom pulmonalklaffen til lungearterien som fører det oksygenfattige blodet videre til lungene.
* Venstre forkammer mottar oksygenrikt blod fra lungene via de fire lungevenene og pumper det videre gjennom mitralklaffen til venstre hovedkammer.
* Venstre hovedkammer mottar oksygenrikt blod fra venstre forkammer gjennom mitralklaffen og pumper det gjennom aortaklaffen til hovedpulsåren, aorta. Det er venstre hovedkammer som utfører pumpearbeidet som skaper blodtrykket og sender blodet ut i hele kroppen. Dette gjør at venstre hovedkammer har tykkest vegg med den kraftigste muskulaturen.

Innsiden av hjertekamrene er dekket av et tynt glatt lag kalt endokard. Klaffene mellom forkammer og hovedkammer, og mellom hovedkammer og hovedpulsåre/lungepulsåre hindrer tilbakestrømning av blod. Sammentrekningen av hjertekamrene styres av nevroelektriske impulser som starter i sinusknuten i v. forkammer med en forsinkelseskrets i AV-knuten og Purkinjefibrene som sender impulsen videre ut i hovedkamrene. Disse signalene kan registreres på EKG. Muskulaturen i veggen av hjertekamrene får blodforsyning fra coronararteriene som kommer fra små åpninger på innsiden av begynnelsen av aorta, hovedpulsåren, og som ligger på utsiden av hjertemuskelen.

Se også
-------

* Hjerte

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
Krishnafigur
**Krishna Janmashtami** (Devanagari कृष्ण जन्माष्टमी Krishna janmāṣṭamī), også kjent under navnene *Krishnashtami*, *Saatam Aatham*, *Gokulashtami*, *Ashtami Rohini*, *Srikrishna Jayanti*, *Sree Jayanti* eller noen ganger bare som *Janmashtami*, er en årlig feiring av fødselen til den hinduistiske guden Krishna, den åttende avatar av Vishnu.

Festivalen feires på den åttende dag (Ashtami) av Krishna Paksha (de mørke fjorten dager) i måneden Shravana (august-september) i den hinduistiske kalenderen. 

Rasa lila, som er dramatiske rekonstruksjoner av livet til Krishna, er en spesiell tradisjon/forestilling i regioner av Mathura og Vrindavan, og regionene i Vaishnavism i Manipur. Mens Rasa lila gjenskaper de flørtende aspekter av Krishnas ungdommelige dager, vil Dahi Handi feire Gudens lekende og rampete side. Den feires ved at lag av unge menn danner menneskelige tårn for å nå en høyt hengende pott av smør og knuse den. Denne tradisjonen, også kjent som uriadi, er en stor begivenhet i Tamil Nadu på Gokulashtami. Krishna Janmashtami festivalen følges av festivalen Nandotsav, men som også feirer anledningen når Nanda Baba distribuert gaver til fellesskapet til ære for fødselen.

Referanser
----------

1. ↑  James G. Lochtefeld (2002). *The Illustrated Encyclopedia of Hinduism: A–M*. The Rosen Publishing Group. s. 314–315. ISBN 978-0823931798.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Krishna Janmashtami – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Banglapedia
 |
**City Park** er en offentlig park i New Orleans i Louisiana. Med et areal på 5,3 km² er parken den 87. største og 20. mest besøkte urbane offentlige parken i USA.:30 City Park er ca. 50 prosent større enn Central Park i New York, den kommunale park anerkjent av amerikanere over hele landet som det arketypiske urbane grøntområde. Selv om den er en urban park hvis areal er eiet av New Orleans kommune, forvaltes den av City Park Improvement Association, et delstatlig organ, ikke av New Orleans' parketat. City Park er svært uvanlig idet den i det vesentlige er selvfinansiert, og det meste av det årlige budsjettet dekkes inn av egengenererte inntekter fra brukeravgifter og donasjoner. I kjølvannet av de enorme skadene påført parken av orkanen Katrina, begynte Louisianas etat for kultur, rekreasjon og turisme å delvis subsidiere parkens virksomhet.

City Park inneholder verdens største samling av gamle, eviggrønne eketrær, noen eldre enn 600 år. Parken ble grunnlagt i 1854, som gjør den til den 48. eldste parken i USA,:29 og ble etablert under navnet City Park i 1891.

Referanser
----------

1. ↑   (PDF) .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
2. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 18. juni 2009. Besøkt 3. juli 2017.
3. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
4. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
5. ↑   (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 5. september 2015.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
6. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
7. ↑   (PDF) .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
8. ↑  «City Park History: A Look Back At Key Moments in City Park's History». Besøkt 2. desember 2015.

Eksterne lenker
---------------

* New Orleans City Park offisiell nettside
* Feiring i Oaks
* Venner av City Park
* Forespørsel Gården
* New Orleans Museum of Art og Besthoff Skulptur Hage
* New Orleans City Park (Fornøyelsespark Bilder
**Kriseutvalget for beredskap mot biologiske hendelser** er et norsk statlig organ som skal stille ekspertise til rådighet og sørge for rask koordinert iverksettelse av tiltak for å beskytte liv, helse, miljø og andre viktige samfunnsinteresser ved biologiske hendelser.

Biologiske hendelser er definert som naturlige smitteutbrudd og tilsiktede handlinger med biologisk materiale i fredstid, ved sikkerhetspolitiske kriser og væpnet konflikt med høyt farepotensial og alvorlige konsekvenser for liv, helse, miljø og andre viktige samfunnsinteresser.

Kriseutvalget ligger administrativt under Helse- og omsorgsdepartementet og består av representanter fra:

* Helsedirektoratet
* Folkehelseinstituttet
* Mattilsynet
* Statens legemiddelverk
* Politidirektoratet
* Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
* Forsvaret
* Utenriksdepartementet

Kriseutvalget ledes av direktøren i Helsedirektoratet, som stiller i tillegg til den ordinære representanten fra Helsedirektoratet, understøttet av Helsedirektoratets administrative krisehåndteringsapparat. Folkehelseinstituttet er Kriseutvalgets smittevernfaglige sekretariat.

I februar 2020 møttes Kriseutvalget for å diskutere utbruddet av SARS-CoV-2.

Se også
-------

* Kriseutvalget for atomberedskap
* Regjeringens kriseråd

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
**Hjerteforeningen** (formelt **Foreningen til Hjertesygdommenes bekæmpelse**) er en dansk pasientorganisasjon som har til formål å opplyse om forebyggelse av sykdommer i hjerte og kretsløp. Organisasjonen ble stiftet i 1962 og har 120 000 medlemmer (2012) fordelt på 58 lokale avdelinger. Foreningen støtter den danske forskningen i hjerte- og karsykdommer med omkring 25 millioner kroner årlig.

Hjerteforeningen søker å ivareta hjerte- og kar-pasientenes interesser overfor såvel politikere som helsevesenet. Den utgir dessuten undervisningsmateriale og bøker. Foreningen driver syv rådgivningssentra samt rådgivningstelefonen «Hjertelinien».

Foreningens formann er overlege dr.med. spesialist i kardiologi Henrik Steen Hansen, mens Inge Vestbo er direktør.

Kronprinsesse Mary er beskytter for Hjerteforeningen.

Kampanjer
---------

Hjerteforeningen har siden 2007 brukt kampanjen *Elsk Hjertet* til å skape økt fokus på kvinner og hjerte- og karsykdommer. Målet er å innsamle minimum 15 millioner kroner til å forske i kvinners hjerter. Flere kjente kvinner har medvirket i kampanjen, blant andre elitesvømmer Lotte Friis, nyhetsanker Trine Panum Kjeldsen, skuespiller Lisbet Dahl og sangerinne Sanne Salomonsen.

