**Ulvelav** (*Letharia vulpina*) er en busklav i familien Parmeliaceae som i Norge finnes hovedsakelig i indre strøk av Østlandet. Ulvelav vokser på gammel furugadd og greiner på eldgammel krokfuru i høyereliggende, lysåpen og kontinental furuskog. Den kan også vokse på gammel bjørk, vindskier, tak og gjerdestolper i områder med større overskuddspopulasjoner. Den utpreger seg med sin klare svovelgule farge. Ulvelav er giftig (inneholder vulpinsyre) og har i tidligere tider vært brukt som gift i ulveåte, derav navnet.

Utbredelse
----------

En av Europas største kjente forekomster av arten ulvelav finnes i fjellbygda Skjåk i Gudbrandsdalen.

Arten tilhører et østlig "taigaelement" i lavfloraen, og er i hovedsak kjent fra Østlandet med spredte forekomster i indre deler av Møre og Romsdal og Trøndelag. Det Fennoskandiske kjerneområdet omfatter nordre deler av Østlandet og tilstøtende områder i Sverige.

I Sverige er arten rødlistet som nær truet. I Finland er arten utryddet. Arten er ellers utbredt i tempererte deler av Europa, Asia og Nord-Amerika.

Ulvelav er en karismatisk lav som er lett å kjenne, så utbredelsen er godt kjent. Den er stedvis ganske vanlig, men spredt utbredt og mangler i store områder hvor den naturlig hører til. Dette skyldes trolig historisk tilbakegang på grunn av gjennomhogster for lang tid tilbake (mer enn 3 generasjoner). Store populasjoner finnes i dag i Femundsmarka nasjonalpark og Honnsrøve naturreservat i Skjåk. I dette reservatet finnes arten på om lag 60 000-80 000 bjørketrær, og 5 000-10 000 furutrær.

Rødlistevurdering
-----------------

Skogbruk og vedhogst ifm. med hytte- og friluftsliv i naturskogsområder bidrar til reduksjon i substrattilgang og utgjør negative påvirkningsfaktorer også i dag. Skogbruket er imidlertid oppmerksom på arten, og den tåler mye lyseksponering i forbindelse med hogst. Svak rekruttering av egnet, eldet substrat begrenser populasjonen i nåtid og fremtid.

**Vurdering og begrunnelse for kategori:** Ulvelav er vurdert som nær truet grunnet reduksjon i populasjonsstørrelse (A2-4). Selv om mye av artens tilbakegang trolig er historisk, er det rimelig å anta at begrenset rekruttering av egnet, eldet substrat har bidratt og bidrar til en langsom, men stadig nedgang. Populasjonsreduksjonen er estimert til mellom 10 og 20% med en mest trolig verdi estimert til 15% for de siste 100 årene (3 generasjoner). Dette gir en beregnet reduksjon i populasjonsstørrelse på 17%. 
Populasjonstrenden forventes å være tilsvarende for pågående og fremtidige 100 år. Den beregnete populasjonsreduksjonen er over terskelverdien for kategori etter kriteriene A2-A4 (>15%).

**Konklusjon:** Ulvelav er vurdert i 2021 som nær truet grunnet reduksjon i populasjonsstørrelse.

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 20. februar 2022. Besøkt 20. februar 2022.
2. 1 2 3 4  Haugan R, Holien H, Hovind AA, Ihlen PG og Timdal E (24. november 2021). «Laver. Vurdering av ulvelav *Letharia vulpina* som VU→NT for Norge»Åpent tilgjengelig. *Norsk rødliste for arter 2021*. Artsdatabanken. Besøkt 30. mars 2023.
3. ↑  Honnsrøve - Naturdirektoratet. Lest 10. mai 2016

Eksterne lenker
---------------

(en) *Ulvelav* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Ulvelav* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
* (no) *Ulvelav* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata
* (sv) *Ulvelav* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata
* (en) *Ulvelav* hos Index Fungorum Rediger på Wikidata
* (en) *Ulvelav* hos ITIS Rediger på Wikidata
* (en) *Ulvelav* hos MycoBank Rediger på Wikidata
* (en) *Ulvelav* hos NCBI Rediger på Wikidata
* (en) *Ulvelav* hos Tropicos Rediger på Wikidata
* (en) *Kategori:Letharia vulpina* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* (en) *Letharia vulpina* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Brockhaus Enzyklopädie
 |