recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jørgen Cappelen Omsted** (født 24. august 1811 i Eiker, død 31. desember 1864 i Christiania) var en norsk forretningsmann. Hans og forretningspartneren John Collet Bredesens konkurs i 1864 førte til den såkalte «opplandske krisen» eller «Opplandskrisen».

Liv
---

Omsted var sønn av grosserer Jørgen Cappelen Omsted og Marthe Christine Bang (1784–1815). Han ble første gang gift i 1835 med Olivia Arntzen (1810–1851), datter av sorenskriver Arne Arntzen. Med henne hadde han sønnen Arne Arntzen Omsted. I 1855 ble han gift igjen med Therbora Ursille Karine Rynning, datter av prost Ole Gaarder Rynning.

Faren hadde vært en velstående kjøpmann i Drammen og eier av gården Fossesholm, før han gikk konkurs etter Napoleonskrigene. Etter å blit privat dimittert som student i 1811 tok Omsted norsk juridisk eksamen i 1835 og bosatte seg i Solør, hvor han først var på svigerfarens kontor. I 1833 hadde han kjøpt gården Bjerke i Grue av Gunnerius Ulriksen. Etter sin svigerfars død i 1848 overtok han også nabogården Oppåker.

I Solør drev Omsted trelast- og inkassasjonsforretning. Han ble snart en rik mann, som drev forretninger sammen med John Collet Bredesen på Odals verk. I 1861 kjøpte de Eidsfoss jernverk sammen, som senere ble solgt til et engelsk interessentskap.

Høsten 1864 solgte Omsted gårdene sine til sønnen Arne Arntzen Omsted og flyttet til Christiania, hvor han døde like etterpå. Etter hans død viste det seg at han hadde garantert for store pengelån, særlig for Bredesen, og at boet var konkurs. Omsteds død førte til en kjede av konkurser i Solør, den såkalte «Opplandskrisen» eller «opplandske krisen». Ved det endelige oppgjøret av boet i 1878 viste det et underskudd på nesten 3 millioner kroner.

Bondegutten Gunder Paulsen arbeidet som inkassator på kontoret hos Solør omkring 1840. Han beskrev denne tiden senere i sine erindringer, som ble supprimert fordi de inneholdt ærekrenkende beskyldninger mot Omsted.

Referanser
----------

1. ↑  Den opplandske krisen, på Norges Banks nettsider

Litteratur
----------

* Halvorsen, J.B. (1896). *Norsk Forfatter-Lexikon 1814-1880*. Den Norske Forlagsforening.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**John McEwen** (født 29. mars 1900, død 20. november 1980) var en australsk politiker som var landets statsminister fra 19. desember 1967 til 10. januar 1968.

McEwen var aktiv i forskjellige organisasjoner for australske bønder og i det politiske partiet Country Party. I 1934 ble han valgt inn i Representantenes hus. Da de konservative kom tilbake til makten i 1949 under ledelse av Robert Menzies, etter åtte år i opposisjon, ble McEwen først utnevnt til minister for handel og landbruk, og deretter ble han gjort til minister for handel og industri. Han var tilhenger høy tollbeskyttelse for å beskytte den australske industrien.[] Da statsminister Robert Menzies pensjonerte seg fra politikken i 1966, ble McEwen den lengstsittende figuren i den australske regjeringen.[]

McEwen ble tildelt Companion of Honour (CH) i 1969. Han ble adlet i 1971 etter sin avgang fra politikken. Han ble senere utnevnt til Knight Grand Cross av Order of St. Michael og St. George (GCMG). 

Den 21. september 1921 giftet han seg med Annie Mills McLeod. De hadde ingen barn sammen. I 1966 ble hans kone Annie tildelt den britiske Order of the British Empire. Etter lang tids sykdom døde Anne McEwen den 10. februar 1967. På tidspunktet for at han ble statsminister i desember det samme året, var McEwen enkemann, som den første australske statsministeren som var ugift i sin statsministerperiode.[] Den 26. juli 1968 giftet McEwen seg med sin andre kone, Mary Eileen Byrne, hans personlige sekretær. Da var han 68 år gammel, hun var 46 år.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Sir John McEwen, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/John-McEwen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Find a Grave, Find a Grave 8480148, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6tb1k3g, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Australian Dictionary of Biography **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NLA
 |
**John Peter Matchefts** (født 18. juni 1931 i Eveleth i Minnesota, død 10. november 2013 i Colorado Springs) var en amerikansk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Matchefts vant en olympisk sølvmedalje i ishockey under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Han var med på det amerikanske ishockeylaget som kom på andreplass i turneringen bak Sovjetunionen. Det var ti lag som deltok, etter gruppespillet spilte de seks beste lagen en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. USA vant fire kamper og tapte en, 0-4 til Sovjetunionen i sluttspillsserien. Sovjetunionen vant alle fem kampene og vant serien med maksimale ti poeng foran USA med åtte og Canada med seks. OL-turneringen var også det 23. verdensmesterskapet i ishockey.

Matchefts spilte i tre ishockey-VM, 1955 og 1957, i tillegg til OL-turneringen 1956 i Cortina d'Ampezzo som også var det 23. verdensmesterskapet i ishockey.

OL-medaljer
-----------

* 1956 Italias flagg Cortina d'Ampezzo - Sølv Sølv i ishockey USAs flagg USA

VM-medaljer
-----------

* 1956 Italias flagg Cortina d'Ampezzo - Sølv Sølv i ishockey USAs flagg USA

Referanser
----------

1. ↑   «Minnesota hockey legend Matchefts dies»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Minnesota hockey legend Matchefts dies, StarTribune

Eksterne lenker
---------------

* (en) John Matchefts – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) John Matchefts – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) John Matchefts – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) John Matchefts – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Nongjia** (農家; pinyin: *Nóngjiā*; «åkerbrukets skole», *Schule der Ackerbauern / Landwirtschaftsschule*, *School of Tillers / Husbandry School*) er en av de såkalte ni strømninger innen gammel kinesisk filosofi. Den reflekterer over landbrukets filosofiske spørsmål og om bondestanden. 

Verkene til de forskjellige representanter for denne filosofiske strømning blir presentert i *Hanshu yiwenzhi* (汉书·艺文志. «Bibliografiske stykker av det tidlige Han-dynastiets historie», til forståelse av den den *litteraturkatalog* (Hanshu) som redegjør for tankesystemene i før-Qing-tiden. Det eksisterer forøvrig også enkelte spredte og fragmentariske direkte kildetekster.

En viktig eksponent for denne filosofiske skoleretningen var filosofen Xu Xing (許行), som man får innblikk i ved hjelp av teksten *Mencius* (Bok III (Teng Wen gong), avsnitt A, nr. 4). Teksten handler om prins Wen av Teng (滕文公; *Teng Wen gong*). Her gjengis Xu Xings ord til Mencius (孟子) av Chen Xiang (陳相). De lyder omtrent slik:

*«En vis fyrste må på samme vis som sitt folk fortjene sin næring veed sinde egne henders arbeid, han må selv tilberede sin egen frokost og sitt aftensmåltiden, og regjere ved siden av. I Teng er det imidlertid statlige låver, forrådshus, skattkammer og kaqsser; det betyr at folket undertrykkes for at man selv nærer seg på dets bekostning – dette kan man ikke kalle visdom.* (Fritt etter Richard Wilhelms oversettelse av Mencius III A, 4.)

Litteratur
----------

* A. C. Graham: «The Nung-chia 'School of the tillers' and the origins of peasant utopism in China.» i: A.C.Graham: *Studies in Chinese Philosophy & Philosophical Literature.* National University of Singapore 1986, s. 67-110.

Eksterne lenker
---------------

* Mencius III A, 4 (kinesisk og engelsk)
**Kunstnernes Informasjonskontor** – **KIK**, var en stiftelse etablert i 1986, av Norske Billedkunstnere (NBK), Norske Kunsthåndverkere (NK) og Forbundet Frie Fotografer (FFF). 

KIKs hovedoppgave var å samle og formidle informasjon om norsk samtidskunst, samt å bistå offentlige instanser, organisasjoner og private som søker etter kunst eller kunstnere til ulike oppdrag.

KIK-arkivet
-----------

KIK bygget opp et stort arkiv over norsk samtidskunst. Arkivet omfattet dias (lysbilder) og CV fra kunstnerne. Opplysningene i arkivet ble gitt av kunstnerne. Arkivet ble distribuert til de regionale kunstnersentrene på mikrofilm og senere på CD-plate. 

I 2005 ble KIK-arkivet, i samarbeid med kulturnett, lagt ut på internett. Arkivet inneholdt informasjon om og kunstverk av samtidige, profesjonelle norske kunstnere bosatt i Norge, eller bosatt i utlandet i perioder.

Arkivet hadde bilde av og informasjon om over 10 000 kunstverk av omtrent 3 000 norske kunstnere. Alle uttrykksformer innen bildekunst og kunsthåndverk, performance, video, lyd, lys og elektronisk kunst var representert i arkivet. 

KIK ble avviklet i 2010, etter flere år med vanskelige økonomiske rammebetingelser.

Norsk kunstårbok
----------------

KIK ga i perioden 1992-2010 ut Norsk kunstårbok / Norwegian Art Yearbook, en årlig norsk- og engelskspråklig dokumentasjon over norsk bildekunst og kunsthåndverk.

Regionalt samarbeidsutvalg
--------------------------

Regionalt Samarbeidsutvalg (RSU) oppnevner kunstneriske konsulenter for Kunst i offentlige rom (KORO) til private, kommunale og statlige utsmykningsprosjekter. RSU finnes i hver region. KIK er sekretariat for RSU i Oslo.

Referanser
----------

1. ↑  Nerdrum, Nora Ceciliedatter (2011) «Infobanken». *Klassekampen*, 23.02.2011, s. 28

Kilder
------

* Kunstnernes Informasjonskontor
* Lofthus, Lars K. (2010) «Kva no, KIK?». I: *Billedkunst*, 2010, nr. 2. Les i fulltekst

Eksterne lenker
---------------

* www.kulturnett.no – Kulturnett Norge

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** Brønnøysundregistrene
 |
«Fra Tuxens skole på Halmtorvet», maleri av Johan Rohde, 1883 
**Kunstnernes Frie Studieskoler** var en dansk kunstskole etablert i København i 1882 som en protest mot Kunstakademiets kunstsyn og opptaksregler og for å ha et alternativ til Kunstakademiets utdanningsprogram. Kunstnernes Frie Studieskoler eksisterte frem til 1912 og var en sentral institusjon innen Det moderne gjennombrudd i dansk kunst. Johan Rohde var en av initiativtakerne til skolen etter at han hadde forlatt Kunstakademiet samme år.

Laurits Tuxen var skolens første leder og P.S. Krøyer en av lærerne. Allerede i 1883 fikk skolen offentlig støtte økonomisk og ble dermed et anerkjent alternativ til Kunstakademiet.

Zahrtmanns skole
----------------

To år etter stiftelsen ble det lagt til en Forberedelsesklasse som først ble ledet av Frans Schwartz, men i 1885 ble Kristian Zahrtmann leder av denne og under ham ble Forberedelsesklassen utviklet til en selvstendig enhet.

Zahrtmanns skole var av stor betydning for gruppen som ble kjent under navnet Fynboerne på grunn av sin tilknytning til Fyn. 
Blant Zahrtmanns studenter var blant annet Peter Hansen, Fritz Syberg, Poul S. Christiansen, Johannes Larsen, Oluf Hartmann, Karl Isakson, Edvard Weie, Harald Giersing og Olaf Rude.

Referanser
----------

1. ↑  Johan Rohde hos Weilbach
2. ↑  Frie kunstskoler og udstillinger i slutningen af 1800-tallet[*død lenke*]
3. ↑  Den store danske
4. ↑  Fynboerne – Den store danske

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Bolgenschanze** (norsk: *Bolgenbakken*) var en hoppbakke ved bydelen Davos Platz i Davos i Sveits. Bakken ble bygd i 1908, og var eid av Ski Club Davos. Det ble satt to verdensrekorder i bakken, begge av nordmenn.

I åpningsrennet 28. februar 1909 hoppet Harald Smith 45 meter og slo sin egen verdensrekord fra Bardonecchia samme vinter med to meter. I det samme rennet falt broren Trygve Smith på et hopp på 48 meter. 2. mars 1913 sto Thorleif Knudsen på 48 meter. Dette hoppet regnes også av mange som verdensrekord, men norskamerikaneren Ragnar Omtvedt hadde allerede forbedret verdensrekorden til 51,5 meter i USA et par uker tidligere.

Bakken ble utbygd rundt 1930. Under oppvisningshopping etter et internasjonalt renn 24. februar 1931 satte Sigmund Ruud verdensrekord med 81,5 meter.

Etter et mislykket forsøk på å få til ei hoppuke sammen med St. Moritz og Arosa på 1950-tallet, samt manglende midler til å oppgradere bakken, falt den ut av bruk. Området brukes imidlertid fremdeles som alpinbakke. Bolgenschanze er i dag navnet på et hotell og pub i Davos.

Referanser
----------

1. ↑  San Francisco Call: Ski jumping record broken by 13 feet (s. 9, 17. februar 1913, digitalisert av California Digital Newspaper Collection)

Kilder
------

* Skisprungschanzen-Archiv: Davos (besøkt 9. februar 2013)
**Retthella** er ei setergrend på Krokskogen, der flere gårder i Hole drev seter sammen. Seterdriften tok til allerede i middelalderen og ble opprettholdt helt fram til i 1972, da *Olga* og *Martin Nordli*, som de siste, sa takk for seg etter å ha vært seterfolk der i 37 år. Det hevdes at disse var de siste som setret på Krokskogen. Retthelle ligger på toppen av Nordkleiva, i lia ovenfor Retthelltjernet og like øst av Bukkehøgda.

Retthella var setervoll for flere av gårdsbrukene på Røyse; Hundstad, Mo, Libakke, Svarstad, Fjelstad, Hafnor og Ullern. Noen av disse gårdene var delt i flere bruk, slik at i alt var de ti bruk som setret der. I 1936 ble det bygd nytt, felles størhus.

I 1997 gjorde Hole historielag og oppsitterne på Retthella avtale om at historielaget skulle ivareta bruksretten for setra de neste 15 årene. Historielaget har utbedret flere av bygningene og vedlikeholdt setervollen siden.

St. Olavs kilde
---------------

I utkanten av setervollen på Retthella ligger det en Olavsbrønn, en vannkilde det knytter seg et sagn til. Ifølge sagnet ble brønnen til Hellige Olav en gang skulle vanne hesten sin på ferden over Krokskogen. Kongen senket bøtta ned i fjellet, og da kom det vann. I fjellet ved siden av brønnen er det merke etter hestehoven. Mange hevder at vannet der aldri fryser, men det er nok feil. I realiteten er nemlig både brønnen og merket etter hestehoven to små jettegryter i fjellet. Brønnen er heller ingen kilde, men fylles trolig av regnvann og vann fra bekken som renner forbi.

Da Oslobispen Jens Nilssøn med følge fór over Krokskogen i begynnelsen av september i 1594 nevnte han Olavsbrønnen, der han må ha stoppet for å hvile og vanne hestene. Siden biskopen nevner Midtskogen og Torget må kilden han nevner ligge langs den traseen, og således ikke være samme kilde.

> Saa droge wi fra Midskougstenen i norduest 1 fierin til S. Olufis kilde liggendis i veyen oc hafide wi den paa den h haand, saa droge wi der fra offuer skougen temmelige god vey 1/2 mijll til en slet platz som de kaller Taarget, thj de legge der tiere och tunge op om vinterenn.
> 
> 
> Biskop Jens Nilssøn (1594)
> 
> 

Man kan allikevel tenke seg at veien over Krokskogen opprinnelig må ha fulgt Lomma fra Åmot i Lommedalen til Plassedammen, og Bukkebekken videre under Bukkehøgda og til Retthella. At kilden på Retthella har fått status som Olavskilde gir også grunn til anta at den opprinnelige pilegrimsleden over Krokskogen også må har gått via denne traseen. Dette er altså ikke samme vei som utpå 1800-tallet fikk status som den bergenske kongevei, selv om begge fører til Krokkleiva.

Eksterne lenker
---------------

* «Retthella». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Wiktionary har ordbokoppføringer om ***nonsens***

**Nonsens** er en sammensetning av «non» (ikke) og «sense» (fornuft). Det er synonymt med vrøvl, tull, tøys og vås og betegner en uttalelse eller påstand uten fornuftig mening.

Når noen i en diskusjon anser at en ytring ikke er logisk eller er i overensstemmelse med en viss (ofte subjektiv) ideologi kan ordet nonsens bli brukt i nedsettende og fornærmende argumentasjonsteknikk.

Vitenskap
---------

Filosofisk og vitenskapelig stilles imidlertid strengere krav til hva som kan anses å være nonsens, og det kan være meget vanskelig å definere noe som nonsens uten inngående analyse. Nonsens anses å være kjernen i kritikken av pseudovitenskap og kvasifilosofi.

Da Albert Einstein lanserte sin relativitetsteori ble den av mange betraktet som stridende mot fornuften og til og med forkastet av nazistene av rasepolitiske grunner som jødisk nonsens.

Poesi
-----

Illustrasjon og dikt fra Edward Lears «Book of Nonsense» fra 1846. Hans tøysevers og limericker dannet mønster for en hel sjanger.
Omvendt kan det som overflatisk sett betraktes ved nærmere analyse vise seg å være fornuft. Dikteren Emily Dickinson skrev at «mye galskap er den guddommeligste fornuft for det skarpe øye» (fritt oversatt). 

Nonsensdikt kan være et mer uskyldig uttrykk for «ikke-fornuft» og av og til ha til konstruktiv hensikt å utfordre logikk og etablerte forestillinger. Fra dette perspektiv er «det fornuftige» en mulig hindring for fantasien. Et eksempel på dette er diktet Jabberwocky av Lewis Carroll.

Den britiske tegneren og forfatteren Edward Lears populære «Book of Nonsense» ble opprinnelig utgitt i 1846. Den inneholder humoristiske tøysevers og limericker som minner om barneregler, og anses som opphav til nonsenssjangeren i engelsk litteratur.

Se også
-------

* Forskning
* Vitenskap
* Vitenskapelig metode
* Poesi
* Intelligent design

Eksterne lenker
---------------

* Vitenskap og nonsens

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Kart over Rheinhessen
Rheinhessen markert mørkerødt i Rheinland-Pfalz (lys rød)
**Rheinhessen** er en region i den tyske delstat Rheinland-Pfalz og var fra 1816-1919 en del av storhertugdømmet Hessen og dererter til 1945 en del av Volksstaat Hessen. Området ligger vest for Rhinen i Rheinland-Pfalz. Det er et kupert landskap, og hovedsakelig med vinmarker og gårder. Områdets større byer er Mainz, Worms, Bingen, Alzey, Nieder-Olm og Ingelheim. Mange innbyggere pendler til Mainz, Wiesbaden eller Frankfurt.

Historie
--------

På Wienerkongressen i 1814-15 måtte storhertug Ludwig I av Hessen oppgi sine besittelser i Westfalen, men fikk som kompensasjon Rheinhessen på Rhinens venstre bredd. Han tok da tittelen *Storhertug av Hessen og ved Rhinen*, og navnet på regionen oppstod.

Vindyrking
----------

Vinmarker i Rheinhessen
Rheinhessen er den største av Tysklands 13 vinproduserende regioner. Utenfor Tyskland er det best kjente standardmerke Liebfraumilch, selv om det er mange langt bedre viner av druesortene Müller-Thurgau, Silvaner, Riesling, Kerner eller Scheurebe. Det best kjente hvitvinsområde er *Rhin Teresse* ved Oppenheim og Nierstein. Noen røde varianter dyrkes særlig omkring Ingelheim: Blauer Portugieser, Dornfelder og den senere utviklede Regent.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Rhenish Hesse – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Rheinhessens wine
* Vingårder og selskaper og vinfestivaler i Rheinhesse
* Rheinhessen offisiell website

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND
 |
Retten i Lyngby
**Retten i Lyngby** er en byrett i Kongens Lyngby.

Rettskretsen dekker kommunene Furesø, Gentofte, Lyngby-Taarbæk og Rudersdal, og har dermed et befolkningstall på 216 000.
Rettspresident er Flemming Schønnemann. Derutover er ti dommere tilknyttet.

Retten holder til i en kontorbygning på Lyngby Hovedgade nummer 96 tett ved Lyngby Station.
Den flyttet til denne lokalitet i begynnelsen av november 2008.
Før flyttingen hadde retten lokaler i Sorgenfri tett ved politistasjonen ved Sorgenfri Station og etter rettskretsreformen også i Hellerup, da Gentofte rettskrets ble lagt sammen med Lyngby rettskrets, hvorfor Gentofte Rets rettsbygning ble overtatt av Retten i Lyngby.

Etter rettskretsreformen flyttet retten sammen i de nåværende lokaler på Lyngby Hovedgade, hvor retten nå råder over ca. 5 500 kvadratmeter, som muliggjør gjennomførelse av jurysaker, som krever ekstra plass.

Retten i Lyngby skiller seg fra resten av landets byretter ved å ha en forholdvis stor andel av saker med betydelig økonomisk verdi. Det gjelder sivile saker, fogdesaker, dødsboskiftesaker og i noen grad straffesaker. Blant sådanne saker med større mediedekning har vært sakerne mot Stein Bagger (2008–2009), Erik Skov Pedersen (2011) og Steen Gude (2012). Av saker som ikke har handlet om økonomisk kriminalitet, kan nevnes saken mot Søren Kam i 2004.

Som andre retter har Retten i Lyngby opplevet å skulle ha beskyttelse av politi med skuddsikre vester og maskinpistoler. Ved en banderettssak i 2009 anholdt politiet fire menn ved retten etter funn av våpen og narkotika i deres bil.

I 2012 ble Retten i Lyngbys lokaler anvendt av Skattesagskommissionen.

Tidligere rigspolitichef Torsten Hesselbjerg har vært dommer ved retten.

Referanser
----------

1. ↑  «Om Retten i Lyngby».
2. ↑  «Dommere».
3. ↑  «Retten flytter pr. 4. november 2008». Arkivert fra originalen 4. november 2010.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 4. november 2010. Besøkt 15. august 2013.
4. ↑  «Byretten flytter sammen i Lyngby». Det grønne område. 17. juli 2008. [*død lenke*]
5. ↑  «Årsberetning for Retten i Lyngby 2011». Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 15. august 2013.
6. ↑  Jonas Sloth Bach (9. mai 2012). «Erik Skov undgår million-stor straf». avisen.dk.
7. ↑  Signe Fuglsang Midtgaard (16. desember 2008). «Stein Bagger erklærer sig skyldig». DR.
8. ↑  Ritzau (28. desember 2012). «Finansmand anker dom på seks års fængsel». DR.
9. ↑  «Fire anholdt ved Retten i Lyngby». Villabyerne. 12. august 2009. Arkivert fra originalen 5. mars 2016.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 5. mars 2016. Besøkt 15. august 2013.
10. ↑  Mette Mayli Albæk (5. september 2012). «Skattesagskommission sætter dato på afhøringer af eks-ministre». DR.
11. ↑  Malin Schmidt (17. mars 2012). «De tager dit liv». Information.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
| RohneOversorbisk: RownoSchleiferdialekt: *Rowne* |
| --- |
| Høyde: | 123 meter |
| Areal: | 19,71 km 2 (1931) |
| Folketall: | 542 (31. desember 2008) |
| Opphørt som kommune: | 1. oktober 1995 |
| Postnummer: | 02959 |
| Retningsnummer: | 035773 |

**Rohne** (oversorbisk: *Rowno*, Schleiferdialekt: *Rowne*) er en del av kommunen Schleife og frem til 1. oktober 1995 en selvstendig kommune. Landsbyen er en del av kirkesognet Schleife.

Rohne ligger langs Staatsstraße 130 mellom Schleife og Burgneudorf. I nordøst ligger Schleife, i øst kommunen Trebendorf og i sørvest Mulkwitz. En km sørover ligger Mühlrose. Disse fire landsbyene tilhører kirkesognet Schleife. Nord for landsbyene renner elven Struga fra Schleife i retning Mulkwitz.

Rohne var en kommune i Kreis Weißwasser fra 1952 til 1990, og i Landkreis Weißwasser fra 1990 til 1994. Fra 1. august 1994 frem til den ble innlemmet i Schleife, var den en selvstendig kommune i Niederschlesischer Oberlausitzkreis.

Barndomshjemmet til den sorbiske forfatteren Hanzo Njepila (1766-1856)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Rohtak** (tidligere kalt *Rohtashgarh*, hindi: रोहतक, panjabi: ਰੋਹਤਕ) er en by og et kommunestyre i distriktet Rohtak i den nordvestindiske delstaten Haryana. Byen er administrativ hovedstad i dette distriktet, og ligger 70 km nordvest for Indias hovedstad New Delhi.

Historie
--------

Gjennom freden i Surjit Arjungaon den 30. desember 1803 ble Rohtak til britisk område og inngikk i Nordvestprovinsene (eng. *Northwestern provinces and Oudh*) av Britisk India. Under det indiske opprøret i 1857 gikk såkalte *nawaber* fra nærliggende Farrukhnagar, sammen med *nawaber* fra Jhajjar og Bahadurgarh, høvdingene av Hissar og Sirsa og Meo-stammefolket for å overta Rohtak helt fra britiske styrker for en stund. De angrep og plyndret en sivil stasjon, og satte fyr på alle offentlige dokumenter. Etter at opprøret mislyktes, kom styrker fra Punjab inn og *nawabene* fra Jhajjar og Bahadurgarh ble fanget. De første fangene ble henrettet i Delhi, mens de siste klarte å rømme i eksil til Lahore.

Geografi
--------

Byen ligger i gjennomsnitt 220 moh.. National Highway 10 (NH 10) som forbinder Delhi med Fazilka i Punjab, går gjennom byen. Distriktet dekker et område på 1668,47 km². Av dette arealet er 83 % kultivert. Det dyrkes mest hvete, kikert, sukkerrør og perlehirse. Det er ingen stor elv som renner gjennom distriktet. Vannstanden i bakken er relativt høy. Mange deler av distriktet står overfor problemet med brakkvann og vannavstøting. Vannspeilets dybde i bakken ligger mellom 4 og 40 fot (12 m).

Demografi
---------

Ved folketellingen i 2001 hadde Rohtak et innbyggertall på 286 773. Av disse var rundt 54 % menn og 46 % kvinner. Gjennomsnittlig lesekyndighet i byen var da 72 %, noe som var høyere enn landsgjennomsnittet på 59,5 %. Mannlig lesekyndighet var 77 %, mens kvinnelig lesekyndighet var 67 %. 12 % av befolkningen var barn under 6 år.

Økonomi
-------

Økonomien i distriktet baserer seg i all hovedsak på jordbruksdrift. Rundt 52 % av alle arbeidere er knyttet til jordbruk, mens nærmere 8 % arbeider i hytte- og husbransjer. Resten driver med andre ting.

Referanser
----------

1. ↑  «Population». The Imperial Gazetteer of India. 1909. s. 313, v. 21.
2. ↑  «Rohtak district - History». The Imperial Gazetteer of India. 1909. s. 311–312, v. 21.
3. ↑  Census of India 2001. Population, population in the age group 0-6 and literates by sex - Cities/Towns (in alphabetic order): 2001. Besøkt 20. juni 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en)  Rohtak hos Wikivoyage
* Distriktets offisielle nettside (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |
Rheinisches Landesmuseum Trier **Rheinische Landesmuseum i Trier** er et arkeologisk museum i byen Trier i delstaten Rheinland-Pfalz i Tyskland. Museet er Triers største, med mer enn 3000 m² utstillinger, og Triers fortid som romersk provinshovedstad er hovedtemaet. Museet viser også temporære utstillinger fra andre temaer enn arkeologi. I november arrangeres en regional vinfestival i museets lokaler.

Vinbåten fra Neumagen
Detalj fra den store modellen av romerbyen Trier. Byens amfiteater og sirkus.

Utstillinger
------------

I utstillingene finner man tallrike arkeologiske funn fra romertiden, både fra byen Trier, og fra Mosel-regionen. En stor bymodell viser Trier i sin glanstid som grenseby i Romerriket. Spesielt fremheves en gullskatt på 2558 romerske gullmynter funnet i 1993 under arbeid med et underjordisk garasjeanlegg i byen. I museet finnes også en skulptur av en båt med vintønner fra byen Neumagen, denne skulpturen brukes i mange sammenhenger for å fortelle historien om vindyrking og vinproduksjon i Moseldalen.

Eksterne lenker
---------------

* Museets hjemmeside
* Hjemmeside Weinforum Trier

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ULAN **·** NLA **·** NKC **·** NKC **·** CiNii
 |
De store banker med Flemish Kapp til høyre
**Flemish Kapp** er en fiskebanke i det nordvestlige Atlanterhavet ca. 560 km øst for St. John's på New Foundland.

Geografi
--------

Denne fiskebanken er et gruntvannsområdet dannet av et undersjøisk platå, og er adskilt med en dypvannsrenne fra de større områdene kjent som De store banker sørvest for Flemish kapp. Dybdeforholdene i området er mellom 1 202 og 700 meter. Havområdet omfatter cirka 42 000 km², som er litt mindre enn Danmark i størrelse.

Vann og strømforhold
--------------------

I Flemish kapp-området blir det varme vannet fra Golfstrømmen blandet med det kaldere Labradorstrømmen, slik at det oppstår en luftstrøm som roterer med klokken over havområdet.

Vannet på Flemish kapp er varmere enn i de tilstøtende Store banker, og det antas at kuldefølsomme havorganismer har kunnet overleve her siden istiden.

Fiskeri
-------

Havområdet rundt Flemish Kapp er en kjent og viktig fiskebanke. Det er utnyttbare resurser av kveite, sverdfisk, reker, kamskjell og andre marine arter i området.

Flemish Kapp ligger i internasjonalt farvann utenfor Kanadas økonomiske sone. Som mange andre fiskeriområder har det blitt utsatt for overfiske i form av store uttak av for eksempel uer og torsk.

Norske linebåter har tradisjonelt hatt fiskerettigheter på Flemish Kapp. Norge har i tillegg til torskekvote en rekekvote på 96 tonn. Fisket ble åpnet igjen i 2009. Det første norske fartøyet da var frysetråleren «Atlantic Star» fra Ålesund. I 2010 og 2011 var det «Atlantic Star» og fabrikktråleren «Langvin», som også var fra Ålesund, som fisket. I 2013 ble den norske kvoten på 1 300 tonn fisket av linebåten «Atlantic» fra Måløy.

Film
----

I Wolfgang Petersens film Den perfekte stormen var det på Flemish Kapp sverdfiskkutteren «Andrea Gail» fisket før den gikk under.

Referanser
----------

1. ↑  *Unterwasser.de:* Bericht einer Greenpeache-Aktivistin über Fischerei am Flemish Cap (Tysk)[*død lenke*]
2. ↑  *Fiskebåt.no:* Atlantic fiskar på Flemish Cap Arkivert 20. februar 2014 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
ISS-43 Samantha Cristoforetti drikker kaffe i Cupola mens iført hennes Star Trek-uniform.
**Trekkie**, eller **trekker**, er betegnelser som brukes på ihuga fans av science fiction-franchisen Star Trek.

Alle «trekkies» er forøvrig ikke helt like. Enkelte kan ha ulike serier de foretrekker mer enn andre. Mens enkelte er fan av orignalserien fra slutten av 1960-tallet finnes det andre som er mest glad i Star Trek - The Next Generation, eller en av de andre seriene som er laget. Det finnes også fans av pocketbøkene som omhandler rollefigurer og hendelser i Star Trek-universet.

Enkelte Trekkies reiser regelmessig på Star Trek-samlinger (ofte kalt «cons»), og er noen ganger bitre rivaler av ihuga Star Wars-fans. Slike samlinger forekommer ikke i Norge, men det blir iblant avholdt samlinger i for eksempel Sverige.

Begrepet «Trekkie» blir noen ganger sett på som nedsettende, kanskje fordi det blir sett på som en parallell til begrepet «groupie». Enkelte Star Trek-entusiaster foretrekker begrepet «Trekker», mens andre igjen synes det sistnevnte blir snobbete og av den grunn velger å identifisere seg som «Trekkie».

Det finnes mange Star Trek-fanklubber. Den største er for tiden[*når?*] *STARFLEET International* som har rundt 4000 medlemmer. I Norge er den største fanklubben *Trekkers Norge* som ble startet opp i november 2004. De overtok da *Star Trek Norge* la ned sin drift. Star Trek Norge var samlet rundt en nettside med tilhørende diskusjonsforum og IRC-kanal (#STNorge@EFnet). I motsetning til Star Trek Norge, satser Trekkers Norge på å bli en ordentlig organisasjon med betalende medlemmer, lokallag og ulike arrangementer.

En dokumentarfilm fra 1997 kalt *Trekkies* handler om enkelte av disse ihuga fansene. Den ble fulgt opp av en ny film, *Trekkies 2*, i 2004.

Det er en vanlig misforståelse at blant trekkies finner man folk som snakker det konstruerte *Klingon*-språket. Virkeligheten er ikke helt slik, ettersom noen av de som snakker språket mest flytende, er mer språkentusiaster enn folk som er opptatt av Star Trek. De fleste trekkies har bare det helt grunnleggende ordforrådet av Klingon, som noen få, vanlige ord som er blitt hørt gjennom serien utallige ganger. De har som regel ingen kjennskap til setningsoppbygning eller presis fonetikk (uttale).

Trekkies har blitt parodiert i flere filmer, inkludert *Galaxy Quest*. William Shatner fremførte en kjent sketsj på *Saturday Night Live* som også parodierte trekkies.

Eksterne lenker
---------------

* Trekkers Norge (fanklubb) Arkivert 9. april 2005 hos Wayback Machine.
**Troy Perkins** (født 29. juli 1981 i Springfield i Ohio) er en amerikansk tidligere footballkeeper.

Karriere
--------

### Universitetsfotball

Perkins spilte college-fotball for Universety of South Florida og Universety of Evansville. Der slapp han inn 21 mål på 19 kamper, noe som gir et snitt på 1.09 pr. kamp.

### Proffkarriere

I 2003 ble han hentet til MLS-klubben D.C. United. Han fikk sjansen etter at både Nick Rimando og Doug Warren mistet sine plasser i A-laget. Perkins levde opp til forventningene. Han sto 16 kamper for D.C. United første sesongen. 

I 2006-sesongen spilte han 30 av 32 kamper for United. Han ble kåret til den beste keeperen i MLS den sesongen og var også med på All-star teamet i USA det er hvor de beste spillerne fra serien det året er med. 

I 2007-sesongen spilte Perkins alle kampene før han ble solgt og hadde ett snitt på 1.08 pr. kamp.

Han ble solgt til Vålerenga den 12. desember 2007 etter at D.C. United hadde signert Zach Wells. Perkins signerte en femårskontrakt med Vålerenga den 20. desember, og ble med det den første VIF-spilleren som kom fra USA.

Meritter
--------

Vinner av MLS eastern division 2006 og 2007 og årets keeper i 2006. Cupmester i 2008 med Vålerenga

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Troy Perkins – Major League Soccer Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – Transfermarkt (manager) Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – Soccerway Rediger på Wikidata

* (en) Troy Perkins – FBref Rediger på Wikidata

* (es) Troy Perkins – as.com Rediger på Wikidata
**«Trubbel»** er en svensk vise skrevet av Olle Adolphson og første gang spilt inn i Europafilms studio i Stockholm med Adolphson og Hans Wahlgrens orkester 16. mars 1961. Den ble utgitt på EP-platen *Visor tryckta i år*. Visen er også utgitt på liveinnspillingen *En stol på Tegnér* fra 1962. «Trubbel» er formodentlig mest kjent i Monica Zetterlunds versjon på LP-platen *Monica Monica* (Odeon 4E 062-34337) fra 1971.

Visen handler om et par som har levd lykkelig inntil det viser seg at den ene parten har vært utro. Derpå følger en krangel, hvor det imidlertid blir oppdaget at den utro i sin tur har blitt lurt og overgitt. Fortelleren søker opp den som partneren har vært utro med for å gi igjen, men går så smått om sen derfra med uforrettet ærend.

Visen var opprinnelig fortsettelsen på historien i en annen av Adolphsons viser, «Balladen om Adam och Vera, eller hur man snuvar en fattig flicka från Söder». I den har overklasseunggutten Adam, *«en ung löytnant i flygarkåren, rik som själva fan»* en kort affære med *«hyggliga Victoria»* fra Södermalm, men overgir henne.

I «Trubbel» får vi samme hendelse *«sedd från Söder»*, som Adolphson skriver i sin presentasjon på innspillingen på *En stol på Tegnér*. Da affæren er over og Victoria har tatt *«en ljusblå spårvagn och for bort, tillbaka upp til backarna på Söder»* kommer altså konfrontasjonen mellom henne og den opprinnelige partneren – fortelleren i «Trubbel».

I denne konteksten har visen – på toppen av relasjonsdramaet – et tydelig sosialt aspekt, hvor fortelleren, söderkisen fra den proletære delen av Stockholm blir forvirret av den overlegne rivalen med såvel ord som konjakk og sigarer. Klasseskillet blir også antydet på flere steder i teksten. Fortelleren blir *«grundtligt jämförd med din fina vän»* og får spydigheter for sin mangel på penger (i teksten kalt sekiner).

Mens «Balladen om Adam och Vera» inneholder mange detaljer som forankrer den i en viss tid og i en viss by (Stockholm) er teksten i «Trubbel» mer almengyldig. Det er sikkert én av grunnene til at den har blitt så kjent og likt. Selv om fortelleren opprinnelig er en mann, pleier kvinnelige sangere å tilpasse teksten gjennom å bytte ut noen «han» med «hun» og noen typisk mannlige klesplagg med kvinnelige.

Andre som har spilt inn visen på plate er Tommy Körberg, Freddie Wadling og Håkan Hellström.

Norsk versjon
-------------

André Bjerke har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Trøbbel». Sangen ble utgitt av Kirsti Sparboe på singlen Polydor 2052 124 i 1975. Produsent var Benny Borg.

Referanser
----------

1. ↑  Teksthefte til *På gott och ont*, 1995
2. ↑  *En stol på Tegnér*, 1961
3. ↑  Se platetiketten
**Norges økonomiske sone** ble opprettet ved lov av 17. desember 1976 og med virkning fra 1. januar 1977. Den ble opprettet i medhold av FNs havrettskonvensjon, og etablerte et område på 200 nautiske mil fra grunnlinjen utenfor kysten av det norske fastland (NØS). Sonen grenser opp mot Danmarks, Tysklands og Storbritannias økonomiske soner, og her er midtlinjen delelinje. I 2010 kom det og istand en avtale med Russland om en delelinje mellom de to lands respektive økonomiske soner. Innenfor den økonomiske sonen har Norge eksklusiv rett til utvinning av naturressurser som fisk og petroleum.

Fiskevernsoner
--------------

Norge har også opprettet to andre soner på 200 nautiske mil:

* En fiskevernsone ved Svalbard, som ble opprettet med virkning fra 15. juni 1977.
* En fiskerisone ved Jan Mayen, som ble opprettet med virkning fra 29. mai 1980.

Disse ble opprettet med hjemmel i den samme loven. Formålet med soneloven var å skape den nødvendige hjemmel for å opprette sonen, og således gi grunnlag for en utvidet norsk fiskerijurisdiksjon. Dette var blitt nødvendig som følge av at fiskebestandene i farvannene ved norskekysten var blitt truet av en stadig større og mer effektiv utenlandsk fiskeflåte. Med loven ble det innført forbud mot utenlandsk fiske og fangst i sonen, med mindre unntak ble gjort i forskrifter gitt med hjemmel i loven. 

Det er inngått fiskeriavtaler som regulerer fiskeadgang og kvoter for Russland, EU, Færøyene, Grønland, og Island i Norges økonomiske sone mellom 12 og 200 nautiske mil fra grunnlinjene. Et visst antall fartøyer fra disse statene får utstedt en såkalt fisketillatelse (lisens) til å fiske i NØS. I praksis reguleres utenlandsk fiske som hovedregel i medhold av soneloven, mens utøvelsen av fiske med norske fartøy reguleres i medhold av saltvannsfiskeloven.

Se også
-------

* Norsk kontinentalsokkel
* Økonomisk sone

Litteratur
----------

* Sandbæk: *Kystsoneplanlegging* ISBN 82-8090-001-2

Eksterne lenker
---------------

* Norges regjering om Norges økonomiske sone
* Lov om Norges økonomiske sone
**Norges sosialistiske ungdomsforbund (NSU)** var ungdomsorganisasjonen til Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti, et parti som eksisterte i årene 1921 til 1927.

Partiet NSA ble stiftet etter et utbrudd fra Arbeiderpartiet, og i forbindelse med denne splittelsen brøt også noen hundre medlemmer i APs ungdomsforbund med sin organisasjon. Den 8. januar 1922 stiftet disse et eget NSA-ungdomsforbund.

Siden APs ungdomsorganisasjon nettopp hadde skiftet navn til Norges Kommunistiske Ungdomsforbund var det gamle organisasjonsnavn *Norges Socialdemokratiske Ungdomsforbund* blitt «ledig». Navnet ble nå overtatt av NSA-ungdommen og brukt fram til 1926, da det ble endret til *Norges sosialistiske ungdomsforbund*.

Da NSU ble stiftet favnet organisasjonen bare 15 lag, og ikke mer enn rundt 800 medlemmer. Etter et års tid var 35 lag etablert, og i 1924 var medlemstallet rundt 3000. I de få årene organisasjonen eksisterte vokste den til om lag 4000 medlemmer.

Alt på stiftelsesmøtet i 1922 forelå forbundets første organ, bladet *Ungviljen*. Det var imidlertid en nokså tørr trykksak, som aldri slo an. *Ungviljens* siste nummer kom i september 1922. Deretter lanserte NSU avisen *Arbeiderungdommen*, som ble mer vellykket. Den kom månedlig med fire sider i avisformat, og hadde i 1924 nådd et opplag på rundt 3000.

Ved samlingen mellom moderpartiene DNA og NSA i 1927 gikk også de to ungdomsorganisasjonene sammen: APs ungdomsorganisasjon Venstrekommunistisk Ungdomsfylking og NSU dannet i 1927 Arbeidernes ungdomsfylking.

NSU-ledere
----------

Severin ØdegaardDe tre som ledet NSU fra 1922 til 1927.  
Fra venstre Severin Ødegaard, H. E. Stokke og Arne Strøm.
* Severin Ødegaard (1922–1924)
* Bernh. Sørensen (1924)
* Halvdan Eyvind Stokke (1924–1926) [valgt nestformann, men rykket inn for Sørensen]
* Arne Strøm (1926–1927)

Referanser
----------

1. ↑  «Norges sosialistiske ungdomsforbund», *Arbeidernes Leksikon*, bind V, 1935

Kilder
------

* Side 364 - 387. Per Egeberg Sogstad: *Ungdoms fanevakt*, AUF, Oslo 1951
**Nongqawuse** (født i 1840-årene, død 1898) var xhosa-profetinnen som fikk synene som medførte at xhosaene drepte kveget sitt i 1856–57. 

I april eller mai 1856 gikk tenåringen Nongqawuse og hennes venn Nombanda for å hente vann fra et elvebasseng nær munningen av Gxarha. Da hun kom tilbake fortalte Nongqawuse sin onkel og verge Mhlakaza at hun hadde møtt åndene til tre av sine forfedre.

Hun hevdet at åndene hadde fortalt henne at xhosafolket skulle ødelegge sine avlinger og drepe kveget sitt. Avlingene og kveget var grunnlaget for xhosaenes velstand. Til gjengjeld skulle åndene kaste de britiske nybyggerne på sjøen, fylle opp kornlagrene og fylle kraalene med flottere og friskere kveg. På denne tiden var xhosaenes kvegflokker herjet av «lungesykdom», noe som muligens skyldtes nybyggernes innføring av europeisk kveg. I 1864 hadde mange kyr allerede dødd, og xhosa-folket trodde at kvegdøden skyldtes heksekraft - \*umuthi\*. 

Mhlakaza gjentok profetien overfor den øverste høvdingen, Sarhili. Sarhili beordret sine undersåtter til å adlyde profetien, og avlivingen av kvegflokkene bredte om seg til et punkt der det ikke lenger var mulig å stoppe handlingene. Kvegdrepingen fikk ikke bare konsekvenser for gcaleka, Sarhilis klan, men hele xhosanasjonen. Historikere anslår at gcalekaene alene drepte mellom 300 000 og 400 000 storfe. 

Nongqawuse forutsa at forfedrenes løfte skulle innfris den 18. februar 1857, og at sola den dagen ville bli helt rød. Men den 18. februar stod sola opp med samme farge som alle andre dager, og profetien ble ikke innfridd. Til å begynne med la Nongqawuses tilhengere skylden på dem som ikke adlød hennes instruksjoner, men senere vendte også de som hadde trodd på henne seg mot henne.

Etter ødeleggelsen av kveg og avlinger gikk folketallet i Britisk Kaffraria ned fra 105 000 til under 27 000 på grunn av hungersnød. Nongqawuse ble arrestert av britiske myndigheter og sendt til Robben Island. Etter at hun ble satt fri levde hun på en gård i distriktet Alexandria i den østlige Kappkolonien, hvor hun døde i 1898.

Dalen der Nongqawuse møtte åndene bærer fortsatt navnet *Intlambo kaNongqawuse* (Xhosa for *Nongqawuses dal*).

Eksterne lenker
---------------

* Nongqawuse — Prophetess of Doom om *Encounter South Africa*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
***Stronghold Crusader*** ble utgitt av Firefly studios i 2002. Spillet er et strategispill som foregår i middelalderen. Man spiller enten som korsfarer eller araber. Spillet er en utvidelse til Stronghold, som ble gitt ut av Firefly studios i 2001.

Spillet ligner på det opprinnelige Stronghold-apillet. Men den største forskjellen er at spillet er satt til Midtøsten. Som en konsekvens kan gårder bare bygges på oase-gress, noe som fører til rivalisering blant aktører om begrensede jordbruksområder og ressurser. Fargen på spillerens enheter har også blitt endret fra blått til rødt, for å matche fargene til ridderne.

I tillegg til gårder finnes det andre ressurser som jernmalm, steinbrudd (for å få tak i stein) og muligheter for å skaffe olje. Disse ressursene blir deponert på et lager, og spilleren kan velge mellom å enten selge eller bruke disse ressursene til egne formål. På hvert nivå må spilleren forsvare sitt eget rike, og beseire en eller flere konger.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Stronghold crusader* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *Stronghold crusader* på GOG.com Rediger på Wikidata

* (en) *Stronghold crusader* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Stronghold crusader* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Stronghold crusader* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *Stronghold crusader* hos Internet Game Database Rediger på Wikidata

Portal: Videospill

1. ↑   (på en) *Internet Game Database*, Wikidata Q20056333,
Bilde av en ball som spretter.
Et **stroboskop** er et instrument som deler lys opp i glimt (lynblink). De tidlige strobene fra 1800-tallet besto av roterende spalter foran en lyskilde, mens en i dag lager lyspulser med xenonlys, annet laserlys eller LEDer. Betegnelsen stroboskop blir også brukt om en skive med radielle streker, som tjener til å vise en platespillers rotasjonshastighet. Se nedenfor.

Prinsippet med pulserende lys er blitt brukt til å studere ting i bevegelse. Ved riktig hastighet kan en «fryse» roterende bevegelser eller avsløre uønskede forskyvninger og «kast» i akslinger. 

I og med at samme glimtprinsippet er i bruk ved opptak av levende film, kan en på kino se flypropeller stå stille eller rotere baklengs under start og stopp. 

Underholdningsbransjen bruker strobelys i sammenheng med dans. Lys fra stroboskop kan fremprovosere anfall hos personer med fotosensitiv epilepsi.

Platespiller
------------

For å måle rotasjonshastigheten til en platespiller brukes en lyskilde som gir stroboskopisk lys (glimlampe eller LED). Denne lampen lyser på en skive (kalt stroboskopskive) som legges på platespillerens tallerken ved måling. Denne skiven har jevnt fordelte radielle streker som synes å stå stille ved riktig hastighet. Går platespilleren for fort, synes strekene å bevege seg langsomt forover, og omvendt for for lav hastighet. Platenes gitte hastigheter (78, 45, 33 1/3) er definert for å muliggjøre slik hastighetsmåling ved bruk av både 50 Hz og 60 Hz lysnettfrekvens.
Antallet radielle striper er forskjellig for hver hastighet og lysnettfrekvens. Eksempelvis bruker rotasjonshastigheten 33 1/3 omdreining per minutt, 60/33.3333... = 1,8 s per omdreining. Lyset blinker i Europa med 100 Hz (to blink per periode, siden det er to spenningsmaksima i perioden). Det blir 1,8\*100 = 180 blink per omdreining, som passer med 180 radielle streker på stroboskopskiva. I USA og andre land med 60 Hz lysnettfrekvens vil det trengs 1,8\*120 = 216 streker for å måle samme omdreiningstall.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** NDL
 |
***Natten er vår*** (originaltittel: *This Is the Night*) er en amerikansk romantisk komedie fra 1932, med Lili Damita, Charles Ruggles, Roland Young, Thelma Todd, og Cary Grant i hans spillefilmfebut.

Filmen er basert på det franske teaterstykket *Pouche* skrevet av Henri Falk og René Peterh, samt dets engelskspråklige tilrettelegging *Naughty Cinderella* skrevet av Avery Hopwood.

Handling
--------

Når Claire Mathewsons ektemann Stephen kommer uventet tilbake fra sommer-OL 1932, hvor han skulle konkurrere i spydkast, oppdager han tog-billettene til en romantisk ferie i Venezia som Claire hadde planlagt sammen med kjæresten sin Gerald. Men Geralds venn, Bunny, lyver og sier at billettene faktisk er for Gerald og hans kone. Stephen er fremdeles mistenksom, så Gerald må finne seg en falsk kone som er villig til å reise til Venezia sammen med ham. Han prøver først å ansette skuespillerinnen Chou-Chou.

Men kjæresten til Chou-Chou er en veldig misunnelig mann, og hun gir derfor oppdraget til den arbeidsledige Germaine - som trenger pengene som dette oppdraget kan gi. Gerald er skeptisk til dette, men hun overbeviser ham snart om at hun kan late som om hun er en glamorøs kone. Gerald og Germaine reiser derfor til Italia, samtidig som Claire og Stephen også reiser dit. Men det oppstår snart en rekke komplikasjoner.

Rolleliste
----------

* Lili Damita som Germaine
* Charles Ruggles som Bunny West
* Roland Young som Gerald Gray.
* Thelma Todd som Claire Mathewson
* Cary Grant som Stephen Mathewson
* Irving Bacon som Sparks

Referanser
----------

1. ↑  «Medietilsynets filmdatabase» **(norsk)**. Besøkt 6. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Natten er vår* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Natten er vår* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Natten er vår* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Natten er vår* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Natten er vår* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Natten er vår* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Natten er vår* på American Film Institute Rediger på Wikidata

Portal: Film