recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Moderne skallkoffert
Stoffkoffert
**Koffert** er en stiv, eskelignende veske med hengslet lokk, lås og håndtak, som først og fremst brukes til oppbevaring og transport av bagasje under reiser. Størrelsen kan variere, men kofferter er sjelden større enn cirka 120 cm × 80 cm × 40 cm (384 L), siden de ellers blir uhåndterlige under reisen. «Amerikakoffert» eller trunk var større, men da vanligvis med håndtak i kortsidene slik at de kunne bæres av to personer.

Materialene har variert, fra papp, via lær (svinelærskoffert), forskjellige kunststoffer, med innebygd treramme og metallkofferter (mest aluminiumslegeringer) til dagens utgaver som består av 100% kunststoffer. Formen på nyere utgaver er ofte mer avrundet enn eldre for lettere reingjøring og tilpasset moteriktig design.

Dagens kofferter er enten av skalltypen, det vil si at der er et stivt skall av plast (egentlig to som er hengslet sammen), som er armert med sterke fibre for å gi både stivhet og bruddstyrke. Andre kofferter er bare stivet av nok til å beholde fasongen og bevare innholdet på innsiden. Disse har vanligvis glidelåslukning. Den myke typen er ofte lettere enn en skallkonstruksjon, og foretrekkes av mange som tenker bagasjevekt, for eksempel på fly.

Mange kofferter er nå utstyrt med to eller fire hjul, og forskjellige typer uttrekkbare hanker som gjør det mulig å taue dem uten å løfte mer enn maksimum halve vekten. Slike kofferter kalles gjerne for **trillekoffert**,

En spesiell type mindre, svarte kofferter til kontorbruk, en slags stive dokumentmapper, kalles ofte «stresskofferter».

Se også
-------

* Bag
* Dokumentmappe
* Kiste
* Kofferthumor
* Rumpetaske
* Ryggsekk
* Skulderveske, bag eller veske med en lang stropp
* Veske

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
***Suksesskolen*** er en TV-serie i seks episoder som gikk på TV 2 Humor i 2015. Serien var en slags spinnoff av *Kollektivet*. Samme gjeng sto bak serien, den ble produsert av Seefood TV, men denne gangen kuttet man programlederdelen og laget en ren fiksjonsserie, nærmere bestemt en musikalkomedieserie for ungdom.

Serien fikk god mottakelse i media og har blitt sendt i reprise flere ganger. Den er også tilgjengelig på TV2 Sumo. Skuespillere i serien var Sebastian Trulsrud Brynestad, Kevin Vågenes, Cecilie Steinmann Neess, Jakob Schøyen Andersen og Fridtjof Josefsen.

Handling
--------

Suksesskolen handler om Jon som begynner på Suksesskolen for å lære og oppnå suksess, hvordan få masse likes på sosiale medier og å bli superpopulær generelt. Men så får Jon et godt øye til Elly i kantina og blir etterhvert en del av "folket" som kantinegjengen representerer. Dette blir et nederlag for Suksesskolen som tjener masse penger på suksessrike elever.

Rolleliste
----------

| Rolle | Skuespiller |
| --- | --- |
| Jon Dough | Fridtjof Josefsen |
| Elly | Cecilie Steinmann Neess |
| Master Gard | Jakob Schøyen Andersen |
| Anton Evell | Kevin Vågenes |
| Georg Paradis-Autél | Sebastian Brynestad |
| Margit | Marit Støre Valeur |
| Pjotr | Amund Sigurdssønn Karlsen |
| Antons medhjelper | Carl-Martin Eggesbø |
**Trafikksikkerhet** defineres som sikkerhet innen veitrafikk. Staten ved Samferdselsdepartementet har det overordnede ansvaret for trafikksikkerheten i Norge. I hvert fylke er det et fylkestrafikksikkerhetsutvalg som arbeider med trafikksikkerhet regionalt.

Vegtrafikkloven
---------------

Loven sier at *Enhver skal ferdes hensynsfullt og være aktpågivende og varsom så det ikke kan oppstå fare eller voldes skade og slik at annen trafikk ikke unødig blir hindret eller forstyrret. Vegfarende skal også vise hensyn mot dem som bor eller oppholder seg ved vegen.* (Vegtrafikkloven, paragraf 3)

Faktorer med betydning for trafikksikkerhet
-------------------------------------------

Nedenfor listes en rekke faktorer med betydning for trafikksikkerhet.[]

* tegngiving
* våkenhet
* sjåførforstyrrelser
* romforståelse
* synsskarphet
* synsfelt
* styrke
* ergonomi
* mekanisk funksjon
* fart
* rus
* sikkerhetssoner
* veimarkering
* skiltutforming
* skiltforståelse
* kurvatur-fart-oversikt tilpassing
* lysmengde
* lyskontrast
* overgang til terreng/farer ved utforkjøring
* variasjon av veistandard
* fotgjengeradferd
* syklistadferd
* forskriftsstrategier
* holdningskampanjestrategier
* sertifikatkrav
* straffetiltak/bøter/inndragning/tilsnakk/prikker
* typegodkjenningsstrategier

På 1950-tallet og utover var det sterk økning i antall trafikkulykker. Medvirkende årsaker var større fart, mer trafikk, flere tunge kjøretøy, blandet trafikk, mange avkjørsler, krappe/uoversiktlige kurver, dårlig bæreevne og lite oppmerking.

Siden 1970 har antallet gradvis blitt redusert.

Statistikk
----------

Skadde og drepte i vegtrafikken etter år| År | Drepte | Skadde |
| --- | --- | --- |
| 1952 | 157 | 3 161 |
| 1960 | 310 | 6 181 |
| 1970 | 560 | 11 760 |
| 1975 | 539 | 10 974 |
| 1980 | 362 | 10 248 |
| 1986 | 452 | 12 006 |
| 1990 | 332 | 12 208 |
| 2013 | 187 |  |
| 2014 | 147 |  |
| 2015 | 117 |  |
| 2016 | 135 |  |
| 2017 | 106 |  |

Se også
-------

* Barnesete
* Falck Redning
* Førerkort
* Kollisjonspute
* Sikkerhetsbelte
* Statens vegvesen
* Sykkelhjelm

Referanser
----------

1. ↑  «Veitrafikkulykker med personskade». *ssb.no*. Besøkt 29. mai 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Trafikksikkerhet i Samferdselsdepartementet
Hlod finner sin søster Hervor død etter slaget mot goterne ved Myrkviðr. Maleri av Peter Nicolai Arbo
**Humli** var en (mytisk) konge over hunerne som etter sagalitteraturen skulle ha levd i folkevandringstiden og kampene mellom hunere og gotere i det 4. århundre. Han er omtalt i *Hervors saga* og det episke diktet *Hlöðskviða*. I et slag ble hunerne beseiret og Humlis datter Sifka ble tatt til fange av goterkongen Heidrek. Sifka ble voldtatt av Heidrek og sendt tilbake til hunerne og Humli, hvor hun fødte sønnen Hlod.

Da Heidrek døde overtok hans sønn Angantyr Heidreksson kongeriket. Etter oppfordring fra Humli dro Hlod til goternes hovedstad Arheim og krevde halvdelen av riket etter sin far. Angantyr tilbød først Hlod en tredel av arven, men Angantyrs rådgiver Gizur avviste kravet og kalte Hlod en frillesønn. Humli ble rasende og mobiliserte en hunerhær på 300.000 krigere som marsjerte mot goterne. Underveis drepte de Hlods halvsøster Hervor. Kampen mellom hunerne og goterne varte i åtte dager med store tap på begge sider, før goterne med Angantyr i spissen klarte å bryte hunernes linjer. Hunerne skal ha flyktet da Angantyr red fram og drepte for fote med sitt magiske sverd Tyrfing. Både Humli og hans dattersønn Hlod ble drept i kampen.

Se også
-------

* Tyrfingsyklusen
* Hervors saga

Eksterne lenker
---------------

* *Hervarar saga ok Heiðreks* på norrønt fra Heimskringla.no
* *Saga Heiðreks konungs ins vitra* på norrønt fra Heimskringla.no
* *Hervars och Hedreks saga*, i Albert Ulrik Bååths svenske oversettelse
* Tunstalls engelske oversettelse av Hervarar saga
Den amerikanske filmkomikeren Mel Brooks skal ha sagt at «Når en person sklir på et bananskall, faller ned i et hull og slår seg ihjel, er det komedie, men når jeg skjærer meg i fingeren, er det tragedie.»[]
**Humor** er evnen til å oppfatte noe som morsomt. Humor er også en egenskap og mulighet ved mennesker, ytringer, framstillinger, gjenstander og situasjoner til å vekke slike følelser hos andre, det vil si tendensen visse kognitive erfaringer har, til å fremkalle latter og gi positive, befriende følelser. Begrepet omfatter derfor hvilken som helst form for underholdning og menneskelig kommunikasjon som uttrykker uhøytidelig spøk og moro og får mennesker til å le og føle seg glade og lykkelige. 

Begrepet stammer fra de gamle grekernes humoralpatologi, som lærte at balansen av væske i kroppen, kjent som *humors* (det latinske *humor* betyr «kroppsvæske» eller «sinnsstemning», det greske χυμός, *chymos*, «saft»), kontrollerte menneskers helse og følelser.

Noen trekk i humor er felles for mange kulturer og folkeslag, men det er typisk at forskjellige kulturer eller subkulturer har sine egne former for humor. Dette skyldes at humor utvikles i en kreativ prosess mellom mennesker. Også enkeltpersoner kan ha sin individuelle form for humor. Humor krever også at man er innforstått med et miljø, en felles kunnskap og kulturelle koder.

Humorsjangre og -teknikker
--------------------------

Underbuksehumor, også kalt rumpehumor, underlivshumor eller «tiss-bæsj-promp-humor», er en temabasert humortype som baserer seg på emner som seksualitet, kroppslige utsondringer og lignende. Slike referanser er i mange kulturer og samfunnslag regnet som tabu, og kan bli sett på som ufint, barnslig eller uhøflig. Grove vitser, på folkemunne kalt «grovisser», tilfaller ofte denne kategorien.

Humor er ikke bare ironi, den kan også ha en kjerne av ondskapsfullhet.

* Farse
* Ironi
* Karikatur
* Klovn
* Komedie
* Parodi
* Narrestrek
* Sarkasme, spydighet
* Satire
* Stereotyp
* Roast
* Svart humor, galgenhumor
* Vits, ordspill
* Underdrivelse

Eksterne lenker
---------------

* «Verdens eldste sjekketriks», om humor, fra NRK, 21. juni 2015
* Humorsentralen, norske vitser ofte med lokal vinkling mot Sørlandet.
* Humor; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** Österreichisches Musiklexikon **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
Kuremäe-klosteret i Illuka kommune.
**Illuka** er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, vest for Narva. Kommunen hadde cirka 990 innbyggere og et areal på om lag 544 km². Kommunens administrasjonssenter lå i den lille landsbyen Illuka. Folketallet i kommunen var raskt fallende.

I 2017 ble Illuka en del av den nyskapte Alutaguse kommune.

Kommunen var kjent for en samling av 40 små og skogkransede innsjøer ved Kurtna, 3 km øst for Illuka. Området er unikt for det store antallet, tett plasserte innsjøer som har overlevd myr-dannelsen i området forøvrig.

Sør for landsbyen Illuka ligger den langt mindre landsbyen Pühtitsa (tysk: *Püchtitz*) ved Kuremäe-fjellet (*Kranichberg*), med et russisk-ortodoks kloster med løkkupler. Klosteret har røtter tilbake til 1608, og i 1888 flyttet fire russiske nonner inn her for å drive medisinsk hjelpearbeid i området. De fikk i 1891 åpnet en av de få nonneforsamlingene i den russiske kirke, på dette stedet. 

Dette nonneklosteret lyktes i å bestå selv under den sovjetiske perioden. Etter at den russisk-ortodokse kirke ble helt frigjort fra politisk kontroll i 1992, har mange russiske klostre hentet inspirasjon fra Kuremäe-klosteret sør for Illuka – som idag har drøyt 160 nonner. Det er det eneste russisk-ortodokse klosteret i Estland.

Referanser
----------

1. ↑  «Maakatastri statistika». Det estiske landinspektorat. Besøkt 24. mars 2020.
2. ↑  ; *Estlands statistikkbyrå*; besøksdato: 30. mai 2017.
3. ↑  Ülevaade kovid, Haldusreform, Rahandusministeerium.
4. ↑  Kokk, Aavo og Eilart, Andres: *Brushstroke Estonia*, forlaget Regio. Tallinn, 2011, side 78.
5. ↑  Kokk, Aavo og Eilart, Andres: *Brushstroke Estonia*, forlaget Regio. Tallinn, 2011, side 78.

| * v
* d
* r
Kommuner i Ida-Viru fylke |
| --- |
| Ida-Virus fylkesvåpen | Bykommuner | Kohtla-Järve **·** Narva **·** Narva-Jõesuu **·** Sillamäe | Estlands flagg |
| Landkommuner | Alutaguse **·** Jõhvi **·** Lüganuse **·** Toila |
| Historiske kommuner | Alajõe **·** Aseri **·** Avinurme **·** Iisaku **·** Illuka **·** Jõhvi **·** Kiviõli **·** Kohtla **·** Kohtla-Nõmme **·** Lohusuu **·** Maidla **·** Mäetaguse **·** Püssi **·** Sonda **·** Tudulinna **·** Vaivara |

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Humphrey O'Leary** (født 12. februar 1886 i Blenheim, New Zealand, død 16. oktober 1953) var den syvende høyesterettsjustitiarius for New Zealand, fra 1946 til 1953.

O'Leary satt som president for Wellington Law Society 1921–1922, og han satt som president for New Zealand Law Society fra 1935 til 1946. Han ble adlet og var innsatt som medlem av Victoria University College Council og Senatet til University of New Zealand. Han ble tildelt den britiske fortjenesteordenen The Most Distinguished Order of Saint Michael and Saint George. 

Han satt som høyesterettsjustitiarius på New Zealand fra 1946 og frem til sin død i 1953. Han ble King's Counsel i 1935, og ble utnevnt til Knight Commander av Order of St. Michael og St. George i 1947, i tillegg til å inneha flere andre tildelinger og ordener. O'Leary giftet seg med Lillian Gallagher i 1912. De hadde en sønn sammen. Sir Humphrey O'Leary døde i Auckland i 1953, i en alder av 67 år.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dictionary of New Zealand **·** Prabook **·** Geni
 |
| Artikkelen inngår i serien om
**Sagalitteratur** |
| --- |
| Utsnitt fra Njåls saga i Möðruvallabók (AM 132 fol.13r) omtrent år 1350. |
| **Sagatyper** |
| Islendingesagaer, Tått, Kongesagaer, Fornaldersaga, Biskopsaga, Samtidssaga, Apostelsaga, Skaldekvad |
| **Lister** |
| Liste over islendingesagaene, Liste over fornaldersagaer |
| **Viktige manuskript** |
| Fagrskinna, Flatøybok, Morkinskinna, Möðruvallabók, Codex Regius |
| **Noen kongesagaer** |
| Den eldste saga om Olav den hellige, Ågrip, Fagrskinna, Snorre Sturlasons Heimskringla, Den større saga om Olav Tryggvason, Sverres saga, Sturla Tordssons Håkon Håkonssons saga |
| **Se også** |
| Norrøn litteratur, Landnåmabok, Árni Magnússon, Árni Magnússon-instituttet |

**Illuga saga Gríðarfóstra** (*Illugi Gridfostres saga*) er en islandsk fornaldersaga om bondesønnen Illugi og hans venn kongssønnen Sigurd.

Handling
--------

Hovedpersonene er fra Skåne som dengang var en del av Danmark. Illugi og Sigurd drar på vikingferd til Orknøyene og Skottland og herjer der og skaffer seg stor rikdom. Med på ferden er kongens onde rådgiver Bjørn. På vei hjem kommer de ut for en storm og blir ført nordover og østover til Gandvik, det som i dag kalles Kvitsjøen. Der treffer Illugi på trollkjerringa Grid som kommanderer ham til å gå til sengs med datteren sin, den vakre Hild. Trollkjerringa truer ham med kniv tre ganger, men Illugi viser ingen frykt. Ved å motstå truslene løser han Grid fra trolldommen og han kan dra hjem med sin elskede Hild. Grid viser seg, etter å ha blitt løst fra trolldommen, å være kongsdatter, og hun blir etter hvert gift med Sigurd som blir konge etter sin fars, den skånske kong Hrings død.

Den islandske litteraturforskeren Finnur Jónsson betegner sagaen som «temmelig ubetydelig». Den er forholdsvis kort og uten store litterære kvaliteter.

Referanser
----------

1. ↑  Finnur Jónsson: Den islandske litteraturs historie, 1907, s 342

Eksterne lenker
---------------

* Originaltekst på nettstedet heimskringla.no
* Illugi Gridfostres saga på norsk på nettstedet heimskringla.no
* Finnur Jónsson: Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie
**Hummelfjell-ulykken** var en flyulykke som rammet Braathens S·A·F·E den 7. november 1956.

Et Heron passasjerfly, LN-SUR fra Værnes flyplass ved Trondheim til Fornebu ved Oslo, styrtet på Hummelfjell i Hedmark et par mil sør for Røros. Flyet hadde ti passasjerer og et mannskap på to. En passasjer og kapteinen omkom. Ulykkesårsaken var uvanlig sterk ising og en kraftig nedadgående luftstrøm.

Flyulykken fikk stor medieoppmerksomhet da en av passasjerene var den kjente radio-mannen Rolf Kirkvaag. Han holdt håpet oppe hos de overlevende med konkurranser og sang og gikk morgenen etter sammen med en medpassasjer etter hjelp i den dype snøen, til tross for en brukket ankel. To menn som hadde gått på ski fra grenda Hodalen i Tolga fant fotsporene etter dem. Den ene fulgte sporene til Kirkvaag og medpassasjeren, fant dem og fulgte dem tilbake til bygda. Den den andre redningsmannen tok seg fram til flyvraket og fant de overlevende, før han dro tilbake til bygda for å hente hjelp. På kvelden ble de overlevende reddet ned fra fjellet.

Se også
-------

* Liste over flyulykker i Norge

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten Morgen 9. november 1956
2. ↑  Berget livet med hjelp fra «Sjonkel Rolf» nrk.no. Besøkt 22. mai 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Aviation Safety Networks omtale
* «Heltene i flystyrten», fra NRK
* «Berget livet med hjelp fra «Sjonkel Rolf»», fra NRK

Bilde fra stedet
Fra Humoreske nr 4
***Humoresker, opus 6*** er en samling fire stykker for piano solo som Edvard Grieg skrev i 1865 og dediserte Rikard Nordraak.

Under Griegs opphold i København fra 1863 til 1866 ble han kjent med med den jevnaldrende Nordraak, som allerede hadde satt seg fore å utvikle en særegen kunstmusikk på grunnlag av norsk folkemusikk. Fram til da hadde Grieg vært preget av den konservative utdanningen på konservatoriet i Leipzig, men inspirert av Nordraak begynte han å utvikle sin egen variant av norskinspirerte musikk. 

*Humoresker* er det første resultatet av Griegs nyorientering. Selv om det fremdeles finnes spor av Robert Schumann, har disse stykkene klare likhetstrekk med norske folketoner: nr 1 er en springar og nr 3 en halling. I nr. 2 minner åpningsmotivet blant annet om «Alle mann hadde fota».

Enkeltstykker
1. Tempo di Valse
2. Tempo di Menuetto ed energico
3. Allegretto con grazia
4. Allegro alla burla

Kilder
------

* Jorunn Eckhoff Færden : *Humoresker, klaver, op. 6*, Griegarkivet ved Bergen Offentlige Bibliotek
* Erling Dahl Jr.: *Opus 6. Humoresker*, Grieg minutt for minutt, NRK.
* *Edvard Grieg (1843 - 1907)*, classical.net

Eksterne lenker
---------------

* 4 Humoresques, Op.6 (Grieg, Edvard): Fritt tilgjengelige noter i International Music Score Library Project.
* *Noteblad med Humoresker*, musopen.org
**Klimafestivalen § 112** er en årlig norsk landsdekkende festival som ble stiftet i 2014 av Norsk klimanettverk. Festivalen hadde sin oppstart i Oslo i januar 2015, men spredde seg raskt til flere byer og tettsteder i hele Norge. Festivalen er basert på frivillighet. Organiseringen ivaretas av ildsjeler fra ulike organisasjoner, institusjoner og klimaaktivister.

Formål
------

Klimafestivalen § 112 har som mål å inspirere befolkningen til å støtte opp om de samfunns- og livsstilsendringer som må gjøres for å sikre et stabilt klima og et bærekraftig samfunn. 

* En festival for den grønne bølgen og feiring av dens positive sider.
* Festivalen har som mål å vise klimaengasjementet som finnes i Norge.

Organisering
------------

Festivalen har som mål å bidra til omstilling til et samfunn med lavere utslipp av klimagasser. Festivalen har som mål å vise et mangfold av måter å bidra til en omstilling. Oslo, Bergen, Drammen, Kristiansand, Molde, Haugesund og Skien har alle egne klimafestivalkomiteer og nærmere 30 byer og tettsteder deltar med flere ulike arrangementer. 

Flere institusjoner som Deichman bibliotek og Naturhistorisk museum, norske miljøorganisasjoner og miljøstiftelser deltar hvert år med arrangementer under Klimafestivalen § 112. Den norske kirke og Besteforeldrenes klimaaksjon er store bidragsytere i festivalen. Universtetsansatte forskere og forfattere deltar med ulike vitenskapelige foredrag, mens frie sceniske kunstnere, musikere, dansere, filmskapere og statlige institusjonsteatre bidrar med kunstneriske arbeider og oppsetninger som har klima som tema.

Støtteordninger
---------------

Klimafestialen §112 fikk i 2015 støtte til oppstart fra Miljødepartementet, men har siden måtte basere seg på frivillighet. I 2018 samarbeidet Klimafestivalen §112 med Oslo miljøhovedstad som ga støtte til festivalens arrangementer i åpningen av Oslo miljøhovedstad.

Utvikling
---------

Arrangørene av festivalen er bekymret for hvordan klimaendringer kan føre til skiftene værforhold, plastforsøpling, tap i artsmangfold og endringer i biotoper og ønsker å verne om sine strender og havområder øker. Festivalarrgangørene har som politisk mål å utfase produksjon av olje og gass i Norge og øke satsing på fornybar energi. Klimafestivalen §112 ønsker å synliggjøre engasjement i en slik omstilling. 

I 2013 før Stortingsvalget ble Klimavalgalliansen opprettet, og medførte at 101 fagorganisasjoner og ulike miljøorganisasjoner og miljøstiftelser tilsluttet seg alliansen, og ønsket klima som prioritet tema under valgkampen. Deltakere i klimavalgalliansen oppsummerte sitt syn i boka *Klima, medier og politikk* utgitt på Abstrakt forlag i 2015.

Den norske regjering går inn for nye konsesjoner med økt oljeutvinning i Barentshavet. Arrangørene av Klimafestialen §112 mener at det ikke samstemmer med FN-klimapanels intensjoner. Videre mener de dette er si strid med Parisavtalen fra 2015.

Referanser
----------

1. ↑  {{}}
2. ↑  {{}}
3. ↑  {{}}
4. ↑  {{}}
5. ↑  {{}}
6. ↑  Redaktører: Elisabeth Eide, Dag Elgesem, Siri Gloppen (2015). «Klima, medier og politikk». Abstrakt forlag. Besøkt 11.03.2019.

Eksterne lenker
---------------

Klimafestivalen §112
**Robert William Service** (født 16. januar 1874, død 11. september 1958) var en skotsk-canadisk poet og forfatter.

Service vokste opp i Storbritannia og flyttet til Canada som 21-åring der han fikk arbeid som banktjenestemann. Hans første diktsamling ble utgitt i 1907. Forfatterskapet gikk bra og etter to år kunne han si opp sin bankstilling for å kunne reise rundt om i Amerika og Europa. Under Balkankrigen og første verdenskrig arbeidet han som krigskorrespondent.

Poesi
-----

Inspirert av sine egne eventyr skrev Service deretter flere romaner. Fortellingen *The Trail of Ninety-Eight* ble oversatt til norsk av Ulf Gleditsch med tittelen Nerver av stål i 1978.
Det er lite av hans verker som er kjent i Norge; Fridtjof Nansen kalte ham «Nordenlandenes dikter» og siterte ham i enkelte av sine taler, blant annet i minnetalen over Roald Amundsen;

> 
> Har du følt den store, hvite stillhet.
> Våget det ukjente, trådt de utrådte veier.
> Merket kartets hvite flekker.
> Har du savnet. sultet seiret
> Vokset større i det heles storhet.
> Gjort ting blott for dådens spenning,
> og latt andre snakke om det.
> Har du sett Gud i hans storhet,
> hørt den tekst naturen preker.
> Sett de enkle ting, de sanne ting,
> de tause menn som gjør ting.
> Da lytt til viddene, de kaller på deg
> 

Noen få andre av hans dikt er blitt tonesatt, blant andre «The Cremation of Sam McGee» med Johnny Cash.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Robert W. Service, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Robert-W-Service, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Internet Speculative Fiction Database, oppført som Robert W. Service, ISFDB forfatter-ID 22744, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Find a Grave, oppført som Robert William Service, Find a Grave 8373, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Service, Robert W. (1978). *Nerver av stål*. [Oslo]: Conny Stålung. ISBN 8270882410.
6. ↑  Nansen, Fridtjof; *Eventyrlyst; Artikler og taler* Utgave 1962 s. 210

Eksterne lenker
---------------

* Robert Service;Utvalgte dikt

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** Prabook **·** Gazetteer for Scotland **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** MusicBrainz
 |
***Marriage for Convenience*** er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Sidney Olcott.

Handling
--------

Barbara Rand, datteren til en fattig enke fra Sørstatene, mister synet på begge øynene etter å ha hoppet gjennom et vindu på en beryktet veikro for å unnslippe en overfallsmann. Søsteren hennes Natalie forlater motvillig sin forlovede Ned Gardiner, og gifter seg med Oliver Landis - som kan gi henne pengene som trengs for å betale for Barbaras operasjon. Uvitende om at Oliver faktisk var Barbaras angriper, legger Natalie skylden for det som skjedde på forretningspartneren hans Howard Pollard - som var sammen med Barbara den natten hun ble skadet.

Under en konfrontasjon mellom de to mennene, faller Howard ned fra en høy klippe til hans død. Etter at Barbara blir løslatt fra sykehuset, forsøker Oliver å blinde henne igjen ved å fjerne bandasjene fra øynene hennes for tidlig. Natalie truer ham med en pistol for å hindre ham fra å gjøre dette, men Oliver river våpenet vekk fra henne. Han innser da at han ikke lenger kan skjule sin skyld for Natalie eller politiet, og han begår selvmord.

Skuespillere
------------

* Catherine Calvert som Natalie Rand
* Ann May som Barbara Rand
* George Majeroni som Oliver Landis
* Henry Sedley som Howard Pollard
* Blanche Davenport som Mrs. Raleigh Rand
* Edmund Burns som Ned Gardiner
* Sadie Leonard som Mrs. Daniel Chester
* George Pauncefort som Dick Stanton
* Cesare Gravina som Lazzare
* Edward Slow som en tjener

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 13. april 2016.
2. ↑   www.imdb.com, besøkt 13. april 2016[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  MARRIAGE FOR CONVENIENCE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Marriage for Convenience* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Marriage for Convenience* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Marriage for Convenience* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Marriage for Convenience* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Kolstadflata** (1a–65c) er en blindvei på Kolstad sør for Trondheim sentrum. Den strekker seg i retning øst/vest med tilførsel fra Casper Lundes veg og går parallelt med Kolstadvegen fra vegkrysset ved Kongsvegen i vest til Bjørndalsbrua i øst. Veien ble i 1969 oppkalt etter gården Kolstad.

Veien ble opparbeidet i forbindelse med drabantutbyggingen i området i perioden 1969–1972, i det som ble lavblokker i kjede med rundt 480 leiligheter under Kolstadflaten borettslag. Lengst øst i Kolstadflata i helningen ned mot Bjørndalen ligger flere rekkehus som ble bygget på midten av 1970-tallet. Det gamle våningshuset til Kolstad nordre (gnr. 42, bnr. 4) står igjen og fungerer i dag som enebolig, mens tomten etter den gamle driftsbygningen som brant ned i 2002 huser en boligblokk utenom borettslaget.

Kolstadflata har gangtilknytning til flere bussholdeplasser til både Metrobuss rute M2 og flere lokalbussruter, hvor disse er lokalisert i henholdsvis Kongsvegen (Husebytunet holdeplass), flere stopp i Saupstadringen og to holdeplasser langs Kolstadvegen (Bjørndalstoppen og Bjørndalsbrua holdeplass).

Se også
-------

* Kolstad skole

Referanser
----------

1. ↑  Adressa.no – Låven skulle rives (Publisert 3. desember 2002, besøkt 23. januar 2021)

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 295. ISBN 978-82-573-1762-1.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
En **konjunktur** er en generell betegnelse på aktivitetsnivået i en markedsøkonomi. Aktivitetsnivået måles ved bruttonasjonalprodukt (BNP), som består av en rekke økonomiske størrelser som f.eks. investeringer, sysselsetting og forbruk, og konjunkturen er gitt ved differansen mellom aktivitetsnivået og trendnivået.

En oppgangskonjunktur finner sted når veksten er større enn trendveksten for BNP, mens en lavere vekst tilsier en tilstand med nedgangskonjunktur. Fra et bunnivå i en lavkonjunktur kan man eksempelvis oppleve oppgang uten at man befinner seg i en høykonjunktur, og vice versa. Over tid vil, per definisjon, summen av høy- og lavkonjunkturer vise til en trend tilsvarende trendkurven til reelt BNP.

Eksterne lenker
---------------

* Statistisk sentralbyrå: Konjunkturer – statistikk, analyser og prognoser

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NDL **·** NKC
 |
Marquee Club, 14 Upper Saint Martins Lane, Covent Garden, London, August 2007
Rilo Kiley på Marquee, 2004
**Marquee Club** var en musikk-klubb i London, England.

Da den åpnet i 1958 på 165 Oxford Street var det primært jazz som ble spilt der. The Rolling Stones holdt sin aller første konsert der 12. juli 1962.

1960-årene
----------

I 1964 flyttet Marquee til den mest kjente plassen, 90 Wardour Street, hvor de aller fleste større rockeband i England spilte de neste 25 åra. Band som The Moody Blues, The Who, Yes, David Bowie, Jethro Tull, Jimi Hendrix og Pink Floyd spilte der i 1960-årene.

1970-årene
----------

The Rolling Stones gjorde et nytt show der 26. mars 1971 etter åtte år for å filme en TV-spesial. Selv om det aldri var en punk-klubb så opptrådte flere punkband der på slutten av 1970-årene og begynnelsen av 1980-årene; Sex Pistols, The Boys, Eddie and the Hot Rods, The Stranglers, Generation X, London, The Police, The Sinceros, Buzzcocks, The Jam, Joy Division og The Cure opptrådte alle på scenen på Marquee.

1980-årene
----------

I 1980-årene var Marquee en viktig arena for New Wave of British Heavy Metal (NWOBHM). NWOBHM band som Angelwitch, Diamond Head, Witchfynde and Praying Mantis var faste der, og Iron Maiden ble filmet der for dokumentaren «20th Century Box». De spilte også inn konsertalbumet *Live!! +one* der i 1980.

Marquee var også en viktig arena for progressiv rock sjangeren tidlig i 1980-årene. Det var her et usignert Marillion begynte å bygge seg opp sin fanbase med utsolgte konserter. Andre progrockband, som Pendragon, Solstice, Twelfth Night, IQ, Haze, Cardiacs og Liaison, spilte også på klubben.

Hemmelige konserter
-------------------

Den historiske klubben har ofte gjort at større artister har hatt hemmelige opptredener, gjerne under falske navn. Artister som Marillion (under navnet *Skyline Drifters* og *Lufthanser Air Terminal*), Prince, Genesis, Iron Maiden, Metallica og Mötley Crüe har alle hatt slike konserter.

Ballboy på Marquee

Nyere utvikling
---------------

I 1988 ble lokalene solgt og klubben flyttet til større lokaler på 105 Charing Cross Road. Det amerikanske progressiv metal bandet Dream Theater spilte inn sitt første konsertalbum, *Live at the Marquee*, på dette stedet. Lokalene ble solgt og klubben stengt i 1996. 

I 2002 ble klubben igjen åpnet, denne gangen i Islington, men den ble stengt igjen allerede i 2003. Navnet ble igjen brukt på en ny klubb på 1 Leicester Square midt i Londons turistdistrikt i 2004, men den ble stengt etter mindre enn 18 måneder. I 2007 ble det gjort et nytt forsøk på å åpne klubben, denne gang i Upper Saint Martins Lane in Covent Garden, men den stengte igjen 10. februar 2008.

Referanser
----------

1. ↑  The Rolling Stones 40 years anniversary Marquee Club, London, July 12, 1962
2. ↑
3. ↑  Gaffa.no - 50 år med The Rolling Stones[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Marquee Club – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Kolsås sett fra vest, naturreservatet ligger ved den nordre toppen.
**Kolsåstoppen naturreservat** er et naturreservat på Kolsås i Bærum.

Geologi
-------

I tidligpermtiden sprakk jordskorpa opp og lava strømmet ut over området. Krokskogen-Kolsås-Nittedal lavaprovins ble dannet i  riftstadie seks. Dette utgjorde slutten på riftstadiet som startet i sør og endte lengst mot nord. Den innledende riftingen kulminerte med strømmer av rombeporfyrlava som dekket to tredjedeler av Oslofeltet.

Lavastrømmene nådde Kolsås-området fra nord, og en kan tenke seg at de kom så langt nord som fra Lillehammer-området. Mesteparten av lavaen er erodert bort, selv om lavaen er relativt hard og erosjonsbestandig og dermed står opp og danner åser i terrenget.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Nationally designated areas (CDDA)*, Wikidata Q1116062,

Kilder
------

* Direktoratet for naturforvaltning, faktaark Besøkt 24. februar 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister **·** Naturbase
 |
**Michael «Mik» Barne** (født 15. oktober 1877 i Sotterley i Suffolk, England, død 31. mai 1961) var en britisk sjømann som deltok på Discovery-ekspedisjonen 1901–1904 under ledelse av Robert F. Scott. Han var den lengst gjenlevende av ekspedisjonsmedlemmene.

Barne var sønn av Frederick Barne og hustru Lady Constance Adelaide Seymour, datter av Francis Seymour, femte marki av Hertford. Hans far var parlamentsmedlem for East Suffolk. Han tok utdanning ved Stubbington School som forberedelse til å gå inn i Royal Navy. I 1893 startet han sin tjeneste som kadett, og i 1898 gikk han over i tjeneste som offiser på HMS «Porcupine».

  

Fra 1901 deltok han som fenrik i Robert F. Scotts første ekspedisjon til Antarktis, Discovery-ekspedisjonen. Til tross for at han pådro seg forfrysninger, skrev Barne ned rikelig med notater i løpet av de tre årene ekspedisjonen pågikk, både om generelle forhold og sine spesialfelt, magnetometri og dybdelodding. Scott verdsatte høyt hans evne til å roe gemyttene når stemningen ble anspent.

Barne Inlet, en 29 km bred vik på vestre side av Rossbarieren som han oppdaget, er oppkalt etter ham. I tillegg er Barnebreen og Cape Barne ved McMurdo-sundet oppkalt etter ham.

Han ble tildelt den britiske Polarmedaljen for sin deltakelse i Discovery-ekspedisjonen.

Referanser
----------

1. ↑   Dreadnought Project, Dreadnought Project page Michael\_Barne[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Genealogics, genealogics.org person ID I00188108[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   The Peerage, The Peerage person ID p5412.htm#i54118[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   The Peerage person ID p5412.htm#i54118, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2 3 4   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  *Heroic Age of Antarctic exploration Polar Record* Scott Polar Research Institute, 19. mars 2001, vol 38, nr. 204, side 69
7. ↑  Robert Falcon Scott south-pole.com
8. ↑  Fiennes, R. (2003): *Scott*, Coronet, London. ISBN 0340826991

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Konkubinatparagrafen av 1842 i lovsamling fra 1860-tallet.
Konkubinatparagrafen fra straffeloven av 1902.
**Konkubinatparagrafen** er det folkelige navnet på den paragrafen i kriminalloven av 1842 og senere straffeloven av 1902, som forbød konkubinat (samboerskap) mellom to ugifte personer av motsatt kjønn.

Lovreguleringen over tid
------------------------

### Kriminalloven av 1842

Kriminalloven av 1842, kapittel 18, § 22 lød slik:

> 
> Leve ugifte Personer sammen, som om de vare Ægtefolk, straffes de med Bøder eller Fængsel. Ved Bedømmelsen af, hvorvidt saadant Samliv finder Sted, kommer det ikke i Betragtning, at de Angjældende intet Fællesskab have i Indtægter og Udgifter. Hvo, som heri paany gjør sig skyldig, ansees med Fængsel eller Strafarbeide i femte Grad. Straf efter denne § bortfalder, hvis Nogen af dem, der saaledes have forseet sig, siden lovligen kommer i Ægteskab.
> 
> 
> 

### Straffeloven av 1902

Straffeloven av 1902 § 379 lød slik:

> 
> Den, som, trods paatalemyndighedens advarsel, fortsætter et offentlig forargelse vækkende samliv i utugtig omgjængelse med en person af det andet kjøn, straffes med bøder eller med fængsel indtil 3 maaneder.
> 
> 
> § 214 finder tilsvarende anvendelse.
> 
> 
> 

Paragrafen ble foreslått opphevet i 1954 sammen med forbudet mot homoseksuell omgang mellom menn samt dyresex i straffeloven § 213, men forslaget ble forkastet av Stortinget med stort flertall. Den ble først opphevet ved lov av 21. april 1972 nr. 18, sammen med forbudene mot seksuell omgang mellom menn og mot dyresex, og trådte i kraft samme dag.

En tilhørende bestemmelse, straffeloven 1902 § 209 om straff for ekteskapelig utroskap, ble opphevet i 1927.

Litteratur
----------

* Kathrine Bergen Brekken «De leve sammen som om de vare Ægtefolk, uagtet de ikke ere det.» Analyse av ugift samliv i Norge mellom 1842-1902 Masteroppgave i historie, Universitetet i Bergen, 2008

Referanser
----------

1. ↑  Peder Kjerschow: Lov angaaende forbrydelser af 20 august 1842 (1896) side 323
2. ↑  Besl. O. til indst. O. I. (1901/1902) side 57
3. ↑  Odelstingets lovbeslutning: Besl. O. nr. 53 (1971–72), kunngjøringen av loven i Norsk lovtidend 1972 avdeling 1 side 529–530
4. ↑  Besl. O. til indst. O. I. (1901/1902) side 31. § 209 første ledd lød: «Gift person, som har samleie med nogen anden end sin egtefælle, saavelsom ugift, der har samleie med nogen gift, straffes med fængsel indtil 3 maaneder.»
5. ↑  Lov 4. juli 1927 nr. 9 (saksopplysninger). Se Ot. prp. nr. 8. (1927) Om forandringer i straffeloven side 13 for begrunnelsen.

Eksterne lenker
---------------

* NRKs lydopptak fra Odelstingets diskusjon om konkubinatparagrafen i mai 1955

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** HDS
 |
**Castberggården** er en sveitservilla i Sandefjord kommune. Huset ble bygget i 1870 og regnes for å være det eldste arkitekttegnede huset i Sandefjord. Navnet har huset etter den første eieren, hvalfangstpioneren Christopher Castberg. Adressen er Hjertnespromenaden 13.

Huset er tegnet av arkitekten Jacob Wilhelm Nordan. Det er bygget som en tradisjonell sveitservilla over halvannen etasje, og med midtstilt verandaparti i full høyde. Verandaens annen etasje er oppført med et halvsirkelmotiv over hele verandaens bredde.

Halvsirkelmotivet ble anvendt innen sveitserstilen i en kort periode, og ble ikke det mest utbredte innenfor denne stilarten. Arkitekt Nordan skal selv ha tegnet en lignende villa. Også arkitekten for Stortingsbygningen, Emil Victor Langlet, og arkitekten Wilhelm von Hanno anvendte motivet tidligere.

I 2004 ble huset gjort om til kafé, etter at Promenadecaféen måtte legge ned. Kaféen ble lagt ned i 2007, men åpnet i igjen i 2012.

Referanser
----------

1. ↑  Sandefjord: Castberggården, Hjertnespromenaden 13, artemisia.no, 2000/2001, besøkt 12.1.17
2. ↑  Nå åpner Promenaden igjen, *Sandefjords Blad* 1.8.12, besøkt 12.1.17
**Castarède** er et armagnachus. 

Huset ble grunnlagt i 1832, og er med det Armagnacs eldste hus. Slottet heter *Chateau de Maniban* og er fra 1500-tallet. Det ligger i Bas-Armagnac, med egne vinmarker. Her har de 3 hektar med Folle Blanche og 13 hektar med Ugni Blanc og Colombard. 

De har 2 vinkjellere, som er over 100 år gamle. Den ene ligger ved elven Baïse, ved Pont de Bordes. Her lagres de eldste armagnacene. Den andre ligger på vinslottet deres.

Historie
--------

Huset ble etablert i 1832. Gjennom årene har de samlet opp et betydelig lager med årgangsarmagnacer, den eldste er fra 1888. De har spesialisert seg på årgangsarmagnacer som reduseres naturlig til ca. 40%, dvs. at de ikke tynner ut med vann for å oppnå den ønskede alkoholstyrken. 

Huset er fortsatt eid av familien Castarède, det eies i dag av Florence Castarède; 6. generasjon Castarède.

Utvalg
------

### Armagnac

* VSOP – minimum 8 års fatlagring
* XO – minimum 15 års fatlagring
* Hors d'Age – minimum 15 års fatlagring
* Armagnac 1900 – årgangsarmagnac
* 9 – en treeske med 3 årgangsarmagnacer; 1979, 1969 og 1959
* Blanche 2000 – hvit armagnac, med 45% alkohol, ren Folle Blanche

I tillegg har de ca. 40 årgangsarmagnacer, utvalget vil variere over tid. Pr. 2006 hadde de bl.a. årgangene 1888, 1889, 1893, 1900, 1911, 1914. Nyeste årgang var 1980. 

### Andre drikker

* Anasoa – likør som inneholder armagnac, 25% alkohol
* Côte de Gascogne

Utmerkelser
-----------

* Brussel Spirits Award 1999 – Gull
* Challenge International du Vin 1999 – 1 gull og 1 sølv
* London International Wine Fair 2000 – Gull for sin Armagnac Castarède millésime 1975

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Konjunktiva** (*conjunctiva*) er en slimhinnemembran som dekker sclera (den hvite delen av øyet) og innsiden av øyelokkene. Konjunktiva sørger for fuktighet til øyet ved å produsere slim og tårer, om enn et mindre volum av tårer enn tårekjertelen. (London Place Eye Center, 2003).

Histologi
---------

Konjunktiva blir typisk inndelt i tre deler:

1. *Conjunctiva palpebrarum* – den del av konjunktiva som bekler innsiden av øyelokket.
2. *Fornix conjunctivae* – den del av konjunktiva som bekler det området hvor innsiden av øyelokket og øyeeplet møtes.
3. *Conjuctiva bulbi* – den del av konjunktiva som bekler øyeeplet

Sykdommer
---------

Sykdommer i konjunktiva og hornhinnen er et vanlig opphavssted for symptomer fra øye. Øyets overflate blir utsatt for forskjellige eksterne påvirkninger, og er spesielt sårbar overfor skader, infeksjoner og allergiske reaksjoner. Denegerasjon og dystrofi er mindre vanlige årsaker til problemer. Konjunktiva er mest kjent for den inflammatoriske (betente) tilstanden konjunktivitt, som gir røde øyne (**konjunktival injeksjon**, som skyldes en dilatasjon av blodkarene i *conjuctiva bulbi*).

Se også
-------

* Øyelidelser hos hund

Eksterne lenker
---------------

* London Place Eye Center (2003). Conjunctivitis.
* Medicinenet.com (1999). Conjunctiva Arkivert 7. juni 2014 hos Wayback Machine..

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Castimir** er en figur fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han er kjent som "Castamir troneraneren", ettersom han tok Gondors trone fra dets rettmessige konge, noe som startet en borgerkrig kjent som *Ættefeiden.* Til tross for dette blir regnet som den 22. kongen av Gondor.

Castamir ble født i år 1259 T.T.. Han tilhørte kongeslekten til Anárion, ettersom han var barnebarnet til Calimethar, den yngre sønnen til Calmacil, den 18. kongen av Gondor. Selv om han ikke var den rette arvingen til Gondors trone, var han en adelig mann, og ble Gondors Kaptein for Skip.

Under regjeringen til hans slektning, kong Valacar, var det misnøye blant Gondros befolkning, ettersom deres konge hadde giftet seg med en kvinne fra Rhovanion som ikke var av Númenorsk herkomst. De to hadde en sønn sammen, med navnet Vinitharya. Mange i Gondor mislikte tanken på at deres fremtidige konge var bare halvt Númenoreer, hadde blitt født og oppdratt i nord, og hadde et utenlandsk navn, og de trodde at han kunne miste deres gave for langt liv. Castamir var blant dem som mente at Gondors konger måtte være av rent blod.

Da Valacar døde i år 1432 ble han etterfulgt av sin sønn som tok navnet Eldacar, men dette navnebytte var ikke nok til å blidgjøre hans motstandere. Allerede før han ble kronet oppstod det opprør i det sørlige Gondor, og dette ble starten på Gondors borgerkrig, kalt *Ættefeiden.* Fem år senere ledet Castamir et opprør som tvang Eldacar på flukt fra Osgiliath. Under denne krigen ble Gondors hovedstad ødelagt, og Castimir drepte Eldacars eldste sønn, Ornendil.

Castimir ble deretter Gondors konge, og styrte landet med en jernhånd i ti år. Til å begynne med godtok Gondors befolkning Castimir som deres nye konge ettersom han var av rent blod, men det tok ikke lang tid før de innså hvor brutal og undertrykkende han var som leder. Han planla også å flytte hovedstaten til Pelargir, noe som førte til at han mistet støtte fra folket i Minas Arnor og Ithilien. I mellomtiden hadde Eldacar dratt nordover og samlet seg støtte blant sitt broderfolk i Rhovanion.

I år 1447 marsjerte Eldacar sørover med sin hær som nå var støttet av folk fra Gondor som var misfornøyde med Castamir. Etter det avgjørende slaget ved elva Erui hvor Eldacar vant, ble Castamir drept av Eldacar personlig. Eldacar tok dermed tilbake tronen og styrte Gondor før han ble etterfulgt av sin andre sønn, Aldamir.

Men Castamirs innflytelse sluttet ikke her. Hans sønner og andre støttespillere klarte å flykte til havnebyen Pelargir. Her holdt de sin siste motstand helt til Pelargir falt, men de klarte å flykte til Umbar med deres skip. Castimirs etterkommere og deres støttespillere ble kjent som *korsarer*, pirater som terroriserte Gondors havner med støtte fra Harad. De forble Gondors største trussel i de neste 400 år. Castimirs oldebarn, Angamaitë and Sangahyando, stod bak drapet på Minardil, den 25. kongen av Gondor. Korsarere forble en trussel helt til år 1810 da kong Telumehtar gjenerobret Umbar, og drepte de gjenlevende etterkommerne av Castamir.
***Og ditt navn er mitt*** (originaltittel ***Call Me by Your Name***) er en oppvekstroman fra 2007 skrevet av André Aciman. Romanen utspiller seg i Italia i 1980-årene, og skildrer den intense sommerflørten mellom 17 år gamle Elio Perlman og familiens 24 år gamle sommergjest Oliver. Den norske oversettelsen skal etter planen bli utgitt i 2020. Oppfølgeren *Finn meg* ble utgitt i oktober 2019.

Romanen ble filmatisert i 2017, med Timothée Chalamet og Armie Hammer i hovedrollene som Elio og Oliver. Luca Guadagnino regisserte filmen, mens James Ivory bearbeidet romanen til et filmmanuskript. Den fikk god kritikk og ble blant annet nominert til Oscar for beste film.

Referanser
----------

1. ↑  Coggan, Devan (23. januar 2018). «Oscar nominations 2018: See the full list». *Entertainment Weekly*. Arkivert fra originalen 23. januar 2018. Besøkt 29. desember 2019.

Eksterne lenker
---------------

* *Og ditt navn er mitt* på Gyldendals nettsider

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** OCLC
 |
**Anna Häfele** (født 26. juni 1989 i Bad Arolsen, Hessen) er en tysk skihopper, som representerer SC Willingen.

Hun debuterte internasjonalt med 29.-plass i kontinentalcupen i Schönwald 8. februar 2005. Hun har fem pallplasseringer i kontinentalcupen, inkludert tre seire og én annenplass.

Hennes beste plassering i junior-VM er en 2.-plass i Štrbské Pleso i 2009.

Kontinentalcupseiere vinter 2004-2011 (tilsvarende verdenscup)
--------------------------------------------------------------

| Nr. | Dato | Sted | Øvelse |
| --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2008-12-1212. desember 2008 | USAs flagg Park City | HS100 |
| **2.** | 2008-12-1313. desember 2008 | USAs flagg Park City | HS100 |
| **3.** | 2008-12-1818. desember 2008 | Canadas flagg Whistler | HS106 |

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Anna Häfele – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Anna Häfele – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (pl) Anna Häfele – skijumping.pl Rediger på Wikidata
Lovkodeksen Jónsbók, faksimile fra Skarðsbók, skrevet i 1363
**Jónsbók** er en islandsk lovbok som ble skrevet av den islandske lovsigemann Jón Einarsson og fikk navn etter ham. Den ble til etter initiativ fra den norske kong Magnus Lagabøte og var gjeldende i islandsk rett fra 1281 og til den ble revidert – men ikke avskaffet – i 1662. Deler av lovboka er fortsatt gjeldende på Island.

Forløperne til lovsamlingen
---------------------------

### Grágás

Islands første lovsamling, Grágás, var gjeldende fra Alltinget ble opprettet på Islands rundt 930 og fram til landet kom under norsk styre i 1262. Grágás ble nedskrevet første gang i 1117 etter vedtak på Alltinget.

### Járnsíða

Gjennom langvarig politisk arbeid klarte kong Håkon Håkonsson å utnytte innbyrdesstridene på Island til å få gjennomslag for norsk overherredømme på Island i 1262 i og med vedtaket av samarbeids- eller unionspakten Gissurarsáttmál, oppkalt etter jarl Gissur Þorvaldsson. Da Håkon døde i 1263 satte kong Magnus Lagabøte i gang arbeidet med lovrevisjoner, og han utarbeidet først en lovsamling for Island, kjent som Járnsíða, som avløste de tidligere lovene.

Norsk herredømme på Island
--------------------------

Samtidig som den norske kongen arbeidet med å samle de norske lovene til en felles landslov – Magnus Lagabøtes landslov – fikk han også islendingen Jón Einarsson (død 1306) til å skrive en ny lovsamling for Island etter norsk mønster. Ifølge historikeren Andreas Holmsen tok de nye lovene hensyn til de særegne islandske vilkårene på flere områder av nærings- og arbeidslivet, men den grep sterkt inn i den gamle samfunnsorganisasjonen, ordnet rettergang og domstoler på norsk vis og innførte helt norske styringsformer. Det islandske jarledømmet falt bort ved Gissur jarls død i 1268. Nå ble det satt inn kongelige sysselmenn og lagmenn, og Alltinget ble omdannet til et vanlig lagting med utsendinger som var oppnevnt av sysselmennene.

Den nye lovsamlingen ble etter en del motstand vedtatt på Alltinget i 1281. Den var gjeldende rett på Island helt fram til revisjonen av lovene i forbindelse med innføringen av eneveldet i Danmark-Norge i 1662. Den første trykte utgaven av Jónsbók ble utgitt i 1578 i *Monumenta Typhographica Islandica*. Flere håndskrevne manuskripter er kjent, blant annet fra *Skarðsbók*.

Referanser
----------

1. ↑  Andreas Holmsen: Norges historie, 1978, s 308-09

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** OCLC **·** GND
 |