**Gullskjellsopp** (*Phaeolepiota aurea*) er eneste art i slekten gullskjellsopper, og er en skivesopp som er regnet som en fremmedart i Norge. Den er iøynefallende gyllenbrun i fargen og vokser i hager og parker med næringsrik jord. Soppens fruktlegemer regnes som spiselige når de plukkes tidlig, men blir giftige når de blir eldre.

Beskrivelse
-----------

Gullskjellsopp er den eneste anerkjente arten i slekten gullskjellsopper (Phaeolepiota). Som de fleste andre hattsopper i skivesoppordenen utvikler den sporene i et tynt lag på skiver under hatten. Soppens fruktlegemer er gulbrune til okergule og fint melne eller grynet på hatten og nedenfor ringen. Indre hylle blir til en tykk hudaktig ring på stilken etterhvert som den vokser. Tidlig i fruktlegemets utvikling er skivene ikke synlige, de kan først ses når den indre hyllen er sprukket opp eller fjernet. Fargen på skivene er gulaktig hvite til å begynne med, etterhvert rødbrune. Ovenfor ringen er den lysere gul og fibret på langs.

Fruktlegemene hos gullbittersopp kan forveksles med gullskjellsoppens. De ligner i fargen, har en mindre tydelig ring, mer rustbrune skiver og radiært fibret hatt. Disse karakteristikkene skal gjøre det mulig å skille dem fra hverandre.

Voksested
---------

Beskrivelsen allerede på 1700-tallet fra Europa, mange og gamle angivelser fra Nord-Amerika og Japan, vitner om at soppen er naturlig hjemmehørende både i Eurasia og Nord-Amerika. I Norge finnes det registrerte funn så langt nord som Sør-Varanger.

Soppen er saprotrof, det vil si at den næres av døende organisk materiale. Den trives på næringsrik jord, for eksempel hager og kirkegårder. Utbredelsen er begrenset til naturtyper som er sterkt endret av mennesker. I Norge ble den først funnet i Muséhagen i Bergen, en gang mellom 1900–1949.

### Fremmedart

Arten antas å ha blitt introdusert i Norden og til de britiske øyer ved at jord eller plantemateriale inneholdt mycel eller sporer. I dag virker det som om den hovedsakelig spres over begrensede områder innenfor rekkevidden til fruktlegemenes sporer, men flere etablerte bestander kan skyldes at den har blitt innført gjentatte ganger ved forflytting av jordmasser. Den er vurdert til «potensiell høy risiko». Bakgrunnen er den hurtige utbredelsen av store områder, men det finnes foreløpig ikke grunnlag for å si at den fortrenger stedegne arter.

Bruk
----

Eldre fruktlegemer utvikler blåsyre,[] men yngre eksemplarer kan tilberedes slik at de regnes som trygge å spise.

Bildegalleri
------------

* gjennomskåret ungt eksemplargjennomskåret ungt eksemplar
* yngre og eldre eksemplareryngre og eldre eksemplarer
* enda eldre eksemplarerenda eldre eksemplarer
* hudaktig ringhudaktig ring
* melet hatt, og melet stilk nedenfor ringenmelet hatt, og melet stilk nedenfor ringen
* forvekslingsarten gullbittersoppforvekslingsarten gullbittersopp

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger»Åpent tilgjengelig. Artsdatabanken. 16. september 2023. Besøkt 16. september 2023.
2. 1 2 3 4 5  Andreasen M, Børja I, Nordén B, Nordén J, Perminow JIS, Pettersson M og Talgø V (11. august 2023). «Sopper. Vurdering av økologisk risiko for gullskjellsopp *Phaeolepiota aurea* som PH for Fastlands-Norge med havområder»Åpent tilgjengelig. *Fremmedartslista 2023*. Artsdatabanken. Besøkt 16. september 2023.
3. ↑  *Catalogue of Life: Oppgi sjekklistens versjon for å vise anbefalt referanse*
4. 1 2  Læssøe, Thomas (2000). *Sopp*. no#: Teknologisk forl. s. 83. ISBN 8251205638.
5. ↑  Funndata Arkivert 21. februar 2022 hos Wayback Machine. i Artsdatabankens *Artskart*  på artsdatabanken.no. Hentet 20. august 2022.
6. 1 2  Høiland, Klaus: gullskjellsopp i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 20. august 2022

Eksterne lenker
---------------

* (en) *gullskjellsopp* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *gullskjellsopp* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *gullskjellsopp* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *gullskjellsopp* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *gullskjellsopp* hos Index Fungorum Rediger på Wikidata

* (en) *gullskjellsopp* hos MycoBank Rediger på Wikidata

* (en) *gullskjellsopp* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Phaeolepiota aurea* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Phaeolepiota aurea* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Norges sopp- og nyttevekstforbund oppgir gullskjellsopp som «spiselig med merknad».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |

| * v
* d
* r
Sopphensyn |
| --- |
|  | Du bør aldri bruke informasjon fra Internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser om sopp. Flere spiselige sopper har giftige forvekslingsarter, og disse kan være svært vanskelige å skille uten ekspertise. Noen vanlige sopper er dødelig giftige, også i små mengder. Er du ikke helt sikker på hvilken sopp du har plukket, bør du rådspørre soppsakskyndige. |