Referanser
----------

1. ↑   *Det Centrale Virksomhedsregister*, CVR-nummer 10394228, Wikidata Q795419,
2. ↑   danskepatienter.dk[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Elsk Hjertets hjemmeside». Arkivert fra originalen 3. august 2020. Besøkt 19. februar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
Dette neumede manuskript av Petruslied, *Unsar trothîn hât farsalt*, gjengir den eldste kjente Leise
**Leise** er en diktart innen det germanske språkområde, fortrinnsvis brukt innen gudstjenestelivet, og er oppkalt etter gjentagelsen av det greske ordet «eleison» som var blant de få greske uttrykk inntatt i den katolske latinske liturgi. 

Leisen ble utviklet fra begynnelsen av 1000-tallet med utgangspunkt i litaniene, der liturgen påkaller Gud og forsamlingen svarer *Kyrie, eleison!* (Herre, miskunne deg). Den ble utskilt til en enstrofet sang.

En leise ble sunget på deltagernes språk, til forskjell fra latinen som var gjengse i øvrig under gudstjenesten. I Norden sang man ofte en leiser innskutt mellom strofene i kirkelige sanger på latin, for eksmpel *In dulci jubilo*. Senere er slik blandning av språk blitt kalt makaronisk.
Leisen forekom også som ferdleise, som anvendes på korstog og pilegrimsferder. Uthi Gudz Namn nu rese wij er en slik reisesang. En annet eksempel är påskeleisen Jesus Christus han är worden.

Svenske eksempler på leiser
---------------------------

* nr. 336 Uthi Gudz Namn nu rese wij i 1695 års psalmbok
* nr. 164 Jesus Christus han är worden i 1695 års psalmbok

Litteratur
----------

* Walter Lipphardt: *Die Anfänge des deutschen Kirchenliedes.* I: *Musik und Altar* 12 (1960), s. 73 ff.
* Walter Lipphardt: *Die mittelalterlichen Leisen.* I: *Musik und Altar* 15 (1963), s 167–173 og 16 (1964), s. 20–24, 74–79, 176–181.
* Bernhard Schmid: *Deutscher Liturgiegesang.* I: Hans Musch (utg.): *Musik im Gottesdienst. Band 1: Historische Grundlagen, Liturgik, Liturgiegesang.* 5. Auflage. ConBrio, Regensburg 1993, ISBN 3-930079-21-6, S. 359–474, her s. 365–367.
***Tøffe, det lille lokomotivet*** (orig: *Ivor the Engine*) er en britisk animert TV-serie for barn. Serien ble opprinnelige sendt på ITV i 1959, men gjenoppstod i 1970-årene i fornyet versjon med farger på BBC, hvor den gikk fra 1975 til 1977. Serien ble laget av Oliver Postgate og Peter Firmins produksjonsselskap Smallfilms. Tegningene var ved Peter Firmin, musikken var komponert av Vernon Elliott og fremført av «the Vernon Elliott Ensemble», og historiene var skrevet av Oliver Postgate (som også var produsent).

Den ble vist i NRK på 1960-, 1970- og 1980-tallet. De norske stemmene ble lest av Ragne Tangen og Rolf Just Nilsen.

*Tøffe, det lille lokomotivet* utgjorde hoveddelen av episodene i NRKs barnetv-serie *Tertitten*, som ble sendt i 1969 og 1970, med Jon Skolmen som programleder.

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten morgen Radio/TV – Tøffe er tilbake (12.9.1980, s.4)
2. ↑  «NRK TV - Se Tertitten» **(norsk)**. Besøkt 17. juli 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Tøffe, det lille lokomotivet* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Tøffe, det lille lokomotivet* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
* Svart-hvitt-episoder fra 1960-tallet gjenfunnet i Kent, England BBC, 26. oktober 2010
***Leistus rufomarginatus*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) rovløpere (Nebriinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Leistus rufomarginatus* finnes i Mellom-Europa og Asia. Finnes ikke i Norge, men er registrert fra Sverige. .

Utseende
--------

*Leistus rufomarginatus* er i mellom 8,5-10 mm lang. Den er mørkt farget med lyse gul-brune bein og antenner. Hver av dekkvingene har 10 lengderiller. Antennens tredje og fjerde ledd med en lang børste/børster i spissen, mens leddene ellers er bare og helt uten fine korte hår. (Krever forstørrelse for å se). Brystskjoldet har en hjertelignende form, bakhjørnene har rette vinkler. Overkjevene er på undersiden uthulte.

Levevis
-------

*Leistus rufomarginatus* lever vanligvis på litt tørre lokaliteter, ofte med vegetasjon som skaper litt skygge. Den finnes ofte delvis nedgravd under løv eller i mose og er vanligvis nattaktiv og lever som predator på andre dyr. 

Larvene lever som predatorer, skjult i øverste laget av jorden.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Leistus rufomarginatus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Leistus rufomarginatus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Leistus rufomarginatus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Leistus rufomarginatus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Leistus rufomarginatus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Leistus rufomarginatus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Leistus rufomarginatus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Leistus rufomarginatus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Leistus rufomarginatus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Leistus rufomarginatus* - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Leistus rufomarginatus* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
***Das Meer ruft*** er en svart-hvitt tysk dramafilm fra 1933, regissert av Hans Hinrich. Dreieboken ble skrevet av Josef Pelz von Felinau i samarbeid med Hans Klaehr og Helmut Brandis, fritt etter Henrik Ibsens dikt *Terje Vigen*.

Filmen ble spilt inn i Bornholms omgivelser.

Handling
--------

Østersjøkapteinen Terje Wiggen arbeider som los på øya Moon. Når styrmannen på skipet «Carola» blir syk, griper han muligheten til å ta opp igjen sitt elskede liv som sjømann i strid med sin gravide hustrus vilje. Kort tid etterpå bryter den første verdenskrig ut.

Besetningen på «Carola» blir utmattet av vedvarende vindstille. Når kapteinen blir infisert av pest fjerner Wiggen det bedervede vannforrådet. Sjømennenes misnøye tiltar. Etter kapteinens død tar de jolla og lar Wiggen bli alene igjen på «Carola». Han prøver forgjeves å få skipet under kontroll og blir reddet utenfor den japanske kysten ved en slump.

Under hjemreisen lover han høytidelig å bli hos hustruen og ungen for alltid, men dette må skrinlegges når den tyske marinen tar til med å blokkere innfartsveiene til øya. Wiggen ror til Sverige for å smugle mat til familien. På tilbaketuren blir han arrestert av en tysk kaptein. Etter fem års fengsel vender han hjem til Moon. Hans hustru, som døde nylig, har overlatt deres datter i en venninnes omsorg. Wiggen planlegger hevn. Kort tid etterpå skal han lose et skip gjennom uværet. Wiggen gjenkjenner kapteinen. Det var den samme mannen som var ansvarlig for hans frihetsberøvelse. Etter et rasende angrep avblåser han likevel sin hevn og fører skipet i sikkerhet.

Rolleliste
----------

* Heinrich George - Terje Wiggen
* Erika Helmke - Antje, hans kone
* Hans Mierendorff - Peters, kaptein på *Carola*
* Franz Stein - Gamle Jansen
* Herta Scheel - Fru Larsen
* Ludwig Andersen - Kommandant på torpedobåten
* Ernst Busch - Besetningsmann på *Carola*
* Josef Dahmen - Besetningsmann på *Carola*
* Herbert Gernot - Besetningsmann på *Carola*
* Otto Griese - Besetningsmann på *Carola*
* Hans Kettler - Besetningsmann på *Carola*

Referanser
----------

1. ↑  Deutsche Kinemathek - Museum für Film und Fernsehen