recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hååna** eller **Håelva** er ei elv i Hå og Time kommuner i Rogaland. Den renner gjennom det relativt tett befolkede kulturlandskapet på Jæren og munner ut i havet like nord for Hå Gamle Prestegard. Elva er 38,4 kilometer lang. Elva har en relativt stor bestand av den totalfreda elvemuslingen (*Margaritifera margaritifera*).

Elva har utspring som flere små bekker nord for Synesvarden på Høg-Jæren. Fra innsjøene Storamoset og Litlamoset renner elva mot nord under flere forskjellige navn, først som Stormyråna, deretter Undheimsåa, Fosseåna og Fotlandsåna. Flere sideelver kommer inn fra øst. Ved Høyland snur elva mot vest og ved Fotland danner den Fotlandsfossen. Herfra renner elva i et stilleflytende og buktende løp mot havet. Ved Haugland kommer den største sideelva Tverråna inn fra sør.

På grunn av betydelig forurensning fra jordbruket er elvas vannkvalitet sterkt forringet. Oppblomstring av blågrønnalger forekommer regelmessig. Funn etter mange boplasser viser at her har vært aktivitet av mennesker helt tilbake til steinalderen.

Hååna er kjent som en fiskerik elv med laks og ørret. Elva har også en god bestand av den totalfreda elvemuslingen, og som sådan ble elva valgt ut som ett av vassdragene i det nasjonale overvåkingsprogrammet for elvemusling i Norge. Populasjonen ble beregnet til cirka 120 000 individer i 2008, hvorav cirka 90 prosent langs den 5 km lange strekningen mellom Oma og Haugland. I sideelven Tverråna betraktes imidlertid elvemuslingen som utdødd. Historisk var Hååna en av de viktigste elvene for perlefiske i Norge. Den har også en god bestand av ål, og i vannene i de øvre områdene lever også sik og røye.

Jærstrendene er fredet som landskapsvernområde og strekker seg mange mil nordover og sørover fra Håånas munning. Her er det både sanddyner og rullesteinstrender med spennende plante- og dyreliv. I tillegg til Jærstrendene landskapsvernområde har nedbørfeltet flere landskapsvernområder og reservater knyttet til vassdraget. Vassdraget ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Nedbørfelt til hav.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 1. januar 2016
2. ↑  «Hååna». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 20. oktober 2016.
3. 1 2 3 4  Larsen, B.M. 2013. Problemkartlegging med tilknytning til elvemusling i Håelva og forslag til tiltaksplan for å ta vare på og styrke bestanden i vassdraget. - *NINA* Rapport **911**. 66 s. ISBN 978-82-426-2515-1
4. ↑  «028/1 Håelva». *nve.no*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 15. juni 2021. Arkivert fra originalen 31. mai 2022. Besøkt 15. oktober 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Bernhard Roggen** (1825–1867) var en norsk litteraturkritiker. Han skrev under pseudonymet **Bernhard Olrik**.

Liv
---

Han var sønn av kjøpmann Ole Beyer Roggen og Henrikke Lucie Danchertsen, var elev ved Bergen katedralskole og ble student i 1847. Først studerte han teologi i et par år, men oppga dette studiet til fordel for estetikk og skjønnlitteratur. I 1857 konkurrerte han med Cathrinus Bang, Lorentz Dietrichson og Hartvig Lassen om den nye stipendiatstillingen i nordisk litteratur ved universitetet i Christiania, som gikk til Bang.

Roggen var i mange år lærer ved frøken Steffens' pikeskole og Wilsons pikeskole i Christiania. I 1860 utdannet han seg til blindelærer og ble deretter ansatt som bestyrer ved det nyopprettede Christiania Blindeinstitut. Han beholdt denne stillingen til sin død.

Han utga noen mindre skjønnlitterære arbeider (*Bergens Mysterier*, 1845 og *Fortællinger*, 1851), men skrev for det meste litteraturkritikk i avisene *Den norske Tilskuer* og *Christiania-Posten*.

Referanser
----------

1. ↑   media.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   absalonpedersonbeyer.slektenbeyer.com[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   media.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* «Roggen, Bernhard», i Halvorsen, J.B. (1896). *Norsk Forfatter-Lexikon 1814-1880*. Kristiania: Den Norske Forlagsforening.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Kokle er Latvias viktigste folkemusikkinstrument
**Kokle** er et strengeinstrument som brukes i latvisk folkemusikk. Instrumentet er det viktigste i latvisk folkemusikktradisjon og hører til en stor gruppe strengeinstrumenter i de baltiske landene. Instrumentet er laget av tre og strengene var opprinnelig av dyresener.

Opprinnelse
-----------

Kokles er ikke omtalt i skriftlige kilder før på 1500-tallet. Det likner og sies å ha samme opphav som den litauiske kankles, russisk eller østslavisk gusli, estnisk kannel og den finsk-karelska kantelen. Ifølge latvisk folketro forestiller strengene solen.

Konstruksjon
------------

Kokle-instrumenter laget av Arnolda Osvalda
Kokles har en trapesformet kropp, med ett tynt lokk på resonanskassen. Stemmeskruene er av tre og befinner sig på den breie siden av instrumentet, mens en liten metallstav på den smale siden holder strengene. Før i tiden hadde man strenger av dyresener, men i dag så er det oftest metallstrenger som brukes. Tradisjonelt hadde instrumentet 6-9 strenger men antallet er seinere øket til 10.

Spill
-----

Kokles spiller Laima Jansone
Vanligvis spilles kokles sittende (ofte ligger instrumentet på bordet). Som på guslin demper venstrehanda de strengene som ikke skal høres og høyrehaånden klimprer på en eller flere strenger for å spille melodien.

Referanser
----------

1. ↑  Simon Broughton (1994). *World music: the rough guide*. Rough Guides. ISBN 978-1-85828-017-2.
2. ↑  *Peoples of Europe*. Marshall Cavendish. s. 279–. ISBN 978-0-7614-7378-7.

* (en) Kokles – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Lauri Hussar** (født 1973) er en estisk politiker. Han har vært leder i det liberale partiet Estland 200 siden 2022 og president i Riigikogu (Estlands riksdag) siden 2023.

Liv og virke
------------

Han gikk gymnaset i Võru og studerte teologi ved Universitetet i Tartu.

Fra 1998 til 2006 arbeidet han som reporter, programleder og nyhetsredaktør i estisk TV3, deretter som programleder i både radio og TV for ERR. Fra 2016 til 2019 var Hussar sjefredaktør i den riksdekkende dagsavisen *Postimees*.

Hussar sa opp redaktørstillingen for å kunne stille til valg for partiet Estland 200. I oktober 2022 ble han valgt til partileder.

Ved valget i mars 2023 ble han valgt inn i Riigikogu, som representant for Harjumaa og Raplamaa valgkrets, og ved konstitueringen ble han valgt til Riigikogus president.

Han har også vært kommunepolitiker i Viimsi kommune.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  «Lauri Hussar» **(engelsk)**. Riigikogu. Besøkt 17. august 2023.
2. ↑  Raudsik, Heliis (14. januar 2019). «Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar kavatseb liituda Eesti 200-ga ning kandideerida riigikogu valimistel» **(estisk)**. Delfi. Besøkt 17. august 2023.
3. ↑  «Gallery: Lauri Hussar elected Eesti 200 chair» **(engelsk)**. ERR. 15. oktober 2022. Besøkt 17. august 2023.
4. ↑  «The 15th Riigikogu held its opening sitting» **(engelsk)**. Riigikogu. 10. april 2023. Besøkt 17. august 2023.
***Balto og Ulveflokken*** (originaltittel: *Balto II: Wolf Quest*) er en amerikansk direkte-til-video-animasjonsfilm fra 2002, som handler om hunden Balto. Den er en oppfølger til *Balto* fra 1995. I 2004 ble det laget en tredje film i serien, ved navn *Balto 3 – Forandringens vinger*.

Handling
--------

Balto, som er halvt ulv, halvt husky, får valper med den vakre, ren-rasede huskyen, Jenna. Alle valpene ser ut som hunder, unntatt Aleu (uttales Alu), som ser ut som en ulv. Seks uker etter at valpene ble født skal valpene gis bort. Men Aleu den eneste som ikke får et nytt hjem, og vokser derfor opp sammen med foreldrene sine. Ett år senere dreper en jeger nesten Aleu, og Balto blir tvunget til å fortelle hvordan folk ser på henne: som en ulv. Hun blir rasende og reiser ut i verden, for å finne ut hvem hun virkelig er. Men farer og mystiske gåter lurer rundt alle svinger. Aleu finner snart tilflukt i en hule, hvor hun møter en mus som heter Muru. Det blir senere avslørt at Muru er Aleus åndelige veileder. 

Når den unge ulven prøver å komme seg ut av hulen, blir hun angrepet av en grizzlybjørn. Men Balto dukker opp, og begynner å kjempe mot bjørnen. De ankommer snart territoriet til en flokk sultne ulver, ledet av Nava, som redder Balto og Aleu fra et angrep fra Niju - som ønsker å ta over plassen som ulveflokkens leder. Nava kunngjør at flokken en dag kommer til å bli ledet av «han som er en ulv, men ikke vet at han er en ulv». Alle tror at dette er Balto, men han nekter å gå med på dette. Ulvene kunngjør at den eneste måten å overleve på er å krysse en isete innsjø. Men flokken deler seg mellom de som støtter Niju - som har en plan om å stjele de andres forsyninger - og Navas gjeng. Balto og Aleu støtter den nåværende lederen.

Skuespillerne
-------------

* Maurice LaMarche som Balto.
* Jodi Benson som Jenna.
* Lacey Chabert som Aleu
* David Carradine som Nava
* Mark Hamill som Niju
* Charles Fleischer som Boris.
* Peter MacNicol som Muru
* Rob Paulsen som Terrier.
* Nicolette Little som Dingo
* Melanie Spore som Saba
* Kevin Schon som Muk.
* Joe Alaskey som Nuk
* Monnae Michaell som Aniu
* Mary Kay Bergman som Fox
* Jeff Bennett som Yak

Norske stemmer
--------------

* Kim Fangen som Boris

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 20. mai 2016.
2. ↑  ; besøksdato: 20. mai 2016.
3. ↑  ; besøksdato: 20. mai 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Balto og Ulveflokken* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Balto og Ulveflokken* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) *Balto og Ulveflokken* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Balto og Ulveflokken* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Balto og Ulveflokken* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Balto og Ulveflokken* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Balto og Ulveflokken* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
Norheim strekker seg ned til Karmsundet ved Karmøybrua.
**Norheim** er området som ligger helt nord i Fastlands-Karmøy i Karmøy kommune. Bebyggelsen er sammenhengende med, og regnes som en del av, Haugesund tettsted. Norheim strekker seg fra sjøen, opp til Norheimstølen som innbefatter Oasen kjøpesenter, og videre opp over til Norheimskogen. Norheim grenser mot Spanne i øst, Haugesund i nord og Moksheim i sør. Norheim ligger i tilnytning til Karmsund bru, åpnet 1955, som binder fastlandet sammen med Karmøy. 

Opprinnelsen til navnet Norheim er ukjent, men området strekker seg ned til Karmsundet, hvis eldre betegnelse var Nordvegen.

Tjenestetilbud
--------------

På Norheim ligger kjøpesenteret Oasen storsenter, som er det største kjøpesenteret i kommunen. Flere bedrifter, inkludert flere bilforhandlere, har adresse på Norheim.

Norheim skole er en offentlig barneskole med om lag 260 elever. Skolekretsen består av grunnkretsene Norheimsvågen, Norheim, Norheimsskogen, Spanne og Moksheim. Også på Norheim er Norheim videregående skole (tidligere Kristen videregående skole, Haugalandet), som er en privat videregående skole.

Nær Norheim skole har Sportsklubben Nord har sine lokaler. Ved skolen finnes det innebandyhall/håndballhall (flerbrukshall) og en gressbane, kunstgress, grus og ballbinge m.m. Området tilstøter Norheimskogen med turstier fra Norheim til Vormedal og til Spanne. Midt inne i skogen finner en Moksheimsvatnet. På Moksheim ligger blant annet Haugaland Travbane. Denne lå tidligere som en del av Hestmyr stadion (idag Nord stadion.) 

Nær Oasen storsenter ligger Norheim kirke, vigslet i 1978.

På Norheim finner en ved Karmsundet fornminnet «De fem dårlige jomfruer». 

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Celine Kommandantvold Pettersen** (født 10. januar 1988 i Oslo) er en norsk kvinnelig fotballspiller for LSK. Hennes ungdomsklubb var Kjelsås IL.

Pettersen er oppvokst på Kjelsås, og gikk på Bjerke videregående skole fra 2004 til 2007, hvor hun studerte idrettsfag. Pettersen begynte i Røa i 2007-sesingen, og debuterte i kamp i cupen mot Borgen spm innbytter for Karin Bredland. Pettersen scoret allerede i sin debutkamp i Toppserien, da hun kom inn som innbytter mot Sandviken. Stillingen da hun kom inn var riktignok 8-0 til Røa. Pettersen scoret etter å ha vært på banen i ett minutt i 4. serierunde i Toppserien 2008 mot Fart. I en cupkamp mot Bækkelaget spilte Pettersen sin første kamp fra start, og hun ble ikke byttet ut. 

Pettersen skyndet seg langsomt, og det var først i hjemmekampen mot Trondheims-Ørn i 9. serierunde i Toppserien 2009 at Pettersen spilte en toppseriekamp fra begynnelsen. Pettersen var imidlertid i hovedsak innbytter. Sesongen 2010 ble imidlertid Pettersens gjennombrudd. Etter at flere spillere hadde forlatt Røa, fikk Pettersen stadig mer tillit, og hun takket for tilliten ved å score mål allerede i sesongens første kamp mot Linderud-Grei. På tross av hard kamp fra blant andre Ada Finskud, Karoline Rud, Cathrine Rolness og Kine Kvalsvik om plassen, beholdt Pettersen posisjonen de 10 første serierundene for Røa, og i tillegg i to cupkamper. Pettersen ble matchvinner for Røa hjemme mot medaljemotstander Arna-Bjørnar. Pettersen var en stund toppscorer, og hun fikk også tillit i 18 av serierundene, 15 av hvilke fra start. Hun kom også inn i cupfinalen mot Trondheims-Ørn og scoret et av målene.

  

Kommandantvold Pettersen arbeider som assistent ved en ungdomsskole ved siden av fotballen.

Se også
-------

Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole

Referanser
----------

1. ↑  «Cella» matchvinner[*død lenke*] Akersposten

Eksterne lenker
---------------

* Røas utøverprofiler
* nettavisen.no utøverprofil
***De Eenfoldiges Lære og Afmægtiges Styrke**, betragtet over Lexien paa Michels-Dag* er en kristen traktat eller pamflett fra 1798, skrevet av lekpredikanten Hans Nielsen Hauge (1771-1824). Det var Hauges fjerde bokutgivelse, utgitt et halvt år etter at han 27. desember 1797 for første gang hadde blitt fengslet for sine brudd på konventikkelplakaten. Boken var på 30 sider.

Både denne boka og en annen bok som Hauge utga få måneder tidligere (*En Sandhets Bekiendelse om Saligheds Sag*) skiller seg fra Hauges to første bokutgivelser (*Betragtning over Verdens Daarlighed* og *Forsøg til en Afhandling om Guds Viisdom*). Dels er det tynnere hefter (hhv 14 og 30 sider) og dels er de «bygd opp rundt tekstene for en søndag i kirkeåret. Tekstens sentrale partier er i konstruert som prekener over evangelieteksten og Lexien, som i begge tilfellene er hentet fra Åpenbaringen.» Evangelieteksten som det forkynnes over i dette skriftet er hentet fra Matteus 18: «Sannelig, sannelig jeg sier dere, uten at dere vender om og blir som barn, kommer dere ikke inn i himmelriket». I innledningsavsnittet, som er stilet til Hauges brødre i troen, og i avslutningsavsnittet, legger Hauge seg nær en stil og rolle «som forstander og menighetsbygger», i tråd med brevsjangeren i Det nye testamentet.

Boka er et forsterket angrep på samtidens prester, og avsnitt herfra ble trukket fram under rettssaken mot Hauge i 1804 som særlig bevis på hans presteforakt. Både i denne boken og i de foregående skriver Hauge fra en ydmyk men likevel selvbevisst «posisjon, nemlig opprøret nedenfra».

Hauges posisjon som oppbyggelsesforfatter ble formet i og med hans fire første bøker, som alle «kom ut i mellom fire og seks opplag i tida før 1804. En regner med et samlet opplag på disse tekstene på mellom 40 og 100 000 eksemplarer i perioden fram til arrestasjonen. Ingen annen del av Hauges forfatterskap fikk en tilsvarende betydning»

Referanser
----------

1. 1 2 3  Trygve Riiser Gundersen *Om å ta ordet*; bearbeidet versjon av hovedoppgave. Utgitt av prosjektet Norsk sakprosa, 2001 ISBN 82-90954-16-6
2. ↑  Hans Nielsen Hauge i Norsk biografisk leksikon
3. ↑  Dag Kullerud i innledningen til *Hans Nielsen Hauge; tekster i utvalg* (2012) ISBN 978-82-525-7791-4. Utdrag fra skriftet er gjengitt i denne antologien.

| * v
* d
* r
Haugianismen og Hans Nielsen Hauge |
| --- |
| Haugesbøker | Verdens Daarlighed (1796) • Om Guds Viisdom (1796) • En Sandhets Bekiendelse (1798) • De Eenfoldiges Lære (1798) • Den christelige Lære (1800) • Christendommens Lærdoms Grunde (1800) • Hauges Reiser (1816) |  |
| Se også | Maleriet «Haugianerne» • Filmen fra 1961 • Museet Hauges Minde • Christen B. Dahler • sønnen Andreas Hauge • sønnesønnen Hans Nilsen Hauge |
**Furugreinbukk** (*Pogonocherus decoratus*) er en bille som tilhører familien trebukker (Cerambycidae). Denne arten er østlig i Norge og finnes på Østlandet samt i indre strøk av Nord-Norge.

Utseende
--------

En liten (4–6 mm), kraftig, brunspraglete trebukk. I likhet med *Pogonocherus fasciculatus* mangler den en tagg bakerst på dekkvingene, fra denne arten kjennes den på at den er mindre og at dekkvingene har et stort, sammenhengende svart felt bak det grå tverrbåndet. Antennene er kraftige, med ganske lange børster, omtrent så lange som kroppen. Hodet er stort og bredt, tett kledt med håraktige skjell. Pronotum er litt bredere enn langt, hvelvet, med en smal, skarp tagg midt på hver sidekant. Dekkvingene er brune, omtrent en tredjedel bakover i vingene er det et litt utydelig, gråaktig tverrbånd, bak dette en stor, svart skråflekk, ikke flere små, runde flekker som hos *Pogonocherus fasciculatus*. Beina er korte og svært kraftige.

Levevis
-------

Larvene lever under barken på nylig døde greiner av furu, kanskje også på gran. Etter hvert borer larven seg også inn i veden. Larveutviklingen tar to år. Den voksne billen klekkes på høsten, men er ikke aktiv før etter at den har overvintret. Da er den i aktivitet fra mai til juli. Arten ser ut til å være noe varmekjær og går helst på furutrær som står soleksponert.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Europa, unntatt lengst i vest. I Norge finnes den på Østlandet og i indre strøk i Nordland og Finnmark.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
				+ Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
					- Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825 – ca. 315 arter i Europa
						* Stammen Pogonocherini
							+ furugreinbukk, *Pogonocherus decoratus* Fairmaire, 1855

Kilder
------

* Ehnström, B. og Holmer, M. 2007. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Skalbaggar: Långhorningar. Coleoptera: Cerambycidae. ArtDatabanken SLU, Uppsala. 298 sider. ISBN 978-91-88506-62-7
* Norges biller – *Pogonocherus decoratus*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Pogonocherus decoratus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Pogonocherus decoratus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Pogonocherus decoratus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Pogonocherus decoratus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Pogonocherus decoratus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Pogonocherus decoratus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Bilde av arten
Nærbilde av andesrev som viser værhårene.
Kattens værhår.
**Værhår** (*vibrissae*) er lange, stive hår som sitter på snutesidene (overleppen) hos pattedyr, men dyra kan også ha værhår over øynene og ellers rundt om på kroppen. For eksempel er det kjent at tigeren har fem ulike typer værhår. Disse er plassert på snuten, over øynene, på kinnene, på baksiden av dyrets forlemmer, og tilfeldig rundt om på kroppen. Også andre dyr enn pattedyr kan ha værhår.

Værhårene spiller en viktig rolle for dyrene når de skal føle seg frem, fordi de står i kontakt med svært følsomme nerveceller. Værhårene er festet til noen spesielle hårsekker som har erektilt vev. Ved blodfylling av disse sekkene kan værhårene reise seg.

Referanser
----------

1. ↑  Tony J. Prescott et al. (2011), Scholarpedia, 6(10):6642. Besøkt 2015-12-21

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vibrissae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
Bredtveit kvinnefengsel ligger på Bredtvet  Foto: C. Hill, 2007 
**Bredtvet** (også skrevet **Bredtveit** og **Bredtvedt**) er et strøk i bydel Bjerke i Groruddalen nordøst i Oslo. Området er en åsrygg beliggende mellom Veitvet i vest og Kalbakken i øst. Riksvei 4, Trondheimsveien danner grensen mot Rødtvet og Lillomarka i nord og over Østre Aker vei ligger bydel Alna i sør.

Navnet kommer fra norrøn breidr og tveit for en bred rydning eller utskilt jorde.

Bredtveit gård
--------------

Bredtveit gård var tidligere en storgård. Den er ikke nevnt i skrifter fra middelalderen, men var krongods og er notert solgt i 1662. Gården er kjent som hjemmet til lekpredikant Hans Nielsen Hauge fra 1817 til 1824. i 1929 kjøpte kommunen gården og husene er siden revet. På gården ble Bredtvet kirke bygget i 1977. En obelisk med minneplate over Hauge er reist i kirkehagen. 

Bredtveit kvinnefengsel ligger like nord for kirken. Bygget til den nedlagte Bredtvet videregående skole ligger på sørsiden av kirken, mens Statpeds kempetansesentra, Bredtvet kompetansesenter og Torshov kompetansesenter ligger mot sørøst.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |
***Mozart and the Whale*** er en amerikansk romantisk dramakomedie fra 2005, regissert av norske Petter Næss. Den handler om to mennesker med Aspergers syndrom, spilt av Josh Hartnett og Radha Mitchell. Manuskriptet er skrevet av Ron Bass.

Handling
--------

Filmen handler om to personer med Aspergers syndrom (en form for autisme). Donald (Josh Hartnett) driver en liten selvhjelpsgruppe for mennesker med autisme som er hardere rammet enn ham selv. Isabelle (Radha Mitchell) blir anbefalt å oppsøke gruppen av sin terapeut. *Mozart and the Whale* er en oppdiktet historie, som tar i bruk karakterer løst basert på den sanne historien om forholdet til Jerry Newport og Mary Meinel (nå Mary Newport).

Medvirkende
-----------

* Josh Hartnett i rollen som Donald Morton
* Radha Mitchell i rollen som Isabelle Sorenson
* Gary Cole i rollen som Wallace
* Allen Evangelista i rollen som Skeets
* Sheila Kelley i rollen som Janice
* Erica Leerhsen i rollen som Bronwin
* John Carroll Lynch i rollen som Gregory

Produksjon
----------

Filmprosjektet var i utgangspunktet planlagt for Steven Spielberg, men på grunn av hans store arbeidsmengde, landet prosjektet til slutt hos den kritikerroste norske regissøren Petter Næss. Dette var hans første amerikanske filmproduksjon.

Manuskriptet er skrevet av Ron Bass, som også skrev manuskriptet til *Rain Man*, også en film om en person med autisme. Ron Bass skal ha blitt inspirert av en artikkel om Jerry Newport og Mary Meinel i *Los Angeles Times*, som bakgrunn for manuskriptet.

Mottakelse
----------

Filmen ble hyllet av mange innenfor autistiske miljøer for dens realistiske portrettering av livet på autistenes premisser. På grunn av sin positive portrettering av Asperger syndrom og andre autistiske tilstander, har filmen ofte blitt vist på møter og konferanser innenfor autistiske miljøer.

Den har også blitt kritisert for å opprettholde det utbredte og feilaktige stereotypiske bildet mennesker har av autister. Blant annet at de har uvanlig gode evner innenfor enkelte områder. Hovedpersonen i filmen har for eksempel evnen til å regne ut meget kompliserte regnestykker i hodet, og kan legge sammen tall i rekordfart.

### Norske anmeldelser

* Aftenposten (2/6)
* NRK (4/6)
* Dagbladet.no (5/6)
* Filmdagbok Arkivert 28. juli 2021 hos Wayback Machine. (2/5)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Mozart and the Whale* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Mozart and the Whale* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (no) *Mozart and the Whale* på NRK TV Rediger på Wikidata

* (sv) *Mozart and the Whale* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Mozart and the Whale* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Mozart and the Whale* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Mozart and the Whale* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Mozart and the Whale* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Mozart and the Whale* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Mozart and the Whale* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
* (no) *Mozart and the Whale* hos Filmweb
William Tyndale
William Tyndales død; illustrasjon fra John Foxe' *Book of Martyrs*.
**William Tyndale** (født ca. 1494 i North Nibley ved Gloucester i England, død 6. oktober 1536 i Vilvoorde nær Brussel) var en prest fra England som ble kjent for å oversette Bibelen til engelsk og for at han for det ble en martyr.

Liv og virke
------------

Det er lite man vet om hans fødsel og tidlige liv. Han ble utdannet til prest og arbeidet ved universitetene i Oxford og Cambridge. Han kjente til gresk og latin, og senere hebraisk. Tidlig ble han påvirket av reformasjonen. Han kritiserte den katolske kirke på mange områder. 

Han søkte biskop Cuthbert Tunstall om tillatelse til å oversette Bibelen. Biskopen, som ønsket å stå i et godt forhold til kongen og kirken, nektet ham det. Likevel gikk han i gang med arbeidet. Det førte til at han opplevde at trykkeriene ble utsatt for razziaer og at noen av de tidlige utgivelsene av NT ble brent. Tunstall gikk sterkt inn for å støtte motstanden mot oversettelsen.

Tyndale drog til Tyskland og siden til Antwerpen. Han og hans medarbeidere fortsatte arbeidet med oversetting og trykking, og han fikk smuglet eksemplarer inn i England. Han skrev også bøker hvor han gikk imot kirkens lære. Til sist ble han kjent med en person som forrådte ham. Han ble i 1535 arrestret og satt i fengsel i en borg utenfor Bruxelles i mer enn et år, anklaget for kjetteri og forræderi, og siden hengt og brent på bålet. Den begrunnelse som ble anført var at han ikke ville endre sin bibeloversettelse således at kirken fremstod som værende Kristi menighet. Den opprinnelige oversettelse forstod menigheten som værende jødene og de som hasde tilsluttet seg jødedommen ved troen på Kristus. 

Til sist henrettet ved kvelning og deretter brent på bål. 

Ikke så lenge etterpå ble Bibelen i hans oversettelse allikevel anerkjent i England, og den var en viktig inspirasjonskilde til King James Version omkring hundre år senere.

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, kildekvalitet cirka[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Find a Grave, besøkt 29. august 2019[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) William Tyndale – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) William Tyndale – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  



|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** BNE
 |
**Lorents Jonsen Seem** (1859–1930) var gårdbruker på Ytter-Sem og ordfører i Snåsa i tre valgperioder 1908–1916.

Han hadde også andre verv i lokalsamfunnet. Han var styreformann i Snåsa sparebank fra 1914 til sin død i 1930, styremedlem i Snåsa handelsforening 1898–1903, aktiv i skogeierlaget, formann i styret for Snåsa dampskipssamlag 1907–08, og han var med på å stifte Snåsa meieri og var styreformann der 1913–14 og 1921–1923. I Seems tid som ordfører var jernbanesaken, veispørsmål og språkstriden de store sakene.

Han overtok gården Sem ytre etter faren Jon i 1884 og overlot den til sønnen Olaf i 1927. Gården var også skysstasjon og gjestgiveri.

I Seems tid som ordfører ble det innført forholdstallsvalg med flere lister. I hans første periode, ved kommunestyrevalget 1907, var det personvalg med én liste. Ved kommunestyrevalget 1910 ble det for første gang stilt lister: Venstre, Arbeiderpartiet og Riksmålspartiet. Seem representerte Riksmålspartiet, som fikk rent flertall både i 1910 og i 1913.

Hans datter Johanna Kristine (1886–1969) var gift med Arne H. Five, ordfører 1926–1928, mens dattera Leikny (1897-1994) var gift med Emil Mona, ordfører 1935–37. Leikny Mona var også selv aktiv i politikken.

Referanser
----------

1. 1 2   www.disnorge.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5  Sandnes, Jørn (1960). *Snåsaboka. 2. Bygdehistorien etter år 1800*. Kommunen. s. 193, 231, 304f, 310f,.
3. ↑  Lorents J. Seem; Gravminner i Norge
4. ↑  Sandnes, Jørn (1986). *Bank i bygda : Snåsa sparebank 100 år*. Sparebanken Inn-Trøndelag. s. 71.
5. ↑  Gjerstad, Joralf (1990). *Fra krambu til varehus*. [Snåsa handelslag]. s. 90. ISBN 8299212804.
6. 1 2  Skavlan, Gunnar (1962). *Snåsaboka. 4. Brukarhistoria*. Kommunen. s. 81f.
7. ↑  Toldnes, Bård (2000). *Langs spor og vei : fra landeveislokomotiv til automobil*. Autovia forlag. s. 39. ISBN 8299371910.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
«Cap'n Slappy» og «Ol' Chumbucket», grunnleggerne av Talk Like a Pirate Day
**International Talk Like a Pirate Day** er en parodi på helligdager som ble opprettet i 1995 av John Baur og Mark Summers. De fastslo at 19. september hvert år skulle være dagen da alle snakket som sjørøvere i en dag. Helligdagen har grunnlag i et romantisert bilde på sjørøvere som noble krigere og språket som brukes på denne dagen er klisjeer fra Hollywood-filmer, det er ikke et forsøk på å snakke slik sjørøvere faktisk snakket. Et eksempel på dette er at ordet «hei» erstattes av «ohoy» og «ja» av «Arrr!».

I Norge er det kun noen få som feirer Talk Like a Pirate Day, men man merker tilstedeværelsen på internett, hvor sider som Facebook og Google endrer utseende denne dagen.

Referanser
----------

1. ↑  «Once Again, Facebook Owns 'Talk Like A Pirate Day' On The Web». *TechCrunch* **(engelsk)**. Besøkt 7. september 2020.
2. ↑  «Google Pirate Search & Talk Like A Pirate Day». *Search Engine Land*. 19. september 2008. Besøkt 7. september 2020.
**HEC Paris in Qatar** er handelshøyskolen HEC Paris' avdeling i Doha, som er hovedstaden i Qatar.

Bakgrunn
--------

HEC Qatar er resultatet av en avtale mellom HEC Paris, en ledende fransk handelshøyskole, og Qatar Foundation, en ideell organisasjon opprettet i 1995 av emiren fra Qatar Sheikh Hamad ibn Khalifa Al Thani og hans kone, Sheikha Moza bint Nasser.

Utdanningstilbud
----------------

HEC Qatar tilbyr fire typer studieprogrammer.

### International Executive MBA

Det internasjonale *Executive MBA* (EMBA)-programmet som tilbys ved HEC Qatar er et intensivkurs som varer 13 til 16 måneder. Det er beregnet på toppledere som allerede har tilegnet seg betydelig yrkeserfaring innen sitt felt.

Kandidatene velger alle et hovedemne (spesialiseringsfag) når de blir med på programmet for å sette dem i stand til å utvikle mer spesialiserte og målrettede ferdigheter. De inviteres også til å sette opp et praktisk faglig prosjekt (for eksempel et virksomhetsovertakelsesprosjekt) alene eller i team.

HEC Qatar-studenter har muligheten til å fullføre visse deler av programmet ved skolens avdeling i Paris.

EMBA-kurs ved HEC Qatar undervises av internasjonale lærere utelukkende på engelsk.

### *Mastère spécialisé*

HEC Qatar tilbyr også et 18-måneders deltids Mastère spécialisé-program i strategisk bedriftsledelse. Kandidater til dette vitnemålet fullfører fjorten kursmoduler og skriver en oppgave om et emne relatert til deres tidligere eller nåværende yrkeserfaring, eller deres fremtidige ambisjoner.

### Åpne programmer

HEC Qatar tilbyr kortsiktige intensive opplæringsprogrammer for aktive ledere som raskt ønsker å tilegne seg kunnskap innen et bestemt felt. Alle kurs undervises på engelsk.

Disse programmene varer mellom 2 dager og en måned, og er fokusert på temaer som «virksomhetsledelse i krisetider» og «forhandlingsstrategier».

### Skreddersydde programmer

HEC Qatar tilbyr selskaper å utarbeide programmer for næringslivsledere som er skreddersydd behovene til det enkelte selskap.

Campus
------

Lokalene til HEC Qatar ligger i det såkalte Tornado Tower i hjertet av finanssenteret West Bay i byen Doha.

Studentene
----------

Studentmassen ved HEC Qatar består for det meste av ledere og ledere med flere års yrkeserfaring. Før de begynte på skolen, har de fleste av deltakerne lederstillinger i store selskaper i Midtøsten.

Referanser
----------

1. ↑  HEC Paris fête ses 10 ans au Qatar et inaugure ses nouveaux locaux dans la ville nouvelle de Msheireb Downtown à Doha
2. ↑  «HEC Paris in Qatar». *www.qf.org.qa* **(engelsk)**. Besøkt 2. juli 2023.
3. ↑  «HEC Paris...sans Paris». *www.heidi.news* **(fransk)**. Heidi.News. Besøkt 2. juli 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Skipsheveverket Ronquières
**Charleroi–Brussel-kanalen** er en skipsfartskanal i Belgia som sammenknytter byene Charleroi og Brussel. Den er på 74 kilometers lengde.

Historie
--------

Charleroi-Brussel-kanalens vestbredd, som utgjør grense mot Molenbeek, sett fra sør,med det tidligere Bellevue-bryggeriet
Kanalen sett fra sør, med slusen i Molenbeek
Allerede i 1531 gav kaiser Karl V tillatelse til en kanal som skulle føre fra elven Schelde ved Willebroek over Brussel til Charleroi. Byggingen tok ikke til før i 1550 anordnet av Maria av Ungarn, som den gang var Nederlandenes stattholderske. Men i 1561 ble bygginhen innstilt, etter at man var nådd frem til Brussel.

Med den industrielle revolusjon ble interessen for en videreføring av kanalen oppvekket, ettesom det var store kullforekomster i Charlerois omgivelser. Gravearbeidene begynte den 2. april 1827, den 1. august la man ned grunnsteinen for tunnelen *La-Bête-Refaite* (lengde: 1.267 meter, bredde: 3 meter). Selv om det ble forsinkelser i 1840 på grunn av den belgiske revolusjon og deretter på grunn av pengemangel, kunne kanalen høytidelig åpnes for trafikk den 22. september 1832. 

Kanalen hadde til å begynne med et relativt kort tverrsnitt og var bare egnet for skip for opp til 70 tonn. Derfor begynte man tidlig på utvedelsesarbeider. Fra 1854 til 1914 var arbeidene så langt fremskredne at man mellom Charleroi og Clabecq kunne trafikkere med 300-tonns skip. 

Etter første verdenskrig kunne utvidelsesarbeidene gjenopptas. Nå ville man muliggjøre skip på inntil 1.350 tonn på avsnittet Clabecq–Brussel. Tanken å videreføre i samme bredde og dybde helt til Charleroi oppstod etter annen verdenskrig på grunn av forsterket trafikk retning Antwerpen.

Kanalens viktigste byggverk er skipsheveverket Ronquières, konstruert som et skråopptrekk. Over en strekning på drøye 1400 meter overvinnes en høydeforskjell på 68 meter.

Litteratur
----------

* Sterling, A. Dambrain, M.: *Le Canal de Charleroi à Bruxelles, témoin d'une tradition industrielle*. Editions MET, 2001.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Brussels-Charleroi Canal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Oversiktskart over Belgias vannveier (PDF; 231 kB)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Leir ved Se'irfjellene i 1849.
**Se'irfjellet** eller **Se'ir-fjellene** (hebraisk: הַר-שֵׂעִיר, *Har Se'ir*) utgjør den sørøstlige grensen av oldtidsrikene Edom og Judea i bibelsk tid, men betegnelsen kan også være en ekko av den eldre historiske grensen mellom oldtidens Egypt og Kanaan.

Se'irfjellene var en fjellkjede befolket av edomittene. Den strakte seg langs østsiden av Wadi Arabah fra den sørøstlige ytterpunktet av Dødehavet til nærheten av Akaba, eller den østlige grenen av Rødehavet. Det var opprinnelig bosatt av horittene: «*Før i tiden bodde det horitter i Se'ir. Men Esaus etterkommere drev dem bort. De utryddet dem og bosatte seg der i deres sted.*»

Om Esau fortelles da han kom til verden, at han var «*rød og hårete som en fell over hele kroppen. De kalte ham Esau.*» Esau var «rød» (hebraisk: *admoni*, jfr Edom) og hårete som en «fell», «skinnfell» (hebraisk: *adderet se'ar*), et ord som minner om stedsnavnet Se'ir, fjellene mellom Eilat og Dødehavet som ofte farges røde av solen.

Tanákh
------

I Tanákh (den hebraiske Bibelen) er Se'irfjellene området dit Esau, patriarken Jakobs tvillingbror, dro med sin familie. «*Esau slo seg da ned i Se'ir-fjellene. Esau, det er Edom.*»

Stedet var oppkalt etter horitten Se'ir (hebraisk: שֵׂעִיר, *Se'ir*, «grov, hårete»), og sønnene hans var bosatt i området.

Esau fikk fem sønner med sine tre koner: Elifas, Je'usj, Jalam og Korah og Re'uel. Disse fem gikk til krig mot Se'irs sønner og beseiret dem. Se'irfjellene er også stedet hvor de siste amalekittene ble nedkjempet av fem hundre simeonitter på kong Hiskias tid. Det var beiteland der, så simeonittene bosatte seg der selv.

Fra israelittenes ørkenvandring berettes i 5. Mosebok: «*I lang tid vandret vi omkring i Se'ir-fjellene. Da sa Herren til meg: «Dere har vandret lenge nok omkring i disse fjellene. Vend dere nå mot nord! Du skal gi folket denne befalingen: Dere skal nå dra gjennom området til brødrene deres, Esaus etterkommere, som bor i Se'ir. De kommer til å bli redde for dere, men vokt dere vel. Angrip dem ikke! Jeg vil ikke gi dere så mye som en fotsbredd av landet deres, for jeg har gitt Esau Se'ir-fjellene til eiendom.*»

Se'irfjellene er også nevnt i en fordømmende profeti i *Esekiels bok*: «*Så sier Herren Gud: Se, jeg kommer mot deg, Se'ir-fjell, jeg løfter hånden mot deg og legger deg øde og brakk.*»

Referanser
----------

1. ↑   Elliott Grosby, Steven & Leoussi, Athena S. (2007): *Nationalism and Ethnosymbolism: History, Culture and Ethnicity in the Formation of Nations*, Columbia University Press
2. ↑  5. Mos 2,12
3. ↑  1. Mos 25,25
4. ↑  Magnar Kartveit (red.): *Det gamle testamentet*, Samlaget, Oslo 2007, ISBN 978-82-521-6290-5 (s. 113)
5. ↑  1. Mos 36,8
6. ↑  1. Mos 36,20
7. ↑  1. Mos 36,3-4
8. ↑  5. Mos 2,1-5
9. ↑  1. Krøn 4,41-43
10. ↑  5. Mos 2,1-5
11. ↑  Esekiel 35,2-3

Eksterne lenker
---------------

* Mount Seir, artikkel og bilde hos NASA
* «Mount Seir», Guided Bible Studies
**Martinius Røkeberg** (1883–1950) var børsemaker, forsorgsforstander og ordfører i Elverum 1923–1931. Han representerte Arbeiderpartiet.

Han arbeidet som børsemaker fra 1904, og tok i 1907 eksamen ved Statens børsemakerskole på Kongsberg. Han flyttet til Elverum i 1911, og startet et våpen- og sportsforretning. Han var leder av Elverum arbeiderparti 1913–1918, og satt i kommunestyret 1913–1933. Han var en av 10 Ap-representanter i kommunestyret fra 1913, den første gangen partiet stilte liste i kommunen. Han var fra 1929 leder av forsorgsvesenet i Elverum. Han satt i styret for Hamar Arbeiderblad 1937–1940, og var fra 1947 medlem av representantskapet i Norges Bank.

Sammen med ni andre Ap-ordførere i Hedmark ble han i 1928 dømt og bøtelagt for å ha støttet streikende arbeidere økonomisk, og oppfordre andre til å gjøre det samme.

Han var en av Arbeiderpartiets to representanter i gjeldskommisjonen av 1928. Den andre var Christopher Hornsrud.

Referanser
----------

1. 1 2   www.slektogdata.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  *Norges ordførere 1929–1931*. Hanche. 1931. s. 62.
3. ↑  Skrede, Magne (1958). *Elverum : en bygdebeskrivelse. 4 : Tillegg til Finne-Grønns bok om Elverum*. [Elverum]: Elverum kommune. s. 256.
4. ↑  *Arbeidernes leksikon. Bind 6*. Oslo: Arbeidermagasinets forlag. 1936. s. 176.
5. 1 2  Solbakken, Evald O. (1950). *Hamar Arbeiderblad gjennom 25 år*. s. 51.
6. ↑  «Innstilling fra valgkomiteen om valg av embetsmenn ved Norges bank». *Stortingsforhandlinger. 1947 Vol. 91 Nr. 6a*. Oslo. 1948. s. 311.
7. ↑  Solbakken, Evald O. (1951). *Det røde fylke gjennom 100 år*. Hedmark fylkes arbeiderparti. s. 106–108.
8. ↑  *Arbeiderbladet 1950.07.05*. Oslo. 1950. s. 5.
**Edmund Bonner** (født omkring 1500 i Hanley i Worcestershire i England, død 5. september 1569 i Southwark i London) var en engelsk katolsk biskop.

Liv og virke
------------

### Prest

Bonner ble kapellan for kardinal Wolsey i 1529 og ble sendt til Roma i 1532 for å presentere Henry VIIIs ekteskapsannulleringssak inn for pavens domstol. 

### Biskop av Hereford

Den 27. november 1538 ble han utnevnt til biskop av Hereford bispedømme og i 1539 av London bispedømme. Han ble bispeviet av biskop Stephen Gardiner av Winchester den 4. april 1540. Bonner ble avsatt og fengslet i 1549 under Edward VI for sin fiendtlighet mot protestantene og hans avvisning av å ta i bruk *Book of Common Prayer*, den nye bønneboken.

Etter at han ved dronning Marias tronbestigelse (1553) var blitt løslatt og gjeninnsatt i sitt bispeembete, ble han iherdig i den forfølgelse av protestanter som senere ble satt i gang på spansk initiativ. Hans personlige rolle i disse blodsdommene har imidlertid kanskje etter at kirkehistorikeren John Foxes *Book of Martyrs* (1563) blitt fremstilt som verre enn den egentlig var.

Under dronning Elisabeth I nektet han å avlegge suprematseden og tapte av den grunn sitt bispedømme igjen, Han ble kastet i Marshalseafengselet, der han døde. Han var en av i alt elleve engelske katolske biskoper som døde i fangenskap under dronning Elizabeths styre.

I England er han kjent som «Bloody Bonner».

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Biskop Stephen Gardiner (?-1431)
* Biskop *Edmund Bonner* (1500-1569) \* bispeviet 1540

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 100120059, besøkt 12. august 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6mc9hs4, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Phillips, G. E. (1905). *The Extinction of the Ancient Hierarchy*. London: Sands. s. 23. Besøkt 2. desember 2022.
4. ↑  catholic-hierarchy.org bonner, lest 3. august 2023

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Catholic-Hierarchy **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNE
 |
En seilsmakke fotografert ved Brightlingsea i England i juni 2006  Foto: Chris55 
**Smakke** (av nederlandsk *smak*) er en betegnelse på en type seilskuter av hollandsk opprinnelse. Betegnelsen ble blant annet brukt på telemarkskysten, eksempelvis i sjøfartsbyen Brevik, der også begrepet **smakkehandel** var i bruk. Kystbyene i Telemark og Agder-fylkene hadde i perioden 1500–1850 en utstrakt handel med forretningsfolk i og fra Holland, der eksport av trelast stod særlig sentralt. Begrepet smakke (*smack*) ble også vanlig i England og andre nordeuropeiske kystnasjoner. 

Et eksempel på hvor sentral smakkehandelen var for økonomien og dermed for levekårene på telemarkskysten og fjordbyene innenfor, finner man i en bok av lokalhistorikeren Gunnar Sem: 

> «Når smakkene innfant seg [i Langesundsfjorden], var alt fryd og glede – det kunne ofte være mangel på arbeidskraft. Men om vinteren eller når smakkehandelen et år lå nede, kunne arbeidsløsheten være ganske betraktelig. (---) I uminnelige tider hadde befolkningen vært vant til å anse smakkene som en like årviss forteelse som våren selv. Når april måned kom var man vant med å se de små rundbygde skuter i fjorden. Så man kan forstå skuffelsen da eventyret var forbi – ikke for et enkelt år eller to, men ugjenkallelig og for alltid forbi. Smakketrafikken, som hadde vært en av distriktets viktigste næringsveier, skrumpet inn til nesten ingenting i slutten av [19]60-årene og noen år senere var en smakke en raritet i fjorden.» 
> 
>

Bildegalleri
------------

* Den færøyske smakken Johanna, som ble bygget i 1884 i Sussex i England og solgt til Færøyene i 1894.  Foto: EileenSanda (2016)Den færøyske smakken Johanna, som ble bygget i 1884 i Sussex i England og solgt til Færøyene i 1894.  Foto: EileenSanda (2016)
* En smakke på et frimerke fra FærøyeneEn smakke på et frimerke fra Færøyene
* Hollandske fliser dekorerer veggen i bygningen som kalles Öömrang Hüs på den nordfrisiske øya Amrum i Nederland; noen av flisene avbilder en smakke.  Foto: PeterhansenHollandske fliser dekorerer veggen i bygningen som kalles Öömrang Hüs på den nordfrisiske øya Amrum i Nederland; noen av flisene avbilder en smakke.  Foto: Peterhansen

Referanser
----------

1. 1 2  «Is av stål og skuter av tre». *Brevik historielag* **(norsk)**. Besøkt 3. august 2023. «1) "Smakkehandelen". Smakke, en skipstype av Hollands opphav»
2. ↑  Bynke, Tormod (1997). «5. Trelast og jernverk 1500-1850». *Grenland : der vassdrag møter hav : en oversikt over historien*. Vekst i Grenland. ISBN 8290526237.
3. ↑  Sem, Gunnar (1974). *Stathelle*. Stathelle kommune : Stathelle vel. s. 145.
«Skur» har flere betydninger.
Et skur på landsbygda.
Skur 11 er et havneskur ved Vågen (Bergen).
Et **skur** (norrønt: *skúr*) er en mindre, enkel og primitiv bygning som i hovedsak brukes til å oppbevare ting og gjenstander i. Skur pleier å være mindre solid bygget enn vanlige hus og har lite eller ingen isolasjon, da de ikke er til for å oppholde seg i over lengre tid. Skur har vanligvis ikke belysning eller vinduer, men størrelsen på skuret bestemmer om det er vinduer eller ikke. Belysning er

Skur kan hovedsakelig benyttes til å ha spader og annet verktøy som man bruker ute; som spader, trillebår, gressklipper, sykkel, kanskje også skiutstyr og lignende. Mange har også en utbygd garasje med et rom som har samme funksjon som et skur. Folk som bor ved sjøen benytter kanskje deler av naustet som skur hvor man slenger inn alt utstyr som ikke bør ligge ute.

Etymologi
---------

Skur som begrep kan også bli benyttet om hytte eller lite hus i utmark; jf. *leskur*, *vognskur* og *uthus*. Opprinnelsen til den norske ordet *skur* eller *skjå* går tilbake til norrøn tid, som *skúr*, antagelig i den opphavlige betydningen «hinne kring mandelkjernen» og/eller det «å skjære gjennom noe». På svensk kalles skur for *skjul*, på engelsk for *shed*, som har to betydninger, den ene som et lite hus/hytte (skjønt det kan være en forvanskning av *shade*, jf. svenske *skjul*), og for det andre i betydningen «dele, adskille» med opprinnelse i det forhistoriske germanske *\*skaithan*.

Se også
-------

* Minilager
* Lagerrom
* Uthus, fellesnavn for gårdsbygninger som ikke er bebodd av folk

Referanser
----------

1. 1 2  Bokmålsordboka: «Skur»
2. ↑  Ayto, John (1990): *Dictionary of Word Origins*, Bloomsbury, s.472

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Vinskap** er skap bygget for kjøling, oppbevaring og modning av vin. Det er et alternativ til den som ikke har vinkjeller. Vinskap har også den nyttige funksjonen at vin kan serveres til rett temperatur, hvilket er viktig for å få en størst mulig smaksopplevelse.

Lagring og utvikling av vin forutsetter at visse forhold er oppfylt. De viktigste faktorene er konstant og riktig temperatur (ca. 10 – 12 grader), vibrasjonsfritt miljø, beskyttelse mot UV-stråler og tilstrekkelig fuktighet (ca. 60 – 80% relativ luftfuktighet). Det er avgjørende at et vinskap kan ivareta dette.

Kjøleteknikker
--------------

Flere teknikker kan brukes for å oppnå kjøling i vinskapet. Mest utbredt er det å benytte samme teknologi som i vanlige kjøleskap. Disse blir drevet av en eller flere kompressorer. Denne type skap har en høy kjøle-effekt og egner seg godt som serveringskap til profesjonell bruk hvor skapdøren ofte blir lukket opp.

En annen velprøvet kjøleteknologi er absorpsjonsteknologi og benyttes i dag hovedsakelig i vinskap. Den er uten motor og er derfor vibrasjonsfri og lydløs. Denne type vinskap egner seg til langtidslagring av vin.

En tredje kjøleteknologi er termoelektrisk kjøling. Den er kjent fra andre bruksområder og brukes blant annet til nedkjøling av PC-er. Denne kjøleteknologien er den minst effektive, men egner seg godt til bruk i mindre vinskap. Vinskap som har denne teknologien utstyres ofte med en vifte for å få sirkulasjon på luften inne i skapet.

Se også
-------

* Vinrom