**Franz Gürtner** (født 26. august 1881 i Regensburg i Bayern i Tyskland, død 29. januar 1941 i Berlin) var justisminister i Tyskland fra 1932 til 1941. Han protesterte mot deler av raselovene samt regimets harde behandling av krigsfanger og konsentrasjonsleirfanger, men ble ikke hørt. 

Han meldte seg inn i NSDAP i 1937.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Franz Gürtner var sønn av Franz Gürtner (som var lokomotivingeniør) og hans hustru Marie Gürtner, født Weinzierl. Han fullførte gymnasiet i Regensburg og studerte deretter jus i München. Etter åtte semestre og eksamen i 1904 ble hans forberedelse for statsfunksjonærtjenesten avbrutt av militærtjeneste i *Königlich Bayerisches 11. Infanterie-Regiment «von der Tann»*. Han kunne så ta sin annen statseksamen i 1908. 

*Staatsnotwehrgesetz*, undertegnet av Gürtner
*Reichstagsbrandverordnung*, undertegnet av Gürtner
### Jurist

Gürtner var ombudsmann i et bryggerikonsern frem til 1909. Han ble etterpå ansatt ved det bayerske justisministeriet.

Han fikk det tyske jernkorset, etterhvert i begge klasser (I, II) for krigsinnsatsen sin som offiser på vestfronten under første verdenskrig.[] Han var også med i tyrkernes Palestina-korps under siste halvdel av krigen.

I 1920 giftet han seg med Luise Stoffel, datter av en Oberstleutnant, og de fikk tre sønner. Selv om han var katolikk, ble sønnene oppdratt til protestanter, som var morens tro.

### Minister

I 1922 ble han Bayerns justisminister. Som tysknasjonalist ønsket han en mild dom for Adolf Hitler i forbindelse med hans rettegang etter Ølkjellerkuppet.[]

Han ble utnevnt til *Reichsjustizminister*, altså for hele Tyskland, av rikskansler Franz von Papen i 1932, ble sittende i embetet under etterfølgeren Kurt von Schleicher og fortsatte under Hitler fram til sin død i 1941.

Gürtner protesterte iherdig mot forholdene i konsentrsjonsleirene. men bidro ved å inngå i Hitlers regjering til åt gi regimet et legitimt uttrykk, blant annet etter utrenskningene sommeren 1934, som han selv overlevde. Han betegnet mordene som «statsnødvern» (*Staatsnotwehr*).

Gürtner var opprinnelig en ikke-nazistisk konservativ politiker, men ble senere, i 1937, medlem av det tyske nazistpartiet NSDAP.

I 1933 kom han i konflikt med en av sine underordnede, Roland Freisler, vedrørende den såkalte *Rassenschande* («raseskam»), knyttet til seksuelle relasjoner mellom «ariere» og «ikke-ariere», som Freisler ville ha kriminalisert umiddelbart. Gürtner påpekte under et møte mange av de praktiske vanskeligheter med Freislers forslag. Men etter to år ble slike forhold kriminalisert i Nürnberglovene.

Franz Gürtner var ansvarlig for samordningen av rettsvitenskap i det nazistiske Tyskland. 

Gürtner mislikte Gestapos og SAs brutale behandling av krigsfanger og innsatte i konsentrasjonleirene,[] men protesterte forgjeves til Hitler. Han ble værende i stillingen i håp om å endre maktapparatet fra innsiden, men han ble i stedet en av dem som sørget for den offisielle godkjenning av og det rettslige grunnlag for en rekke kriminelle handlinger under Hitlers administrasjon.[] Han undertegnet blant annet de antisemittiske Nürnberglovene i 1935 som la grunnlaget for «den endelige løsning på det jødiske problem».

Gürtner døde i 1941.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000002775, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6ff6cks, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  David Nicholls, *Adolf Hitler: a biographical companion* ABC-Clio, Inc. (10/2000) ISBN 0-87436-965-7 Retrieved 12 May 2010
5. ↑  *Reichshandbuch der deutschen Gesellschaft.* Band I, Deutscher Wirtschaftsverlag, Berlin 1930.
6. ↑  *Svensk uppslagsbok*. Malmö 1932.
7. ↑  Museum, Stiftung Deutsches Historisches. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Bestand: Biografie». *www.dhm.de*. Besøkt 28. september 2016.
8. ↑  Klee 2007, s. 209
9. ↑  Gruner, Wolf; Pearce, Caroline (15. april 2019). *German Reich 1933–1937* **(engelsk)**. Walter de Gruyter GmbH & Co KG. ISBN 978-3-11-043321-0.
10. ↑  Claudia Koonz: *The Nazi Conscience*, s. 173 ISBN 0-674-01172-4
11. ↑  Claudia Koonz: *The Nazi Conscience*, s. 175–6 ISBN 0-674-01172-4

Litteratur
----------

* *Das Personenlexikon zum Dritten Reich*. Frankfurt am Main: Fischer Taschenbuch Verlag. 2007. ISBN 978-3-596-16048-8.

Portaler: Andre verdenskrig | Tyskland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** Munzinger (iba)
 |