*Se også 13 (tall) og Tretten (Hellbillies-album)*

Baadstø gjestgiveri, alias Tretten kro, motell og camping
Tretten stasjon ligger på motsatt side av Lågen og brukes ikke lenger til passasjertrafikk.
Tretten kirke hadde i mange år problemer med tårnet.
Det er støpt betongkanter langs nedre del av Moksa etter Vesleofsen. Foto: NVE 
Amerikanskinspirert kultur i Tretten sentrum
**Tretten** er tettsted i Øyer kommune sør i Gudbrandsdalen i Innlandet. Tettstedet har 870 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger langs europavei 6, ca. 30 kilometer nord for Lillehammer. Tettstedet grenser til Gausdal i vest, Fåvang i nord, Øyer i sør og Øyerfjellet i øst. En person fra Tretten kalles en tretling (/'træʂ'ling/) og man sier at en tretling bor *på* Tretten.

Stedsnavnet
-----------

Navnet «Tretten» er første gangen belagt i 1330 («a Þroeten» og «a Þroettoene»). Forleddet er ifølge Rygh trolig det norrøne ordet þrótt- m 'kraft, styrke', og sisteleddet er norrønt vin f 'engslette, beitemark'. Den genuine bygdeuttalen av sognenavnet er /"trætte/, men denne er i dag i stor grad blitt erstattet av den normerte uttaleformen /"tretten/. Tretten var trolig opprinnelig navnet på den gården som i dag heter Prestgarden. Prestgarden ligger rett ved kraftige stryk i elva Moksa og forleddet þróttr 'kraft, styrke' viser vel da til disse. Betydningen av navnet Tretten blir i så fall 'engsletta ved fossen Þróttr'.[]

Historie
--------

Tretten bygdesentrum lå i gamle dager lenger opp i bygda enn det gjør i dag, nemlig rundt gården Prestegarden. Her ble det på slutten av 1200-tallet reist en steinkirke, og ruinene av denne finner man i dag skjult under Kjørkehaugen. I middelalderen var Tretten et eget prestegjeld, men etter Svartedauen kunne imidlertid bygda Tretten ikke lenger fø på sin egen prest, og Tretten ble da annekssogn til Øyer – noe den har vært siden. Senere i 1580-årene ble steinkirken erstattet med en tømret langkirke. Anleggingen av en ny hovedveg lenger ned i bygda førte til at Tretten sentrum gradvis ble sentralisert lenger ned enn før. Dagens kirke, reist i 1728, ble reist i det nye bygdesentrumet da den gamle kirkeplassen nå var blitt for usentral. Kirkebygningen var i svært dårlig forfatning, men er nå rehabilitert. Det gamle, høye kirketårnet som ble bygget i 1807, stod lenge på bakken ved siden av kirken. Kirken har nå fått nytt og lavere tårn som antas å være mer likt det den hadde i 1728.

I 1894 startet byggingen av Tretten stasjon på vestsiden av Tretten. Stasjonen var endestasjon på Hamar-Selbanen fra 1894 til 1896. Byggingen av stasjonen gjorde at denne siden av Tretten vokste frem med både hotell, landhandleri, bevertningssteder, boliger og forsamlingslokale. Bygging av en bro var nødvendig for å knytte stasjonsområdet sammen med østsiden av Tretten. Den aller første bilen som kom til Norge i 1895, en Benz Phaeton, kom til Tretten og skulle fungere som en forlengelse av jernbanen nordover dalen. Bilen kjørte i fast rute mellom Tretten og Ringebu fra 1896, men gikk etter kort tid ut av drift både på grunn av stadig tilbakevendende motorproblemer og vanskelige møter med hestekjøretøyer langs veien.

Under den andre verdenskrig fant det den 23. april 1940 sted harde kamper på Tretten, da britiske infanteribrigader forsøker å stoppe de tyske okkupasjonsstyrkenes fremmarsj nordover Gudbrandsdalen. Britene hadde mitraljøseposter ved jernbanen på vestsiden og ved hovedveien på østsiden av dalen. Målet var å stoppe de tyske styrkene i det de passerte gjennom Skarsmoen, der Gudbrandsdalen er på sitt smaleste. Lokale styrker og de britiske infanteribrigadene ble angrepet av tyske fly og stridsvogner og mistet til slutt sin posisjon, og de tyske okkupasjonsstyrkene kunne fortsette videre nordover.

Norges største togulykke i fredstid, Tretten-ulykken, skjedde nord for Tretten stasjon 22. februar 1975. Et nordgående persontog fra Oslo kolliderte med et sørgående ekspresstog fra Trondheim. 27 omkom og 25 ble såret av tilsammen rundt 800 passasjerer i togene. Årsaken til sammenstøtet var at nordgående tog feilaktig forlot Tretten stasjon.

15. august 2022 kollapset Tretten bru etter å ha vært åpen i ti år. To kjøretøyer var på brua da det skjedde, men ingen ble skadet.

Geografi
--------

Tretten ligger ved dalsjøen Losna, som er en del av Gudbrandsdalslågen. Dalføret går fra å være vidt i nord og snevres inn i sør ved Hovdefossen. To mindre sideelver renner ut i Lågen. På østsiden av Lågen har sideelven Moksa sitt utløp og på vestsiden munner sideelven Musa ut. Musa renner gjennom sidedalen Musdal. På østsiden i Sør-Tretten ligger Vardekampen, som utgjorde en av flere  varder i et historisk varslingssystem i Gudbrandsdalen. Langs dalføret på vestsiden ligger Dovrebanen. På østsiden av Lågen ligger E6.

Under flommen Vesleofsen i 1995 var det ingen steder i Gudbrandsdalen hvor det ble gjort større skade på hus og eiendom enn på Tretten. Bebyggelsen i området ligger på løsmasser som opp gjennom tiden er lagt igjen av elva Moksa. Det er vanlig for ei elv som legger igjen løsmasser at den skifter løp ettersom massene bygger seg opp, med mindre forbygninger holder løpet på plass. Den 2. juni 1995 brøt Moksa seg ut av sitt daværende løp og gikk over i et av sine tidligere løp. Elva gjorde stor skade og tok med seg flere bygninger og skadet en rekke andre bygninger.

Tretten er har fjellområder både i øst og vest. Fjellområdene i vest begrenser seg til Musdalssætra og Roåker. Områdene i øst er en del av Øyerfjellet og utgjør en stor del av Tretten og Øyer kommunes areal. Her finner man områder som Brennlia, Sydda, Holmsætra, Våsjøen, Djupen, Grunna, Ner-Åsta, Øver-Åsta, Lyngen, Pølen og Steinsætra.

Trettenstrykene fuglefredningsområde ble vernet i 1990 som en del av verneplan for våtmarksområder i Oppland. Formålet med fredningen er å bevare det rike fuglelivet og fuglenes livsmiljø i området, særlig av hensyn til overvintrende fossekall og annen vannfugl.

Økonomi
-------

Landbruket i bygda kjennetegnes av gårdsdrift med storfe og svin, samt dyrking av skog, korn og gress. I tillegg har Tretten industri som ysteri, steinsliperi og tidligere et sagbruk, samt en del bedrifter innen turisme og annen service.

Offentlige tjenester
--------------------

Tretten har kontor for NAV og sosialkontor i Øyer. Legesenteret er på Helsehuset på Tretten. Tingberg i Øyer har administrasjonssenteret i kommunen. Tretten har eget samfunnshus, med et offentlig bibliotek i samme bygg. Den tidligere banken er lagt ned, og postkontoret er i dag blitt til post i butikk.

Tretten har i dag en barneskole, Aurvoll skole. Skolen ble bygget i 1915, og har gjennom årene gjennomgått større utbygninger. Ungdomsskoleelever i bygda går på skole i Øyer. Nedenfor barneskolen finner man bygdas omsorgs- og eldrehjem og Øyer Helsehus, og tradisjonen tro synger barneskoleelevene sanger for eldre og syke hver 17. mai.

Kultur
------

Øyer kommunes tusenårsted, Stav, ligger på Tretten. Stavsmartn som er et av Norges eldste markeder, arrangeres på Tretten første helga i november hvert år. Stavsmartn har trolig blitt arrangert siden slutten av dansketiden, men ble først i 1857 et offentlig marked. Stavsmartn var et hestemarked der kjøp og salg av hest, samt framstilling av hest for Forsvarets remontenemnd var det sentrale. Etter hvert utviklet det seg til å bli en salgsmartn der en kunne få kjøpt alt fra kaffesiler og honningkaker, til seletøy og hesteredskap – etter hvert også traktorer og traktorredskap. Etter en nedgang i 1930-årene, ble det en voldsom opptur etter 2. verdenskrig. I 1947 var det 15-1600 hester på Stav under marten, og mange av disse kom med tog. Stavsmartn har i dag utviklet seg til også å bli et marked for andre produkter, spesielt husflid- og landbruksprodukter. 

Øyer-Tretten Idrettsforening ble stiftet i 1913 og driver med en rekke idretter, blant annet alpin, langrenn, fotball, håndball, og turn. Tretten Musikkforening ble stiftet i 1904 og holder faste øvelser på Tretten Samfunnshus hver mandag. Øyer-Tretten Skolekorps ble stiftet i 1950 og er Gudbrandsdalens eldste skolekorps[]. I tillegg har Tretten eget sangkor.

Moksa Kunstpark, Mølleparken, ble opprettet etter de store ødeleggelsene etter storflommen i 1995. Man finner en rekke utsmykninger langs og i Moksa, helt fra elvas utløp og opp til Moksa Kunstverksted.

Dialekt
-------

* Stedsnavn ikke nevnt
* Stedsnavn nevnt

Referanser
----------

1. ↑  «Tettsteder. Folkemengde og areal, etter kommune.». Statistisk sentralbyrå. 14. desember 2022. Besøkt 21. desember 2022.
2. ↑  Rygh, O. (1833-1899) (1965). *Norske Gaardnavne: Oplysninger samlede til brug ved Matrikelens Revision. 4 1 : Kristians Amt*. Oslo: Børsum. s. 170-171.
3. ↑  «Jernbaneverket (2004): *Nasjonal verneplan for kulturminner i jernbanen* (Word-dokument)». Arkivert fra originalen 29. september 2007. Besøkt 19. mars 2007.
4. ↑  Tekniskmuseum.no: *Norges første importerte bil: Benz Phaeton fra 1895* Arkivert 27. september 2007 hos Wayback Machine.
5. ↑  Derry T. K. (1952): *The Campaign in Norway: Initial Operations in Gudbrandsdal*
6. ↑  Tretten bru har kollapset – personbil havnet i vannet (VG, 15. august 2022)
7. ↑  Statsforvalteren i Innlandet, ref.nr 2021/6724: Trettenstryka fuglefredningsområde - Tillatelse til geotekniske grunnundersøkelser - Nye Veier AS (s. 3)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Tretten – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Stavsmartn
* Bilder fra Moksa kunstpark, Mølleparken


| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Tretten |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Tretten | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012–****2000** |
| Bosatte | 849 | 871 | 872 | 871 | 859 | 849 | 860 | 882 | 880 | 906 | 904 | 55 |
| Areal av tettsted (km²) | 1,43 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,53 | 1,53 | 1,56 | 1,59 | 0,16 |
| Befolkningstetthet | 594 | 601 | 601 | 601 | 592 | 586 | 593 | 576 | 575 | 581 | 569 | −25 |
| Bosatte årlig endring i % |  | 1,29 | 0,11 | −0,11 | −1,38 | −1,16 | 1,3 | 2,56 | −0,23 | 1,47 | −0,22 | 6,48 |
| Areal årlig endring i % |  | 0,7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5,52 | 0 | 0,98 | 1,92 | 11,19 |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  | 0,59 | 0 | 0 | −1,5 | −1,01 | 1,19 | −2,87 | −0,17 | 0,52 | −2,07 | −4,21 |
| Rang bosatte | 372 | 379 | 385 | 390 | 392 | 393 | 391 | 390 | 395 | 398 | 401 | 524 |
| Rang areal | 256 | 261 | 264 | 264 | 264 | 271 | 275 | 268 | 270 | 274 | 269 | 476 |
| Rang befolkningstetthet | 787 | 802 | 803 | 793 | 800 | 795 | 789 | 805 | 801 | 806 | 816 | 494 |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 %–40 % |  40 %–60 % |  60 %–80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012–2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

| * v
* d
* r
Innlandet |
| --- |
| Innlandet | Alvdal **·** Dovre **·** Eidskog **·** Elverum **·** Engerdal **·** Etnedal **·** Folldal **·** Gausdal **·** Gjøvik **·** Grue **·** Hamar **·** Kongsvinger **·** Lesja **·** Lillehammer **·** Lom **·** Løten **·** Nord-Aurdal **·** Nord-Fron **·** Nord-Odal **·** Nordre Land **·** Os **·** Rendalen **·** Ringebu **·** Ringsaker **·** Sel **·** Skjåk **·** Stange **·** Stor-Elvdal **·** Søndre Land **·** Sør-Aurdal **·** Sør-Fron **·** Sør-Odal **·** Tolga **·** Trysil **·** Tynset **·** Vang **·** Vestre Slidre **·** Vestre Toten **·** Vågå **·** Våler **·** Åmot **·** Åsnes **·** Østre Toten **·** Øyer **·** Øystre Slidre | Norges flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |