**Jacopo Peri** (1561–1633) var en italiensk sanger og komponist i overgangen mellom renessanse- og barokkmusikk.

Peris dramatiske verk *Dafne* (rundt 1597) er det første eksempelet på det man i dag kaller opera.

Liv
---

Peri var sannsynligvis født i Roma, men studerte hos Cristofano Malvezzi i Firenze. Der arbeidet han i en rekke kirker, både som sanger og organist. I 1587 ble han ansatt som tenorsanger og utøver på klaviaturinstrumenter ved fyrstefamilien Medicis hoff. I 1591 ble han utnevnt til hoffkapellmester. De tidligste verkene hans var leilighetsmusikk for teateret, intermedio og madrigaler.

Monodi og generalbass
---------------------

Mellom 1577 og 1582 holdt *Camerata Fiorentina*, en utvalgt krets adelige, diktere og musikere ukentlige møter med kunstfilosofiske samtaler i hjemmet til grev Giovanni de' Bardi. En av medlemmene i foreningen, Girolamo Mei, studerte antikkens musikk og mente at antikkens dramaer ble sunget og ikke talt. Teorien er sannsynligvis feil, men forsøket på å gjenskape den «snakkesang» de trodde hellenerne brukte, ble impulsen som satte i gang utviklingen av resitativet.

I 1590-årene ble Peri kjent med Jacopo Corsi, tidens ledende musikkmesénen i Firenze. De var begge av den oppfatning at samtidens kunst var underlegen antikkens og ville forsøkte å gjenskape de greske tragedier og antikkens musikk. Arbeidet deres bygde på Camerata Fiorentinas første forsøk på å utvikle *monodisk* musikk og *generalbass*, og denne nye måten å akkompagnere ved hjelp av et klaviatur- eller luttinstrument gav sangen et fast støttepunkt som gjorde ordene og meningen forståelige.

Operaen oppstår
---------------

Tidlig på våren 1598 ble det i huset til Jacopo Corsi oppført et musikkstykke som i dag regnes som den første operaen i musikkhistorien, *La Dafne favola drammatica*, dramatiske fabler i en prolog og seks scener. Teksten var skrevet av dikteren Ottavio Rinuccini, som for å klargjøre sine intensjoner komponerte musikken til noen av sangene, men han overlot til Peri å fullføre verket. To tekstfragmenter fra et avskrift er bevart, resten er gått tapt.

Peris andre opera ble til i forbindelse med Henrik IV av Frankrike og prinsesse *Maria de' Medici*s storslåtte bryllupsfest i *Palazzo Pitti* i Firenze: *L'Euridice favola drammatica*, dramatiske fabler i en prolog og seks scener. Også denne gangen var teksten skrevet av Rinucci, musikken sto Peri for, men han skriver i forordet at deler av musikken er skrevet av Giulio Caccini. Resitativene ble plassert mellom ariene og korene, der de ble brukt til å drive handlingen framover. *Euridice* er den første operaen som er bevart for ettertida. 

Etter disse to famlende forsøkene skrev og oppførte Claudio Monteverdi den første operaen som utnyttet genrens fulle potensial, *L'Orfeo* (1607). Deretter bredte operaformen seg utover Italia og videre ut i Europa, hvor den siden har beholdt sin betydning.

Den tredje operaen av Peri, *La Flora o vero Il Natal de' Fiori*, ble oppført 11. oktober 1628 i anledning hertug Odoardo Farnese av Parma og prinsesse Margherita av Toscanas bryllupsfest, også den i *Palazzo Pitti*.

Resitativet
-----------

Det grunnleggende nye er *resitativet*. Akkompagnementet består bare av noen få grunnakkorder og bassen beveger seg knapt. Sangstemmene synger praktisk talt uten pause, dvs uten å bli avbrutt av instrumentalmusikk og de få akkompagnerende instrumentene begrenser seg til cembalo og lutt.

En samling strofiske dikt er bevart etter Peri, *Le Varie Musiche* (1609), komponert i den nye monodiske stil på formene resitativ og *solo-madrigaler*.

Verk
----

* *"La Dafne favola drammatica", dramatiske fabler i en prolog og seks scener*
* *"L'Euridice favola drammatica", dramatiske fabler i en prolog og seks scener*
* *"La Flora o vero Il Natale de' Fiori"*
* *"Le Varie Musiche" a 1,2 e 3 voci con alcuni spirituali (1609)*

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Archivio Storico Ricordi, Archivio Storico Ricordi person-ID 13162[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3   Archivio Storico Ricordi, Archivio Storico Ricordi person-ID 13162, besøkt 3. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Grove Music Online, DOI 10.1093/GMO/9781561592630.ARTICLE.21327, besøkt 20. august 2019[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Пери Якопо, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Jacopo-Peri, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Musicalics, Musicalics komponist-ID 81019[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   *Archivio Storico Ricordi*, Archivio Storico Ricordi person-ID 13162, Wikidata Q3621644,

Litteratur
----------

* Guido Adler (red.), *Handbuch der Musikgeschichte*. Dtv, München 1975 (3 Bde.)
* Wulf Konold, *Claudio Monteverdi. Mit Selbstzeugnissen und Bilddokumenten* ("Rowohlts Monographien; 50348). Rowohlt, Reinbek 2006, ISBN 3-499-50348-4.
* Gerhard Nestler, *Geschichte der Musik. Die großen Zeiträume der Musik von den Anfängen bis zur elektronischen Komposition*. Schott, Mainz 2005, ISBN 3-254-08204-4.
* Curtis Price (red.), *The Early Baroque Era. From the late 16th century to the 1660s*, The Macmillan Press Limited, London, 1993, ISBN 0-13-223793-8 (paperback)
* Hugo Riemann, Carl Dahlhaus: *Riemanns-Musik-Lexikon*. Schott, Mainz 1972/75

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jacopo Peri – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jacopo Peri på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Jacopo Peri på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (de) Liste over sceneverk av Jacopo Peri på grunnlag av *MGG* på *Operone*
* (it) Søk etter operaer av Jacopo Peri (oppslagsord i søkefeltet *Autore*: «Peri Jacopo») i Corago-databasen ved Universitetet i Bologna
* (en) Fritt tilgjengelige noter av Jacopo Peri i International Music Score Library Project
* 

* (en) Fritt tilgjengelige noter av Jacopo Peri i Choral Public Domain Library (ChoralWiki)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |