Galtung-familiens våpenskjold.  
Anders Thiset
**Galtung** er et navn som har vært brukt om to slekter uten kjent tilknytning. Eldre tiders genealoger tilla navnet feilaktig en adelsslekt i middelalderen. En slekt på gården Torsnes i Jondal som stammer fra fogd i Halsnøy og Hardanger Laurits Johannessøn, visstnok kalt Galte (død 1659) kalte seg fra 1600-tallet Galtung. Fogdens sønn, Laurits Galtung (1610–1661), var admiral og ble anerkjent som adelig i 1646-48.

Historie
--------

Admiral Lauritz Galtung. 
Glassmalerier fra omkring 1635 malt på vinduene på Torsnes. Foto: Elin Galtung Lihaug 
### Den eldre slekten

En middelaldersk adelsslekt, feilaktig kalt Galtung av eldre tiders genealoger. Selv kalte de seg Melsætten, og hadde sitt sete på Mel, Hatteberg og Eik (Baroniet i Rosendal) i Hardanger. Stein fra den opprinnelige Galtekirken på Mel ble bygget inn det senere i baronibygget. Et særlig fremstående medlem av slekten var riksråd Gaute Eiriksson, som hadde en galte av villsvin som sitt våpenskjold. Det ble lenge sagt at mannslinjen døde ut med Gaute som arvet godset, men slekten ble ført videre av sysselmann på Færøyene Greip Ivarsson Galte (ca. 1355-1400) sine etterkommere. Det er ingen kjent tilknytning fra denne slekten til den nålevende slekten med samme navn.

### Den nye slekten

En slekt på gården Torsnes i Jondal stammer fra fogd i Halsnøy og Hardanger Laurits Johannessøn, visstnok kalt Galte (død 1659). Laurits eide en rekke gårder og gårdparter i Hardanger. Det har vært hevdet at denne slekten skal stamme fra den middelalderske adelsslekten *Galte*, feilaktig omtalt som *Galtung* av eldre genealoger. Fogdens sønn, Laurits Galtung (1610–1661), var den første som kalte seg Galtung, ble admiral og ble anerkjent som adelig i 1646-48.

Den nålevende slekten tilhørte en innflytelsesrik slektskrets i Hardanger-området, blant annet på gårdene Aga og Torsnes, samt med flere kjente sjøoffiserer og admiraler. Slekten har også en villsvinsgalte i slektsvåpenet. Avbildninger av slektsvåpenet og slektningers våpen fra blyglassruter som har vært på Torsnes vises til høyre. For mer informasjon om slektsvåpnene, se egen side om Torsnes.

Adelskap
--------

Adelshistoriker og riksarkivar Henrik Jørgen Huitfeldt-Kaas anførte i en artikkel fra 1885 at slekten inngikk såkalte «ulikebyrdige ekteskap» i perioden 1670–1870, og at det førte til at slektens adels*preg* falt bort. Det er uvisst om slektens adel*skap* falt bort formelt sett, for de gamle ekteskapsbestemmelsene fra adelsveldet på 1500-tallet gikk mer eller mindre ut av bruk etter at den kongelige enevelden ble innført i 1660. Hele slekten levde omkring 1800 i bondestand, blant annet på den gamle ættegården Torsnes i Jondal, Hardanger, der slektsmedlemmer fortsatt bor. Fra slutten av 1800-tallet lever deler av slekten i borgerstand, blant annet som embedsfolk, byborgere, leger, tannlege, gullsmed, advokater og andre jurister. Denne delen av slekten er tatt med i *Danmarks Adels Aarbog*.

Kjente medlemmer
----------------

* Bjørg Hope Galtung, stortingsrepresentant
* Johan Galtung, professor, fredsforsker og samfunnskritiker
* Rigmor Galtung, komiker

Litteratur
----------

* Galtung, Johan Ellertsen: *Galtungslekten i fortid og nutid*, Oslo 1997.
* Elin Galtung Lihaug: «From Brandenburg through the Scandinavian and Baltic Countries to Russia and Great Britain - a Line of Descent Covering More Than 400 Years»,*Genealogica & Heraldica. Influence on Genealogy and Heraldry of Major Events in the History of a Nation. Proceedings of the XXXIst International Congress of Genealogical and Heraldic Sciences*, Oslo 2014, utgitt av Slektshistorisk forlag i 2015, side 227-236
* Huitfeldt-Kaas, Henrik Jørgen : «De nulevende Adelsslægter i Norge», Christiania 1885.
* Huitfeldt-Kaas, Henrik Jørgen m.fl.: *Norske Sigiller fra Middelalderen*, Oslo 1899-1950 (segl nr. 928, 946, 1089 og 1308)
* Steffens, Haagen Krog (1911). «Norske Slægter 1912». Gyldendalske Boghandel, Kristiania.
* C. M. Munthe: «Norske slegtsmerker», *Norsk slektshistorisk tidsskrift*, bind I, Oslo 1928, side 32 ff og side 155 ff, særlig side 188 og figurene 189-192
* Haukanes, K. og Jon : *Segl og bumerke frå Hardanger*, Oslo 1944, side 23, 101, 248, 281
* Cappelen, Hans : *Norske slektsvåpen*, Oslo 1969 (2. opplag 1976) (med avbildning av moderne heraldisk ex libris og en ny skjoldtegning i heraldisk stil)
* Løvenskiold, Herman L.: *Heraldisk nøkkel*, Oslo 1978
* A. Thiset og P.L. Wittrup: *Nyt dansk Adelslexikon*, København 1904
* H. Storck: *Dansk Vaabenbog*, København 1910
* Achen, S. T.: *Danske adelsvåbener*, København 1973
* Peter Kurrild-Klitgaard: Nordiske heraldiske exlibris, København 2019 (Ellen og Fredrik Galtungs ex libris med slektsvåpenet, side 50)

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 27. januar 2015.
2. ↑  Hans-Emil Lidén, Anne Marta Hoff. «Arkivert kopi». Norsk institutt for kulturminneforskning, NIKU. Arkivert fra originalen 11. mars 2024. Besøkt 11. mars 2024. «Den hadde åpenbart forfalt eller var blitt revet før den nåværende hovedbygning på baroniet Rosendal ble bygget (1658) da stein fra kirken etter tradisjonen ble brukt til byggingen av hovedbygningen.»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |