recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Alyculus*** er en slekt av rødvinger.

Utseende
--------

Hannene er middelsstore, slanke, brunrøde til brunsvarte rødvinger. Antennene er nokså kraftige, sagtakkede, noe over halvparten så lange som kroppen, det ytterste leddet gjerne gult. Hodet er forholdsvis lite, mørkt farget, med små, utstående fasettøyne. Pronotum er avrundet trapesformet, noe bredere enn langt, tydelige smalere enn dekkvingene. Disse er utvidet bakover (litt pæreformede). Beina er mørke, ganske korte. Hunnene er ukjente, men er trolig larvelignende (neoteniske).

Levevis
-------

De voksne hannene er dagaktive og treffes gjerne på blomster, der de spiser nektar og pollen. De voksne hunnene er neoteniske, det vil si at de er larvelignende også i det voksne stadiet. Larvene kan finnes under bark, i jord eller mellom løvstrø. Munndelene tyder på at de lever av flytende føde, men det er uvisst hva de faktisk spiser. Råtnende plantemateriale og slimsopp har blitt foreslått.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.

Systematisk oversikt
--------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien bløtvinger og lysbiller, Cantharoidea
			* Familien rødvinger (maskebiller), Lycidae
				+ Underfamilien Leptolycinae Leng & Mutchler, 1922
					- slekten ***Alyculus*** Kazantsev, 1999
						* *Alyculus barclayi* Palata & Bocak, 2012
						* *Alyculus kurbatovi* Kazantsev, 1999
						* *Alyculus malaypeninsularis* Takahashi, Bocak & Idris, 2016
						* *Alyculus tujuhensis* Palata & Bocak, 2012
						* *Alyculus wittmeri* Bocakova, 2006

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 26. oktober 2020. Besøkt 26. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Alyculus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Alyculus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Alyculus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Alyculus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
***Jason Bournes ultimatum*** (orig. ***The Bourne Ultimatum***) er den tredje og siste boken i Robert Ludlums trilogi om «Jason Bourne», og oppfølgeren til *Gåten Jason Bourne*. Romanen ble utgitt av Random House i 1990. Eric Van Lustbader skrev en oppfølger kalt *The Bourne Legacy* 14 år senere.

Boken blir filmet i 2007.

Handling
--------

Romanen følger David Webb, alias Jason Bourne, som forsøker å finne sin tidligere fiende, Sjakalen Carlos, som prøver å drepe ham. Men Sjakalen begynner å bli gammel, og bestemmer seg for at han vil gjøre to ting før han dør: drepe Webb / Bourne, samt ødelegge et KGB-anlegg i Novgorod - hvor sjakalen ble trent opp, men ble avvist for å være en galning.

Sjakalen Carlos bruker et mangfoldig kollektiv av eldre menn kjent som «The Old Men of Paris» som for det meste er kriminelle. De arbeider for Sjakalen, til gjengjeld for at familiene deres skal leve ett godt liv. Webb sender sin kone og barn, for å bo hos broren hennes, John St. Jacques, i Karibien for beskyttelse. Samtidig som Webb selv samarbeider med en gammel venn og CIA-offiser, Alexander Conklin, for å jakte på og drepe Sjakalen først.

Men en av «The Old Men of Paris» reiser til Karibia, for å myrde Marie St. Jacques og hennes to barn. Samtidig kommer en tidligere dommer, Brendan P. Prefontaine til området, som Sjakalen tror er der for å hindre drapsplanene hans. Han bestikker derfor en sykepleier på øya, for å drepe Prefontaine. Men leiemorderen ombestemmer seg, og skyter sykepleieren for å redde Prefontaine. Etter dette forhindrede attentatet vender Webb tilbake til Karibia, men Sjakalen kommer også til området samtidig.

| * v
* d
* r
Jason Bourne |
| --- |
| Romaner av Robert Ludlum | *Hvem var Jason Bourne* (1980) **·** *Gåten Jason Bourne* (1987) **·** *Jason Bournes ultimatum* (1990) |
| Romaner av Eric Van Lustbader | *Arven* (2004) **·** *The Bourne Betrayal* (2007) **·** *The Bourne Sanction* (2008) **·** *The Bourne Deception* (2009) **·** *The Bourne Objective* (2010) **·** *The Bourne Dominion* (2011) **·** *The Bourne Imperative* (2012) |
| Filmer | *The Bourne Identity* (1988)***·** Hvem var Jason Bourne* (2002) **·** *Gåten Jason Bourne* (2004) **·** *Jason Bournes ultimatum* (2007) **·** *The Bourne Legacy* (2012) **·** *Jason Bourne* (2016) |
| Videospill | *The Bourne Conspiracy* (2008) |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | OCLC
 |
**UY Scuti** var per 2022 den neststørste kjente stjernen, en rød, variabel supergigant med en diameter på 2 378 704 272 kilometer, eller 132 lysminutter. Rett under den ligger NML Cygni (tredjestørst, 1 250 000 000 kilometer i diameter) og VY Canis Majoris (fjerdestørst, 990 000 000 kilometer). UY Scutis diameter er 1 704 ganger større enn solens. UY Scuti er en variabel stjerne som pulserer over omtrent 740 dager, og dersom den var plassert på solens sted, ville den selv på sitt minste nådd ut forbi Jupiters bane. Massen er usikker, da den ikke har noen synlige følgestjerner som man kan måle dens gravitasjonspåvirkning på. Volumet er omtrent fem milliarder ganger større enn Jordens sol. 

Den har en solluminositet på 340 000, som vil si at den lyser 340 000 ganger sterkere enn solen. 

| Navn | Type himmellegeme |
| --- | --- |
| UY Scuti | Variabel stjerne |
| Farve | Rød |
| Avstand fra Jorden | 9 500 lysår |
| Overflatetemperatur | 2 400–3 700 K |
| Himmelbeliggenhet | Scutum, Skytten |
| Rektascensjon | 18t 27m 36.5334s |
| Deklinasjon | -12d 27` 58.866 |
| Diameter | 2.378 x 109 |
| Radius | 1.189 x 109 |
| Ganger solens radius | 1 704 |

Kilder
------

* List of big stars-from our Sun to UY-Scuti, YouTube-video
**Christian Erland Harald von Koenigsegg** (født 2. juli 1972 i Stockholm) er grunnleggeren av bilmerket Koenigsegg som var verdens raskeste serieproduserte bil.

Biografi
--------

Familien stammer opprinnelig fra den schwabiske adelsslekten *Königsegg*.[] Christian von Koenigsegg vokste opp i Stockholm og gikk ett år på videregående skole i Danderyd før han flyttet til den private og eksklusive internatskolen *Lundsbergs skola* i Värmland. Etter videregående skole studerte han økonomi ved den skandinaviske skolen i Brussel.

Idéen til bilen fikk han av den norske filmen *Flåklypa Grand Prix*. Han grunnla selskapet *Koenigsegg automotive AB* i 1994, i en alder av 22 år. I 2002 ble hans bil Koenigsegg CC 8S satt i serieproduksjon i Ängelholm i Skåne.

Referanser
----------

1. ↑   www.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Koenigseggs historie, Motorjournalen, Kanal 9». Arkivert fra originalen 8. april 2009. Besøkt 16. juni 2009.

Kilder
------

* Oisín Cantwell, «Christian, 5: Jag ska bygga en egen bil när jag blir stor», Aftonbladet, 12. juni 2009

Eksterne lenker
---------------

* Koenigsegg

Portal: Sverige

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Randers Fjord** er Gudenåens utløp i Kattegat. Noen forventer at det skal starte på Randersbro, dvs. inne i Randers, men den sterke strømmen og det smale løpet gjør at det er først etter Uggelhuse der den sprer seg i Grund Fjord, det er så mye salt at du kan regne det som en fjord. Den indre delen ble i tidligere tider kalt for *gudenfjord*. Fjorden er ca. 30 km lang fra Randers til utløpet på Udbyhøj. Det er to ferjeruter over bukten; Én ca. midten av fjorden nær Voer-Mellerup og én ytterst ved Udbyhøj.

Fjorden har vært av stor betydning som transportforbindelse for varer til det indre av Jylland, som før landveiene ble bygget i stort omfang ble forsynte via Pramfarten på Gudenåen.

Den nordlige delen av fjorden, inn til Mellerup er en del av Natura 2000-område *14 Ålborg Bugt, Randers Fjord og Mariager Fjord* og er både ramsarområde, habitatområde og fuglebeskyttelsesområde.

Galleri
-------

* Mellerup-Voer ferjgen, M/F Ragna.Mellerup-Voer ferjgen, M/F Ragna.
* Den gamle Udbyhøjferje, M/F Udbyhøj.Den gamle Udbyhøjferje, M/F Udbyhøj.

Referanser
----------

1. ↑  14 Ålborg Bugt, Randers Fjord og Mariager Fjord på vandognatur.dk[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Færgerne på Randers Fjord
* Århus Amt om geologien omkring fjorden.
* Fjordcentret ved Voer
* Århus Amt: *Natur og Miljø omkring Randers Fjord 1997*[*død lenke*]

  

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames
 |
Denne artikkelen omhandler legen.  For ingeniøren, se Christian Wisbech (1869–1922).
**Christian Wisbech** (født 10. juni 1801 i Bergen, død 7. desember 1869 i Horten) var en norsk lege, blant de første som ble utdannet i Norge.

Han tok preliminæreksamen i 1818 til *laud* og ble konstituert kompanichirurg ved det norske Jægerkorps i september 1819.
Den 4. desember 1821 ble han cand.med. *med første karakter* 
fra Det Kongelige Frederiks Universitet i Kristiania, og ble korpslege i hjembyen Bergen, ved søndfjordske nationale
Musketerkrops, som det het. Han var også tidvis brigadelæge og stadsfysikus. Fra juni 1823
til september året efter, var han på studiereise til Frederiks Hospital i København, videre til Tyskland, med den jevnaldrende Christen Heiberg (1799-1872), også fra Bergen.
I 1826 ble han fast ansatt ved Bergens civile sykehus. Wisbech etablerte Bergens medicinske selskab (Bergens Lægeforening) i 1831. 
Han sa i 1848 opp stillingen sin ved Bergens civile sykehus, etterfulgt av Daniel Moldenhawer Bull (1802–63).
Wisbech gikk til stilling som distriktslege i Aker og Nedre Romerike.
Til Kristiania flyttet han i 1860 og året efter mottok han St. Olavs Orden (ridder).

Han var sønn av statskirurg Christian Wilhelm Wisbech (1740–1822), som var vaksinatør i sitt Bergen Vaccinationsinstitut i Markveien. Moren
var dennes andre kone, Marie Cathrine Martens (1758–1830). Faren var bartskjær (allmenpraktiserende lege) og sentral i byens bartskjærerlaug. 

Selv ble Christian (sønnen) gift med Alida Georgine Brunchorst (1803–60) som var sønnedatter til skipsreder Jørgen Brunchorst (1736–1800). Blant deres seks barn var Christian Wilhelm Wisbech (1832–1897) som var politiker og i marinen, gift med Thora Heiberg (datter til medisinprofessor Christen Heiberg), mens datteren Hermine Alida (1837–1918) ble gift med presten Michael Færden.

Referanser
----------

1. 1 2   Base biographique, BIU Santé person ID 21186[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Gert Falch Heiberg (1907). *Slekten Heiberg*. Cammermeyers forlag.  [Videreføring av Hans Knagenhjelm Heiberg (faren) sine «Genealogiske Optegnelser om Familien Heiberg» fra 1864]
3. ↑  Øivind Larsen og Arvid Heiberg (2008). «Å legge ut på studiereise – med legene Christen Heiberg og Christian Wisbech til København i 1823». *Michael fra Det norske medicinske Selskab*: 511–523.
4. ↑  Hogne Sandvik og Jørund Strand (1996). «Fra bartskjærlaug til legeforening - et 400 årsjubileum». *Tidsskrift for Den norske legeforening*: 116:3614–7. Arkivert fra originalen 12. juli 2014.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**ABC 80** (Advanced BASIC Computer 80) var en 8-biters hjemmedatamaskin utviklet av det svenske selskapet Dataindustrier AB (DIAB) og først produsert av Scandia Metric, senere av Luxor AB i Motala i Sverige. Datamaskinen ble introdusert på markedet i august 1978.

ABC 80 var populær i Sverige takket være all den svenskspråklige programvaren som var tilgjengelig, samt den sterke BASIC-dialekten. Den kunne likevel ikke stå mot senere datamaskiner med fargegrafikk og bedre lyd, selv da det etterhvert kom en billigere utgave som kunne kobles til et fjernsyn istedenfor en monitor. 

I kontormarkedet hadde Luxor fotfeste litt lenger med ABC 800 som hadde større skjermoppløsning og mer minne. Luxor prøvde å konkurrere mot IBM-kompatible PC-er med ABC 1600- og 9000-seriene med det UNIX-baserte operativsystemet ABCenix, uten suksess.

Kilder
------

* Pär Rittsel (10. september 2010). «Legenden bakom ABC 80» **(svensk)**. IDG. Besøkt 14. februar 2019.
* Pär Rittsel (11. september 2010). «Datorn som förändrade Sverige» **(svensk)**. IDG. Besøkt 14. februar 2019.

Referanser
----------

1. ↑  Per Eriksson. «Minnet av en gulbrun dator». *jpe.se* **(svensk)**. Arkivert fra originalen 21. juni 2015. Besøkt 14. februar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (sv) ABC80 Databasen – Nettsted dedikert til ABC 80.
* (sv) «Annovis vecka 8 från Luxor Datorer AB Arkivert 14. februar 2019 hos Wayback Machine.» – Reklameartikkel om ABC 9000.
* (sv) Historien om DIAB - Dataindustrier AB
Fontene i Jardín Centenario i Coyoacán som forestiller coyotene som ga navn til stedet
**Coyoacán** befinner seg sentralt i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 639 021 innbyggere i Coyoacán, som har et samlet areal på 54,4 km².

Coyoacán var tidligere en egen by, men er nå oppslukt av storbyen. Midt i Coyoacán ligger renessansekirka San Juan Bautista fra sent på 1500-tallet, omgitt av flotte, fargerike hus i kolonistil. Her holdes det et fargerikt marked, og området har også et livlig uteliv. Like ved finnes hjemmet til kunstnerne Diego Rivera og Frida Kahlo, samt huset der Lev Trotskij bodde og ble drept i 1940.

Nasjonalparken Viveros de Coyoacán har mellom 2 500 og 3 500 besøkende hver dag. Den er en kombinert planteskole og offentlig park.
I Coyoacán liger også dyrehagen Zoológico Los Coyotes. Den har hovedsakelig en regional fauna med arter som hører hjemme i Mexicodalen, deriblant to coyoter.

Navnet Coyoacán kommer fra nahuatl og betyr «Coyotestedet».

Colonias
--------

Coyoacán er delt inn i flere bydeler (*colonias*). De viktigste er som følger:

* Avante
* Campestre Club
* Del Carmen
* Colonia Educación
* Taxqueña

Eksterne lenker
---------------

* Offisielle sider for Coyoacán

| * v
* d
* r
Administrative distrikter i Mexicos føderale distrikt, «Distrito Federal» |
| --- |
| Álvaro Obregón **·** Azcapotzalco **·** Benito Juárez **·** Coyoacán **·** Cuajimalpa **·** Cuauhtémoc **·** Gustavo A. Madero **·** Iztacalco **·** Iztapalapa **·** Magdalena Contreras **·** Miguel Hidalgo **·** Milpa Alta **·** Tláhuac **·** Tlalpan **·** Venustiano Carranza **·** Xochimilco | Mexicos flagg |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**AB/CD** er et svensk AC/DC hyllestband fra Sverige.

I motsetning til de fleste andre hyllestband har AB/CD originale tekster, ellers er musikken influert og kopiert fra AC/DC. 

Debutalbumet, *Victim of Rock*, fra 1987 var en mini-LP med seks spor som ble utgitt på Alpha Records i kun 2 500 eksemplarer. Albumet ble raskt utsolgt. Det ble ikke trykket flere eksempler, og kort tid etter gikk plateselskapet konkurs. Oppfølgeralbumet ble innspilt på ABBAs Polar Studios. Det ble utgitt på BMG Ariola i Sverige, Japan, Tyskland, Sveits og Finland. Albumet solgte 20 000 eksemplarer på to måneder, enda de aldri hadde spilt en konsert utenfor Stockholm. Det tredje albumet, *Cut the Crap* ble sensurert av plateselskapet da tekstene var angrep og latterliggjøring av kjente musikere. Tekstene måtte derfor omskrives, men artistene det synges om er blant annet Madonna, Prince og Yngwie Malmsteen.

Medlemmer
---------

* Nalcolm
* Bengus
* Fill Rules
* Braijan & «Mcscot» (alter ego)
* Clim

Diskografi
----------

* 1987: *Victim of Rock* (Alpha Records)
* 1992: *The Rock 'n' Roll Devil* (BMG Ariola)
* 1995: *Cut the Crap* (BMG Ariola)

Eksterne lenker
---------------

* (en) AB/CD på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) AB/CD på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) AB/CD på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) AB/CD på AllMusic Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
Tradisjonell slupp
**Slupp** er et lite seilskip, ofte med én, to-delt mast, gaffelseil og tre forseil. Den har permanent baugspryd eller klyverbom. Sluppen ble i store trekk bygd og rigget som en kutter, men var mindre enn denne.

Norske slupper
--------------

I distriktet Sunnhordland / Hardanger var også ordet «slupp» brukt om fartøy som og ble rigget med to master. Folk fra Sunnhordlandsdistriktet har fått stipend for å reise til Holland å studere hvordan hollenderne bygde disse seilskipene. De tidlige sluppene hadde bare en mast, men etter hvert som de ble bruk i Nordsjøfiske ble alle bygd eller rigget med 2 master. Noen få var rigget med «stengerigg», en todelt mast som kunne tas ned, og klyverbom som kunne tas inn. 

De eldre sluppene kunne ha opptil 4 råseil, men i senere tid var det vanlig med en breifokk og noen få hadde rå toppsegl. Senere ble nesten alle rigget med «pålemast». Når motoren ble innført endret betegnelsen seg til kutter, «motorkutter» om disse norske sluppene.

Forskjellen på kutter og slupp gikk ofte på skroget, hvor smekkert det var, riggen var stort sett lik.

Slupp som terminologi
---------------------

Slupp brukes også i sjømilitær terminologi og betegner da en mindre skipsbåt (eventuelt med motor) for personbefordring. En slupp er mindre og lettere enn en barkasse.

I moderne seilsport og seiling er slupp en båt med én mast, hvor man har ett forseil og ett storseil, med mulighet for spinnaker.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC **·** KulturNav
 |
**Jason Bourne** er en figur fra en romanserie skrevet av Robert Ludlum, og senere Eric Van Lustbader som tar opp tråden der Ludlum forlot den. Han opptrådte for første gang i boken *Hvem var Jason Bourne* (1980). Denne boken ble omgjort både til TV-film i 1988 og en film ved samme navn i 2002. Figuren har siden den gang opptrådt i flere romaner og filmer.

I romanene
----------

* **Ekte navn:** David Webb
* **Også kjent som:** Delta (1), Jason Bourne, Cain

Jason Bourne har en lang og mystisk fortid. Hans virkelige navn er David Webb, og han jobbet i utenrikstjenesten, spesielt i Det fjerne østen. Før hendelsene i *Hvem var Jason Bourne* hadde han en kone ved navn Dao og to barn, Joshua og Alyssa. De bodde i Kambodsja, nærmere bestemt i Phnom Penh. Under Vietnamkrigen fløy et bombefly over Kambodsja og slapp to bomber nær Mekongelven. Bombene tok livet av Bournes kone og to barn. På grunn av Kambosjas nøytralitet i krigen ville ingen land ta på seg ansvaret for hendelsen. Siden han ikke hadde noe igjen, reiste Bourne til Saigon og trente for å bli med i den topphemmelige troppen ved navn *Medusa*. Det var da han fikk kodenavnet *Delta*.

I filmene
---------

I filmene er figuren Jason Bourne (spilt av Matt Damon) mye enklere (og ifølge enkelte ugjenkjennelig) enn figuren fra romanene. Han var en leiemorder for CIA som var på jobb da han plutselig fikk et anfall av samvittighet. Han mislyktes med oppdraget og ble skutt flere ganger i ryggen da han forsøkte å rømme. I likhet med romanene ble han etterlatt som død i Middelhavet, og han våknet uten hukommelse. Mot slutten av *Gåten Jason Bourne* får han vite at hans virkelige navn er David Webb, og at han ble født den 15. april 1971 i Nixa i Missouri. I filmene snakker han flytende fransk, russisk, nederlandsk, tysk, spansk, italiensk, og engelsk, i motsetning til i romanene, der han snakker fransk og «østlige dialekter». 

| * v
* d
* r
Jason Bourne |
| --- |
| Romaner av Robert Ludlum | *Hvem var Jason Bourne* (1980) **·** *Gåten Jason Bourne* (1987) **·** *Jason Bournes ultimatum* (1990) |
| Romaner av Eric Van Lustbader | *Arven* (2004) **·** *The Bourne Betrayal* (2007) **·** *The Bourne Sanction* (2008) **·** *The Bourne Deception* (2009) **·** *The Bourne Objective* (2010) **·** *The Bourne Dominion* (2011) **·** *The Bourne Imperative* (2012) |
| Filmer | *The Bourne Identity* (1988)***·** Hvem var Jason Bourne* (2002) **·** *Gåten Jason Bourne* (2004) **·** *Jason Bournes ultimatum* (2007) **·** *The Bourne Legacy* (2012) **·** *Jason Bourne* (2016) |
| Videospill | *The Bourne Conspiracy* (2008) |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** LCCN **·** SUDOC
 |
**Magesår** er et sår i magesekken (medisinsk betegnelse: *ulcus ventriculi*) eller i tolvfingertarmen (*ulcus duodeni*). Cirka 10 % av befolkningen vil i løpet av livet utvikle magesår.

Årsaker
-------

Såret dannes som oftest av bakterien *Helicobacter pylori* (70–90 % av dem i magesekken, og 90–95 % av dem i tolvfingertarmen). Denne bakterien finnes naturlig i magesekken hos omtrent 50 % av befolkningen, og er ikke en farlig bakterie i seg selv. Andre årsaker er bruk av NSAIDS (*non-steroidal anti-inflammatory drugs*) og kreft. Arv, røyking og stress er faktorer som kan forverre plagene ved magesår, men vil ikke kunne forårsake sykdommen alene.

Symptomer
---------

Magesår kjennetegnes ved smerter i mageregionen, ofte sviende eller brennende smerter. For noen avtar smertene etter å ha spist (spesielt melkeprodukter). Andre symptomer kan være sure oppstøt, kvalme, oppkast og blod i avføringen. Ved blødende magesår kan man også være blek, slapp, svimmel og forvirret på grunn av blodmangel.

Diagnostikk
-----------

Endoskopisk (gastroskopi) bilde av magesår, hvor biopsi-materialt avdekket magekreft.
Diagnose stilles etter en gastroskopiundersøkelse hos legen. Det tas vevsprøve av såret, for å sjekke om såret er dannet av *Helicobacter*-bakterien.

Behandling
----------

Magesår behandles med flere typer antibiotika og syrehemmende medikamenter (såkalt *trippelkur*) i 7–10 dager.

Tidligere behandling
--------------------

Fram til slutten av 1960-tallet var det vanlig å legge inn magesårpasienter til «kur». Pasientene måtte ligge i ro i en til to uker og fikk skånekost, det vil si ikke krydret mat med mye innslag av melk, grøt, fiskeboller og vann. Det var viktig å unngå stekt og krydret mat og kaffe.

Vagotomi var en operasjonsmetode som var vanlig på 1970-tallet. Vagusnervene som kommer langs spiserøret og sprer seg utover overflaten på magesekken, stimulerer produksjonen av saltsyre i magesekken. Under operasjonen kuttes nervefibrene.

Omkring 1980 kom de første medikamentene som effektivt reduserte magesyreproduksjonen. Først Tagamet og andre midler som kalles H2-blokkere, senere Losec og Nexium som kalles protonpumpehemmere.

Referanser
----------

1. ↑  «Magesårsykdom». Norsk helseinformatikk. Arkivert fra originalen 8. juni 2012. Besøkt 19. august 2012.
2. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |
«ABC-øyene» har flere betydninger.
Kart over ABC-øyene, Aruba, Curaçao og Bonaire, med øvrige nederlandske besittelser i Karibia innfelt
**ABC-øyene** (papiamento: *ABC islanan*, nederlandsk: *ABC-eilanden*) er en fellesbetegnelse på de nederlandske øyene Aruba, Bonaire og Curaçao. De ligger i Det karibiske hav like nord for kysten av Venezuela og er de tre vestligste av De små Antiller. Aruba ligger lengst mot vest, Curaçao ligger i midten og Bonaire lengst mot øst.

Curaçao er den mest folkerike av øyene med 149 679 innbyggere (2011). Aruba har 101 484 innbyggere (2010), mens Bonaire har 15 414 innbyggere (2009). Curaçao er også den største øya i areal, med et areal på 444 km². Bonaire er nest størst med 288 km² og Aruba er minst med 193 km².

Øyene ble utforsket av Alonso de Ojeda i 1499. I 1643 kom de under nederlandsk kontroll ved Vestindisk kompani. Fra 1954 tilhørte ABC-øyene De nederlandske Antiller, men Aruba gikk i 1986 ut og ble en egen stat innen Kongeriket Nederlandene og i 2010 fulgte Curaçao etter og fikk samme status. Bonaire ble i 2010 en kommune med særstatus tilhørende Nederland. Bonaire og de nederlandske besittelsene lengre nord i Karibia, St. Eustatius og Saba, omtales som Karibisk Nederland eller BES-øyene, men utgjør ingen enhet administrativt eller politisk.

Se også
-------

* SSS-øyene

Eksterne lenker
---------------

* «ABC-Inseln. Karibik mit Tulpenflair», reportasje i *Hamburger Abendblatt* (tysk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Krystaller av crack, et sentralstimulerende rusmiddel som lages av kokain. Rusen når en røyker crack er sterkere enn når en sniffer kokain. Rusmiddelet har rask virkning, og rusen er kort. Crack ble populært i USA fra midten av 1980-årene.
**Crack-kokain**, ofte bare kalt **crack**, er fribaseformen av kokain som kan røykes. Kjente kallenavn i Norge er «Coke», «Charlie», «Snow», «Flake», «Blow», «Snø» eller «Pudder». Crack gir en kort og intens rus og blir av mange regnet som den mest avhengighetsskapende formen for kokain.

Crack dukket først opp i fattige bystrøk i New York, Los Angeles og Miami sent i 1984 og i 1985. Tradisjonelt var crack et dyrt rusmiddel kun for de rike, og det som startet crack-epidemien i USA var storstilt smugling av kokain fra land i Sør-Amerika til USA kombinert med at doplangerne fant relativt enkle metoder for å fremstille crack kokain fra vanlig kokain ved hjelp av ammoniakk eller bakepulver og vann. I dag er crack et stort samfunnsproblem i USA, men i Norge er det derimot ikke så utbredt fordi kokain har lang reiserute og dermed er dyrt. I Norge og mange andre land blir i stedet metamfetamin og amfetamin brukt ettersom prisen på kokain ligger høyt og de andre rusmidlene gir mye av den samme effekten.

En kvinne som røyker crack.

Referanser
----------

1. 1 2  Kokain » Actis.no[*død lenke*]
2. ↑  «Freebase - Crack». *Steroider.net* **(engelsk)**. 25. oktober 2011. Besøkt 30. april 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Crack cocaine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC
 |
***Sluttakkord***, (originaltittel: *Schlußakkord*) er et tysk drama fra 1936 regissert av Douglas Sirk, kreditert som Ditlef Sierck.

Handling
--------

En ung, fattig tysk kvinne ved navn Hanna Müller (spilt av Maria von Tasnady) gir spedbarnet sitt opp for adopsjon, før hun emigrerer til Amerika for å bo sammen med ektemannen sin. Men ved en nyttårsfest i New York får Hanna beskjed om at mannen hennes nylig har blitt funnet død i Central Park, antagelig etter selvmord. Han hadde tidligere forlatt Tyskland fordi han hadde drevet med underslag av penger. I mellomtiden hadde den unge sønnen de hadde etterlatt ved et barnehjem i Tyskland, Peter, adoptert av Erich Garvenberg (spilt av Willy Birgel) en anerkjent dirigent, og hans kone Charlotte (spilt av Lil Dagover) som har en affære med astrolog Gregor Carl-Otto. 

Etter ektemannens død, vender Hanna tilbake til Tyskland, hvor hun snart skaffer seg en stilling som hushjelp og sykepleier for den samme orkester-dirigenten og hans kone som hadde adoptert sønnen hennes. Men når Charlotte Garvenberg får vite om de tidligere kriminelle forholdene til Müllers ektemann, får hun snart sparken. Müller planlegger derfor å kidnappe sønnen sin. Men Charlotte, som blir utpresset av Carl-Otto, tar en overdose på morfin og dør av dette. Müller blir snart mistenkt for å ha drept Charlotte, men under rettssaken avslører en hushjelp at Charlotte hadde sagt at hun planla å begå selvmord. Hanna og Erich Garvenberg er dermed frie til å nå gifte seg med hverandre.

Medvirkende
-----------

* Lil Dagover: Charlotte Garvenberg
* Willy Birgel: Dirigent Erich Garvenberg
* Maria von Tasnady: Hanna Müller
* Maria Koppenhöfer: Garvenbergs Wirtschafterin Freese
* Theodor Loos: Prof. Obereit
* Peter Bosse: Hannas Sohn Peter Müller
* Albert Lippert: Astrologe Gregor Carl-Otto

Referanser
----------

1. ↑  «filmen på filmweb.no» **(norsk)**. Besøkt 1. juni 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Sluttakkord* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Sluttakkord* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Sluttakkord* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Sluttakkord* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (de) *Sluttakkord* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *Sluttakkord* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Sluttakkord* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
**Fritz Weber** (født 22. februar 1947 i Knittelfeld i Obersteiermark i Østerrike, død 13. mai 2020 i Wien) var en østerriksk økonomihistoriker og kulturhistoriker. Hans interesse var på den ene side det 20. århundres økonomihistorie, på den annen side musikerkritikk og dramaturgi, da helst under navnet **Derek Weber**.

Liv og virke
------------

Weber begynte i 1967 på studier i historie og germanistikk ved Universitetet i Graz og fortsatte ved Ruhr-Universität Bochum og Universitetet i Salzburg. Tidlig i 1977 promoverte han med et samtidshistorisk doktorarbeide.

Fra 1973 var han vitenskapelig assistent for Eduard März for den østerrikske Creditanstalt, tok hånd om dets historiske arkiv og bidro vesentlig til sammenstilling og utgivelse av bankens historie. I 1989/90 var han *Jean Monnet Fellow* ved Det europeiske universitetsinstitutt i San Domenico di Fiesole. I 1991/92 koordinerte Weber et forskningsprosjekt for Oesterreichische Nationalbank om *Wirtschaftspolitik in der Ära Kreisky*. I 1992 habiliterte han seg med et arbeide om bankvesenets krise i Østerrike i mellomkrigstiden og utnevnelsen av universitetsdosenter ved Universitetet i Salzburg.

Weber medvirket til flere historiske utstillinger. Han ledet for Österreichische Historikerkommission en forskningsgruppe om arianiseringen av den østerrikske økonomi i nasjonalsosialismens tid. For Oesterreichische Nationalbank skrev han en studie om nasjonalbanken og *Reichsbankhauptstelle Wien* av Deutsche Reichsbank fra 1938 til 1975. Han har forfattet flere bøker.

Fra 1983 underviste Weber ved en rekke østerrikske universiteter. Fra 1992 konsentrerte han seg om Universitetet i Wien, Universitetet i Salzburg og Wirtschaftsuniversität Wien.

Ved siden av sitt økonomisk-historiske arbeid var han også musikkritiker, fremfor alt for avisen *Salzburger Nachrichten*. Han var dessuten operadramaturg ved forskjellige europeiske operafestivaler og europeiske operahus. Han oversatte og bearbeidet operalibrettoer. Når han virket på disse feltene benyttet han som regel navnet *Derek Weber*.[]

Weber døde natten 13./14. mai 2020 av covid-19.

Skrifter i utvalg
-----------------

* *Vor dem großen Krach. Österreichs Bankwesen der Zwischenkriegszeit am Beispiel der Credit-Anstalt für Handel und Gewerbe*, Böhlau Verlag, Wien, Köln, Weimar 2016, ISBN 978-3-205-78790-7.
* *Die Geschichte der Oesterreichischen Nationalbank von 1983 bis 1979*, Wien 2019, ISBN 978-3-200-06375-4.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 6. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 20. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.klassikinfo.de[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* Zur Habilitation Fritz Weber

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC **·** CiNii
 |
**ABC-vern** er vern eller beskyttelse mot ABC-våpen eller masseødeleggelsesvåpen, det vil si vern mot krigføring med kjemiske stoffer, biologiske stridsmidler, radioaktive stoffer eller kjernefysisk materiale  Dette gjelder også detonering av konvensjonelle eksplosiver tilsatt radioaktivt materiale - såkalte skitne bomber (*dirty bombs*). ABC-vern er en etablert våpenart i Forsvaret og kategoriseres som stridsstøtte sammen med ingeniørstyrker i Norge.

Danmark
-------

«Ingeniørregimentet, Forsvarets Ingeniør- og CBRN-center fins i Danmark.

Norge
-----

Forsvaret har eigen skole (FABCS) i denne våpenarten på Sessvollmoen.

### Ingeniørbataljonen på Skjold

Eit CBRN-kompani fins (2014) i Ingeniørbataljonen (på Skjold), skrev Forsvaret i 2014.

Referanser
----------

1. ↑  . Vitja 2018-07-18. «Beskyttelse mot masseødeleggelsesvåpen (CBRNE)»
2. ↑ . Vitja 2018-07-18
3. ↑ . Vitja 2018-07-18. S. 23. «Vern mot kjemiske-, biologiske-, radiologiske- og atomstridsmidler (CBRN-vern) [...] godt organisert CBRN-vern, dvs. vern mot
masseødeleggelsesmidler»
4. ↑  . S. 13. Vitja 2018-07-18
5. ↑
6. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. april 2019. Besøkt 2. mars 2019.
7. ↑
8. ↑
**Sluten ungdomsvård** («lukket ungdomsomsorg») er i Sverige en strafferettslig reaksjon for unge lovbrytere som alternativ til fengselsstraff. 
Denne reaksjonsformen har eksistert siden 1. januar 1999 og reguleres i förordning (1998:641) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). 

Reaksjonen gjennomføres på et *särskilt ungdomshem*(«særskilt ungdomshjem») som drives av Statens institutionsstyrelse (SiS). Reaksjonen er tidsbestemt og kan vare fra 14 dager og opp til 4 år. Til forskjell fra fengselsdømte blir ikke den som er blitt dømt til sluten ungdomsvård løslatt etter to tredjedels tid. Hvert år er 80–100 ungdommer innsatt i sluten ungdomsvård.

Reaksjonens innhold
-------------------

Innledningsvis skjer sluten ungdomsvård på en låst avdeling hvor psykolog, pedagog og behandler vurderer behovene for omsorg og behandling. De skal lage en individuell behandlingsplan som skal omfatte tiden på institusjonen såvel som overgangen derfra.
Ut fra den individuelle behandlingsplanen gis en tilpasset omsorg og behandling. 

Den dømte ungdommen deltar i ordinære aktiviteter på ungdomshjemmet og går på SiS-skole.

Det er kommunens sosialtjeneste som har det overordnede ansvaret for ungdommene og som i samråd med SiS bestemmer hvor en dømt ungdom skal plasseres. Sosialtjenesten er selv med og planlegger overgangen ut fra institusjon.
*For det siste stadiet i et sjakkspill, se Sluttspill (sjakk)*
Sluttspill i italiensk fotball mellom Frosinone og Palermo i 2018.
Et **sluttspill** kan betegne utslagsrunder i sport etter innledende gruppespill. I en sportsliga er gjerne et sluttspill en konkurranse som foregår etter den vanlige sesongen hvor de beste konkurrentene kjemper om å bli ligamester eller få en en lignende anerkjennelse. Det kan også kalles **sluttrunde**, **sluttomgang**, **finale** eller **playoff**. Avhengig av ligaen kan sluttspillet enten være et enkelt spill, en serie spill eller en turnering, og kan være basert på cupeliminering eller en av flere andre ulike sluttspill-formater.

Noen eksempler hvor det benyttes sluttspill inkluderer i norgesmesterskapet i ishockey for menn og eliteserien i basketball for menn.

USA
---

I lagsporter i USA og Canada har store reiseavstander ført til at lagene ofte spiller i lokale divisjoner i løpet av den ordinære sesongen, hvilket medfører at de beste lagene ikke nødvendigvis møter hverandre. Ligaens beste lage møtes derfor etter sesongen i en sluttspill-serie. I tillegg kan lavere rangerte lag noen ganger delta, da benyttes gjerne begrepet *wildcard* for å refererere til disse lagene.

Fotball
-------

I noen land, for eksempel England og Skottland, brukes sluttspill i fotball for å bestemme opprykk og nedrykk. I EFL Championship (det nest høyeste nivået i engelsk fotball) vil lagene som kommer på 3. til 6. plass etter den vanlige sesongen konkurrere om den siste plassen for opprykk til Premier League.

Referanser
----------

1. ↑  «Football League Regulations – Section 3». The Football League. Arkivert fra originalen 29. september 2012. Besøkt 31. mars 2013.
Idrettsmerket i bronse
**Norges idrettsforbunds idrettsmerke**, også kalt **Idrettsmerket**, er et ferdighetsmerke innstiftet i 1915 av Norges idrettsforbund. Det tildeles for oppnådde krav innen fem grupper av idrettslig aktivitet: trim, spenst og presisjon, hurtighet, styrke og utholdenhet.

Idrettsmerket gjaldt fra det ble innført i 1915 bare for menn. I 1934 kom også kvinnene med.

Merket er i gull, sølv eller bronse og består av en oval eikekrans som øverst har Norges riksvåpen. Feltet inne i kransen er grønt. Som medalje bæres merket i et grønt bånd. Medaljene har ikke det grønne feltet inne i kransen. Til 2008 var Idrettsmerket tillatt båret på norsk militær uniform.

I 2017 tok om lag 5 000 personer merket, mens det var 49 663 som tok det i 1977, som var rekordåret.

Se også
-------

* Liste over dekorasjoner godkjent til bruk på norsk militær uniform

Referanser
----------

1. ↑  *Kunnskapsforlagets idrettsleksikon*, Oslo: Kunnskapsforlaget, 1990, s. 148. Fulltekstutgave fra Nasjonalbiblioteket.
2. ↑  John Monn: «Idrettsmerket», *Forsvarets Forum*, nr. 9, 1996, s. 24.
3. ↑  Harald Hallberg: *Norske dekorasjoner. Tildelt med bånd til å bæres på uniform eller sivilt antrekk*, Ålgård: Dreyer bok, 2012, s. 402.
4. ↑  Drangsholt, Åge Harald (14. april 2018). «Idrettsmerket som hold Norge i form». *Aftenposten/Fædrelandsvennen*. s. 18-19.

Eksterne lenker
---------------

* Idrettsmerket, Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité
* REGLEMENT FOR IDRETTSMERKET
* Idrettsmerket 100 år

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Fritz Thiele** (født 14. april 1894 i Berlin, 4. september 1944 i Berlin) var en tysk general og medlem av den tyske motstandsbevegelsen, samtidig som han fungerte som kommunikasjonsjef for den tyske hæren under andre verdenskrig. Han ble dømt til døden og henrettet for sin rolle i 20. juli-attentatet mot Hitler.

Liv og virke
------------

Thiele ble født i Berlin og meldte seg til den Keiserlige Hæren allerede i mars 1914. Under første verdenskrig ble han utdannet til etterretningsoffiser. Etter krigen ble han opptatt i den nye militærvesenet i landet, Reichswehr.

I 1925 publiserte han som Oberleutnant boken *Zur Geschichte der Nachrichten-Truppe 1899–1924*.

I 1936 ble han kalt til tjeneste i Reichskriegsministerium. Han arbeidet tett med sjefen for hærens kommunikasjon, general der Nachrichtentruppe Erich Fellgiebel og ble etterhvert en del av attentatet mot Adolf Hitler 20. juli 1944. Han var ansvarlig for den del av kuppforsøket som skulle bryte kommunikasjonen mellom lokale ledere til Hitler og de væpnede enheter i felten, og fra kommunikasjonssenteret i Bendlerstrasse i Berlin. Han sendte en viktig melding fra Fellgiebel til general Friedrich Olbricht og andre medsammensvorne da mordforsøket hadde mislyktes, men sa at kuppforsøket burde likevel fortsette. Det er ulike referater om tiden da han ga denne meldingen. Thiele ønsket selv ikke å gå videre med kuppforsøket da han fikk vite at drapsforsøket hadde mislyktes, og han forlot Bendlerstrasse og besøkte Walter Schellenberg på Reich sikkerhetskontor i et forsøk på å frigjøre seg fra komplottet. 

Etter Fellgiebels pågripelse ble han bedt om å frasi seg sine plikter før han selv ble arrestert av Gestapo den 11. august 1944. Han ble dømt til døden 21. august 1944 av Folkedomstolen og hengt den 4. september 1944 i Plötzensee fengsel i Berlin.

Se også
-------

* Spionringen Lucy

Referanser
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND
 |
Illustrasjon av John Bauer til Walter Stenströms *Pojken och trollen eller Äventyret i Bland tomtar och troll* (1915).
**Bergtaking** er et motiv som er brukt i flere typer folkedikting. Motivet går ut på at et menneske (vanligvis er det ei jente) blir «kidnappet» av et overnaturlig vesen.

Blant balladene finner vi en gruppe bergtakingsviser, som blir klassifisert under natyrmytiske ballader. *Liti Kjersti og Bergekongen* og *Margit Hjukse* er eksempler på disse.

Ellers er motivet brukt i sagn, spesielt i huldresagn og det er særlig unge gjetere på sætra som blir tatt. Noen bergtakingssagn fra nyere tid er så detaljerte at man får mistanke om at det kan være snakk om personer med psykiske lidelser eller rene hallusinasjoner.

Et råd mot bergtaking var å hente kirkeklokka opp på fjellet og ringe med den. Sagnene oppfatter kirkeklokka som et middel mot de overnatuliges makt, men metoden kan også ha vært rasjonell når en gjeterunge hadde gått seg vill.

Referanser
----------

1. 1 2  Sivertsen, Birger (2000). *For noen troll: vesener og uvesener i folketroen*. Oslo: Andresen & Butenschøn. s. 50–51.
2. ↑  Bø, Olav (1987). *Trollmakter og godvette: overnaturlege vesen i norsk folketru*. Oslo: Samlaget. s. 59–64.
Harris Tweed vevd i sildebensmønster, fra midten av forrige århundre
**Tweed** (fra engelsk *tweed*, trolig av *tweel*, lavskotsk variant av *twill*, med assosiasjon til stedsnavnet Tweed, en grenseelv mellom England og Skottland) er et grovt ullstoff med nesten hjemmespunnet preg. Det lages både som umønstret og i fiskebeinsmønster, der renningen er slakk og viser mønsteret, mens innslagene er nesten helt skjult. Ved spinningen brukes ofte flerfarget ull i trådene, som kan være to- eller tretvunnet, samtidig som renningen kan lages med flere farger. Resultatet er en diskret fargerikdom som har beholdt en moderat popularitet i mange år.

Tekstilet er delvis ugjennomtrengelige for vann, og brukes ofte til grove utendørsplagg.

Varianten Harris Tweed er varemerkebeskyttet, og kan kun brukes av produsenter i området Ytre Hebridene i Skottland. Opprinnelig var ullen fra lokale sauer og farget med lokale plantefarger. En har måttet gi etter for stor etterspørsel og importert farger og ull fra andre kanter. Fortsatt kan en få stoff laget på gamlemåten – men da til meget høy pris.

I Irland lages Donegal Tweed.

Referanser
----------

1. ↑  «tweed», *NAOB*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** NKC
 |
*For komponisten ved navn Byttering, se Thomas Byttering.*
En **byttering** er en ikke-kommersiell organisasjon hvor medlemmene bytter tjenester og varer. Tanken bak er at alle har ting og/eller evner som andre ikke har, men av og til trenger. Ved å låne ut utstyr eller hjelpe til, får andre medlemmer tjenester eller varer de ellers måtte ha betalt for. Istedenfor betaling får man i en byttering godskrevet poeng, som man kan få varer eller tjenester av andre medlemmer for.

Tjenestene/varene som kan byttes, er i grunnen ubegrenset. Eksempler er verktøy, barnevakt, en sykkelrepasjon, en hjemmebakt kake, datahjelp, brukt utstyr, klær, båttur, hyttehelg, hagestell, tilhenger, massasje, språkkurs.

Fordelene ved bytteringer ligger på flere plan, både det privatøkonomiske, samfunnsøkonomiske og sosiale. Privatøkonomisk kan man rett og slett spare penger ved å bytte fremfor å anskaffe eller leie alt utstyr som man av og til trenger. Eksempelvis vil mange av og til ha behov for en gressklipper eller en stikksag, men de færreste vil trenge dem hele tiden. Dermed vil det ofte være lønnsomt å dele slikt utstyr med f.eks. naboer. Den samme tankegangen ligger bak de andre formene for byttehandel som kan skje i en byttering. Fordelen ved en byttering er at man ikke trenger å gjenyte til samme person som man har fått noe fra, men til hvem som helst i bytteringens fellesskap. Samtidig kan man heller ikke snylte på andre, siden man da tømmer poengkontoen sin og mister kravet på gjenytelser.

Andre positive virkninger er at bytteringer kan være en sosial og styrkende faktor i nærmiljøet. Også den personlige utviklingen av medlemmene fremmes, ved at man kan vedlikeholde eller øve på et håndverk, eller får brukt hobbyen sin til noe produktivt.

Samfunnsøkonomisk er bytteringer betydningsfulle fordi de fremmer en ressursvennlig økonomi: Ved å bytte eller låne bort utstyr, blir dette f.eks. utnyttet optimalt, istedenfor å ligge ubrukt mesteparten av tiden hos de fleste. I dette ligger også den klare miljøgevinsten av bytteringer.

Historisk har bytteringer også vært populære i økonomiske nedgangstider, siden en byttebasert økonomi til en viss grad kan unngå inflasjon. Et eksempel på et slikt storskala-byttering-«eksperiment» var den østerrikske byen Wörgl på 1930-tallet.

Se også
-------

* Bilkollektiv

Eksterne lenker
---------------

* LETS NORGE – Norsk Byttering

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Tweebuffelsmeteenskootmorsdoodgeskietfontein** (direkte oversatt: *To buffaloer skutt og drept med ett skudd fontene*) er en fiktiv sørafrikansk by som ble brukt innen markedsføringen for å beskrive en typisk liten landbruksby.

Selv om navnet strengt tatt ikke er grammatisk korrekt, illustrerer det det samlede protokjennemerket på afrikaans: alle de beskrivende aspektene i et konsept kan vanligvis settes sammen til et monsteraktig ord, som på norsk. Andre eksempler kan være *wildewaatlemoenkonfytkompetisiebeoordelaarshandleiding* (*villvannmelonsyltetøyskonkurransedommeres manual*) eller hva en kan lage med 70 bokstaver: *maketaanwaatlemoenkonfyttentoonstellingbeoordelaarshandleidingsboekies*. Uttrykkene er heldigvis sjelden brukt i allmennheten, og det er enighet om at ord skal skrives med bindestrek hvis de begynner å bli for lange.

Anton Goosen, en sørafrikansk musiker, har også fremført en sang med denne tittelen, skrevet av Fanus Rautenback.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Kinso** er ei elv i Ullensvang kommune i Hordaland (Vestland fylke). Elva begynner på den nordvestligste delen av Hardangervidda, faller ned gjennom Husedalen gjennom en rekke spektakulære fosser, og munner ut i Hardangerfjorden ved Kinsarvik. Elva er varig vernet mot kraftutbygging, og store deler av nedbørfeltet ligger innenfor Hardangervidda nasjonalpark.

Hovedelva, som øverst kalles Stora Kinso, har utspring i flere små vatn sørøst for Hårteigen. Fra vest kommer Vetla Kinso, som kommer fra områdene øst for Høgahæ. De to elvene møtes i Nedsta Onkjelvatnet (1 197 moh), og herfra renner Kinso nordover til Veivatnet (1 172 moh), den største innsjøen i vassdraget. Fra Veivatnet fortsetter elva mot nordvest gjennom en brei og vid dal med flere mindre innsjøer, til den ved Rjuvavatnet (900 moh) befinner seg på kanten av den dype og trange Husedalen. Fra Rjuvavatnet faller elva ned i Husedalen gjennom den 246 meter høye Søtefossen. Videre nedover dalen renner elva over flere botnformede hyller med fosser i mellom. Etter Søtefossen kommer den trange Nykkjesøyfossen, deretter den langstrakte, 180 meter høye Nyastølfossen. Nederst ligger Tveitafossen, som er utbygd med et lite kraftverk. Nedenfor Tveitafossen blir dalen bredere, og Kinso møter sideelva Vivippo som kommer fra øst. Elva munner ved Kinsarvik ut i Kinsarvikbukti i Hardangerfjorden.

Vassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Nedbørfelt til hav.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 30. desember 2015
2. ↑  «050/1 Kinso». *nve.no*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 15. juni 2021. Besøkt 15. oktober 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Tibetanere har migrert i en jevn strøm sidan Tibet ble okkupert av Kina i 1959. De fleste slår seg ned i Nepal, som her, eller India.  Foto: Stephen Codrington 
**Tvungen migrasjon** betegner migrasjon som skyldes diskriminering av politiske, religiøse eller etniske årsaker; tvingende økonomiske årsaker (som f.eks. at en må flykte for å kunne tjene til livets brød); eller miljøendringer som naturkatastrofer eller andre alvorlige miljøendringer som ikke gjør det mulig å leve der man kommer fra. Folk som av slike årsaker blir tvunget til å flykte blir ofte kalt for henholdsvis konvensjonsflyktninger, økonomiske flyktninger og miljøflyktninger. Konvensjonsflyktninger kommer inn under FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) sitt ansvar og blir dermed prioritert og fordelt på land som har forpliktet seg til å ta i mot flyktninger. Å komme inn under FN sin definisjon for flyktning kan altså ha stor betydning. Begrepet miljøflyktning er et relativt nytt begrep som kom med den generelle oppmerksomheten rundt miljøproblemer på 1980-tallet.

Norge
-----

Regjeringen etablerte i 2004 NKVTS som nasjonal forskningsinstitusjon for bl.a. tvungen migrasjon.

Se også
-------

* Migrasjon

Kilder
------

* Bilsborrow, Richard E. (2002): Migration, Population Change, and the Rural Environment. I *Ecsp report nr. 8* sommaren 2002.  (pdf dokument)
* Birkeland, Nina M. (2000): Forced migration and deslocados in the Huambo Province, Angola. Oslo: Norsk Geografisk Tidsskrift. Vol 54, s. 110–115.
* Birkeland, Nina M. (2003): *Migrasjon og miljø – Miljøflyktninger finnes de? Eksempel fra Huambo i Angola.* Leksjon frå AFR 6002/1002 (Afrikastudiene ved NTNU). Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet: 08.03.2003.
* Fuglerud, Ø (2001): *Migrasjonsforståelse. Flytteprosesser, rasisme og globalisering*. Side 19–33. Oslo: Universitetsforlaget.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |