**Homonym** (fra gresk *homoios* = «identisk» og *onoma* = «navn») henviser til hvert av to eller flere ord som uttales og/eller skrives likt, men har ulikt opphav og ulik betydning. Ettersom de lett blandes sammen kalles de også **forvekslingsord**.

Homonymer kan inndeles i tre undertyper: homografer (lik skrivemåte), homofoner (lik ordlyd, men forskjellig skrivemåte) og *fullstendige homonymer* (både lik skrivemåte og lik ordlyd). På folkemunne blir homonymer av og til kalt *tepotter*. Noen homonymer kan også klassifiseres som polysemer (der den opprinnelige betydningen har blitt forandret, imens et slags betydningsmessig slektskap fortsatt eksisterer mellom de to).

Eksempler på fullstendige homonymer (homografer som også er homofoner)
* *Tine* er et ord som brukes til mange ting. Det er et navn, det er å tine (tatt ut av fryseren) og et gammelt ord for en bøtte til å ha melk i.
* *Huske* brukes til en huske, å huske (sitte på en huske) og å huske (huske noe som har skjedd).
* *Måke* betegner både en fugl og en vinterlig aktivitet i måke snø.
* *Slått* betegner både gress som skal slås eller er slått, og en folkemusikkmelodi
* *bane* betegner både jernbane, idrettsbane og død.
* *egg* betegner både noe spiselig fra høna og skjæredel på kniv.
* *stamme* brukes om en trestamme, en stamme av innfødte mennesker og verbet som beskriver en bestemt talefeil.
* *tre* er det beste eksempelet. Det betegner tallet 3, et tre som i tømmer, men også «å tre i en nål» eller «å tre inn på teppet», et uttrykk som betyr som regel det samme som "å gå inn døra".

Eksempler på homograf som ikke er homofon
* *lyst* uttales med lang y-lyd når det er adjektiv og betegner noe som ikke er mørkt, men som uttales med kort y-lyd når det er substantiv (selv om det ikke skrives med dobbeltkonsonant-s) og da betegner det den behagelige følelsen av velvillig samtykke eller ønske.
* *mast* med lang a-lyd betegner perfektum partisipp av verbet å mase, eller med kort a-lyd del av båt.

Eksempler på homofoner som ikke er homografer
* *ord* betegner et språkelement og *or*, som er en tresort.
* *jul* betegner en høytid og *hjul*, som er et mekanisk grunnelement.
* *hvit* er en «farge» og *vit*, som er imperativsformen av *å vite*.
* *mars* er en måned og *marsj*, som er en musikalsk sjanger.

Eksempler på polysemer
* *hester*, ubestemt flertall av ordet hest, men også kortform av hestekrefter.
* *is*, frosset vann eller væske, men også frossen dessert.
* *jaguar* er en rovkatt, men også et bilmerke.
* *bane* kan bety jernbane, men også sportsplass (betydningen *død* er ikke polysem, ordet har en annen opprinnelse)
* *båt* er et fremkomstmiddel, men også delt frukt.

Homonymer i zoologi
-------------------

I biologisk systematikk er homonymer særlig problematiske, fordi man ønsker at alle vitenskapelige navn skal være entydige. Den nomenklaturen man har i dag er et resultat av svært mange forskeres arbeid, gjerne uavhengig av hverandre og noen ganger i rivalisering med hverandre. Det er dermed ikke så overraskende at homonymer forekommer relativt ofte.

Nomenklatur-kommisjonene for botanikk, zoologi, mykologi og mikrobiologi har gitt temmelig detaljerte retningslinjer for hvordan homonymer skal håndteres, uttrykt i såkalte koder, regelbøker. Som en hovedregel har det først publiserte navnet prioritet, og er eller skal være det gjeldende. Nyere homonymer (junior-homonymer) må dermed endres. Det skilles mellom primære junior-homonymer (der navnet var et homonym i det øyeblikk det ble publisert) og sekundære junior-homonymer, som er fremkommet senere, vanligvis ved at arter blir flyttet mellom slekter. Primære junior-homonymer er permanent ugyldige navn, mens sekundære homonymer kan bli gyldige igjen, dersom for eksempel arten blir flyttet bort fra slekten der det var en homonymi-situasjon.

Nomenklatur-kommisjonene kan bestemme at prioritetsreglene skal settes til side i enkelt-tilfeller, og dette er særlig aktuelt dersom gamle navn som har falt ut av bruk blir gjenoppdaget. Dette gjøres for å fremme stabilitet i navnsettingen, slik at en velkjent gruppe ikke trenger å endre navn fordi om man oppdager at navnet har vært brukt en gang tidligere, men så glemt. Avgjørelser om å sette prioritetsreglene til side blir tatt etter at sakene har blitt lagt fram i kommisjonenes egne tidsskrifter (i dag tilgjengelige på internett), der de som måtte ha synspunkter på sakene får anledning til å uttale seg.

Navnesystemene for botanikk, zoologi, mykologi og mikrobiologi er uavhengige av hverandre, så det blir ikke regnet som homonymi om en dyre- og en planteslekt har samme navn. For eksempel er *Pieris* det gyldige navnet både på en planteslekt i lyngfamilien og en sommerfugl-slekt i familien hvitvinger, og *Dilophus* er det gyldige navnet både på en slekt av hårmygg og en slekt av rødalger.

Referanser
----------

1. ↑   «homonym»,  *NAOB*
2. ↑  «Forvekslingsord», *Norsksidene*
3. ↑  «tine» 1, *NAOB*
4. ↑  «tine» 2, *NAOB*
5. ↑  «slått», *NAOB*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |