**Opprydning:** Denne artikkelen trenger en opprydning for å oppfylle Wikipedias kvalitetskrav. Du kan hjelpe Wikipedia ved å forbedre den. Mangler som er blitt anført: Uencyclopedisk stil, må skrives om til å bli mer nøktern. Noen flere referanser er nok også på sin plass.

**William Nygaard d.y.** (født 1943) er tidligere forlagssjef og administrerende direktør i forlaget H. Aschehoug & Co. A/S. Han er sønnesønn av forlegger og politiker William Nygaard d.e.

Nygaard ble 1. april 1974 ansatt som forlagssjef i Aschehoug etter Arthur Holmesland. 

Nygaard har hatt flere styreverv i Aschehoug-konsernet og andre organisasjoner. Fra 10. juni 2010 til juni 2014 var han styreleder i NRK.

Aschehoug
---------

**Mangler referanser:** Dette avsnittet trenger **flere eller bedre** referanser for verifikasjon. Hjelp gjerne til med å forbedre dette avsnittet, ved å legge til pålitelige kilder (en). Materiale uten kilder kan bli fjernet.
Etter at Aschehoug tidligere mest hadde utgitt skole- og undervisningslitteratur, endret William Nygaard som ny forlagssjef forlagets profil og forlagspolitikk ved å satse på skjønnlitteratur og store bokverk. Nygaard satset dessuten på sakprosaen med et bredt utgivelseprogram innen dokumentar- og faktalitteratur. Dette omfattet både norske og oversatte bøker, og også barne- og ungdomsbøker. Aschehoug innførte etterhvert et nytt og variert billigbokprogram både med aktuelle samtidsforfatteres, og med klassikere som Sigrid Undset og Johan Falkberget. William Nygaard var en pådriver i utgivelsene av de store nye bokverkene forlaget etterhvert lanserte med bl.a. Norges kulturhistorie, Aschehougs verdenshistorie, Norge i krig, Vestens tenkere, Husadvokaten, Norges musikkhistorie, Norsk idehistorie og Aschehougs Norgeshistorie. I tillegg til de store verkene satset forlagssjefen på store enkeltbøker, bl.a. de egenutviklede kunstbøkene om Munch, Vigeland, Grieg og Ibsen, og store internasjonale samproduksjoner som Aschehougs Barneleksikon. 

William Nygaard var aktiv i å utvikle nye konsepter omkring bokutgivelsene med vekt på serietilknytning og identitet, tydeliggjort gjennom bøkenes formgivning og design og riktig pris. Nygaards utdannelse som siviløkonom og tidligere erfaring fra konsulentvirksomhet gav nye impulser i forlaget og medvirket til at moderne markedsføringsmetoder ble tatt i bruk med bl.a testing av bøkenes pris, design og utstyrskomponenter. Nye direktesalgskanaler ble også utviklet som et supplement til bokhandlersalget.

Forlagspolitikk
---------------

**Mangler referanser:** Dette avsnittet trenger **flere eller bedre** referanser for verifikasjon. Hjelp gjerne til med å forbedre dette avsnittet, ved å legge til pålitelige kilder (en). Materiale uten kilder kan bli fjernet.
Som styremedlem i Den norske Forleggerforening markerte William Nygaard seg med stor tydelighet ved sitt engasjement for fastprissystemet og den norske Bokavtalen. Engasjementet dreiet seg om å bevare avtaleverket. Mer grunnleggende dreiet dette seg om å få aksept for at hensynet litteraturpolitikken måtte avveies i forhold til den nye konkurransepolitikken. Dette førte til en rekke til dels skarpe offentlige debatter. Den nye konkurranseloven og Konkurransetilsynet ble en hovedmotstander i denne sammenheng. En samlet bokbransje, med både forfattere og oversettere, forlag og bokhandlere argumenterte sterkt for den norske Bokavtalen, blant annet gjennom høringsuttalelser til kulturmeldingene. Mens konkurransetilsynet mente at Bokavtalen i realiteten var en kartellavtale og førte til høye bokpriser, og følgelig burde avvikles, mente forfatterne og bokbransjens aktører at Bokavtalen dreier seg om norsk litteraturpolitikk og om litteraturens vilkår. Og om betydningen av lesere og lesing, og om tilgjengelighet litteratur, og på bredden av bøker som utgis. Og helt vesentlig ; om forfatterne og deres arbeids- og inntektsvilkår. William Nygaard har i debatten pekt på at det europeiske fastprissystemet for bøker er utviklet med tanke på å skape stabile og forutsigbare arbeidsbetingelser, og i Norge spesielt; ikke minst av hensyn til de norske forfatternes standardkontrakter. Fastprissystemet er selve bærebjelken i dette mangefasetterte avtaleverket. Om denne ordningen skulle falle bort ville ville også grunnlaget for de norske forfatterkontraktene opphøre. De nye reglene i konkurranseloven var utviklet for et allment varemarked, men anvendt som en regulering av bokmarkedet er det et lite hensiktsmessig virkemiddel sett i lys av intensjonene i norsk kultur- og litteraturpolitikk. Dette er grunnen til at de fleste land i Europa har en lovfestet fastprisordning på bøker. Fastprissystemet har også ivaretatt hensynet til bokhandlernes situasjon, og Bokavtalen ivaretar intensjonen om at bokhandelen kan kunne presentere bredden av alt som produseres av nye bøker.

Attentatet i 1993
-----------------

Utdypende artikkel: Nygaard-saken

11. oktober 1993 ble Nygaard skutt og livstruende skadet utenfor sin bolig. Først 25 år senere siktet Kripos flere gjerningspersoner. Det blir antatt at bakgrunnen for attentatet var Aschehougs utgivelse av Salman Rushdies kontroversielle roman *Sataniske vers*, som utløste en islamistisk fatwa mot forfatteren og bokens oversettere og forleggere. Etterforskningen av attentatet ble i 2010 gjenopptatt da man konkluderte med at den opprinnelige etterforskningen var mangelfull. Nygaard overlevde drapsforsøket og fortsatte som sjef i Aschehoug fram til 31. mars 2010.

I april 2024 ble saken henlagt av statsadvokaten i Oslo.

Priser og utmerkelser
---------------------

* 1994 Fritt Ords pris for sin innsats for ytringsfriheten
* 1998 Segerstedt-prisen
* 1998 ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden
* 1998 sammen med Salman Rushdie æresdoktor ved Universitetet i Tromsø
* 2019 Gunnar Sønstebys Pris Gunnar Sønstebys Minnefond

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID William\_Nygaard, besøkt 27. mars 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Fritt Ords Pris, frittord.no, besøkt 27. mars 2021[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «William Nygaard ny styreleder i NRK». Kulturdepartementet. 10. juni 2010. Besøkt 10. juni 2010.
4. ↑  Isungset, Odd. «Skuddene mot William Nygaard: Flere siktet for attentatet». *NRK*. Besøkt 9. oktober 2018.
5. ↑  Waaler, Ingrid Emilie (9. april 2024). «Statsadvokaten henlegger attentatforsøket på William Nygaard». *NRK*. Besøkt 9. april 2024.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Andreas Skartveit** | **Styreledere i Den norske Forleggerforening**(1987–1990) | Etterfølger:**Audun Heskestad** |

| * v
* d
* r
Fritt Ords Pris |
| --- |
| Johan Vogt (1976) **·** Henrik Groth (1977) **·** Kim Friele (1978) **·** Stein Mehren (1979) **·** Andrej Sakharov (1980) **·** Lech Wałęsa og Hallvard Rieber-Mohn (1982) **·** Kjetil Bang-Hansen (1983) **·** Nordnorsk forfatterlag (1984) **·** Den Illegale Presses Forening (1985) **·** Magli og Torolf Elster (1986) **·** Nansenskolen (1987) **·** Leo Eitinger (1988) **·** Erik Bye (1989) **·** Charta 77 (1990) **·** Nordland Akademi (1991) **·** Annette Thommessen (1992) **·** Rolv E. Ryssdal (1993) **·** William Nygaard (1994) **·** Hanne Sophie Greve (1995) **·** Arne Skouen (1996) **·** Kåre Willoch (1997) **·** Aleksandr Nikitin (1998) **·** NRK P2 (1999) **·** Thomas Christian Wyller (2000) **·** Nils Christie (2001) **·** Aslam Ahsan og Shabana Rehman (2002) **·** Berge Furre (2003) **·** Unni Wikan (2004) **·** Nina Witoszek (2005) **·** Bjørgulv Braanen (2006) **·** Terje Tvedt (2007) **·** Per-Yngve Monsen (2008) **·** Nina Karin Monsen (2009) **·** Bushra Ishaq og Abid Q. Raja (2010) **·** Anders Hammer (2011) **·** Sara Azmeh Rasmussen (2012) **·** Per Fugelli (2013) **·** Anne Sender (2014)  **·** Robin Schaefer og Jan Erik Skog (2015)  **·** Robert Mood (2016)  **·** Dag og Tid (2017)  **·** VG-journalistene som avdekket Tysfjord-saken (2018)  **·** Greta Thunberg og Natur og Ungdom (2019)  **·** Deeyah Khan (2020)  **·** Jan Grue, Bjørn Hatterud og Olaug Nilssen (2021)  **·** Meduza (2022)  **·** Julie Wilhelmsen (2023) |
| Institusjonen Fritt Ord **·** Fritt Ords honnør |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |