recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Dark Angel*** er en amerikansk science fiction-TV-serie. Det ble bare spilt inn to sesonger av serien, som gikk på Fox fra oktober 2000 til mai 2002. TV-serien ble produsert av James Cameron og Charles H. Eglee.

Handlingen i serien foregår for det meste i et fiktivt Seattle i år 2020, selv om hovedpersonen Max ofte har tilbakeblikk til år 2009, da USA holder på å utvikle genetisk modifiserte soldater. I 2009 flykter tolv niårige transgeniske soldater fra *Manticore*, den hemmelige myndigheten som står for fremavlingen og utdanningen av soldatene. Et par måneder etter flukten inntreffer et terrorattentat kalt «the Pulse». Et kjernefysisk våpen skytes opp og detonerer over USA. Bomben får ingen direkte offer, ettersom detonasjonen skjedde så høyt opp. Derimot forårsaker bomben en så kraftig elektromagnetisk puls at nesten alle datamaskiner i USA ødelegges. Bortsett fra at USAs økonomi ødelegges, og at all kommunikasjon og lignende skades, så slettes også alle register. I dette kaoset lykkes de transgeniske rømlingene å skjule seg.

I 2020 er USA et U-land under unntakstilstand. En av de transgeniske, Max, eller X5-452 som hennes benevnelse er, bor i Seattle, og forsøker å finne de andre. Hun jobber som sykkelbud om dagene, men om natten jobber hun som innbruddstyv. En natt bryter hun seg inn hos Logan, som senere viser seg å være *Eyes Only*, en hacker som hacker seg inn på TV-sendinger og forteller sannheter som staten vil holde borte fra folket.

Det er også laget 2 sesonger av denne på film.

Roller
------

* Max Guevera (X5-332960073452) – Jessica Alba
* Logan Cale – Michael Weatherly
* Zack – William Gregory Lee
* Alec – Jensen Ackles
* Sketchy – Richard Gunn
* Normal – J.C. MacKenzie
* Original Cindy – Valerie Rae Miller
* Lydecker – John Savage
* Herbal – Alimi Ballard
* Kendra – Jennifer Blanc
* Joshua – Kevin Durand

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dark Angel* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Dark Angel* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

* (en) *Dark Angel* på Metacritic Rediger på Wikidata
**Yves Raguin** (født 1912, død 9. desember 1998 i Taipei på Taiwan) var en fransk sinolog og jesuitt. Han var en ledende autoritet på kinesisk religion og Østens og Vestens spiritualitet. 

Han ble jesuitt i 1930 og ble presteviet i 1942. Han kom deretter til Kina og var først ved *Harvard-Yenching Institute* 1946-1949 og så i Shanghai årene 1949-1953. 

Sammen med andre jesuitter grunnla han i 1966 Ricci-instituttet i Taiwans hovedstad Taipeh, og var dets direktør til november 1996.

På hans tid ble arbeidet med den omfangsrike kinesisk-franske ordboken *Le Grand Ricci* avsluttet.

Pater Raguin skrev over 20 bøker innen sitt fagfelt.

Se også
-------

* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]

Litteratur, kilde
-----------------

Claude Larre, Yves Camus, Benoît Vermander: « La Vie du père Yves Raguin sj », Chine - Maduré - Madagascar - Jésuites en Mission, no 273, juin - juillet - août 1999

Eksterne lenker
---------------

* Nekrolog
* Kort biografi
* The Ricci Institute Library Online Catalog Arkivert 30. juni 2007 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |
I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard var **Rómendacil II** den 19. kongen av Gondor.

Han var sønn av kong Calmacil, som var den andre sønnen av kong Atanatar II Alcarin, og var opprinnelig gitt navnet ***Minalcar***.

Han ble født i det siste året i den lange regjeringstiden av kong Hyarmendacil I og som Minalcar vokste han til en mektig posisjon allerede i ung alder siden hans egen onkel, Kong Narmacil I (første sønn av Atanatar II), følte seg ukomfortabel med rollen som konge og hersker av Gondor.

Minalcar var regent fra år 1240 i det tredje tidevervet, og slo et avgjørende slag mot Austringene som han beseiret nær ved Rhûnhavet. Han forsterket også Gondor og skapte fred med *Nordamennene* fra Rhovanion, alt dette mens han bare var regent, før han ble konge. Etter at hans onkel Narmacils døde, forble han regent i enda ti år under sin egen far Calmacil.

Da han endelig selv ble konge etter sin fars død tok han straks navnet *Rómendacil*, *øst-seireren*, som også hans forfader Tarostar hadde gjort.

Han var ansvarlig for byggingen av Argonath, kongens søyler. De sto ovenfor Nen Hithoel langt inn i det fjerde tidevervet og de dukker opp i *Ringenes herre* da brorskapet seilte fra Lóthlorien til Rauros.

For å skape en allianse med *Nordamennen*, sendte Rómendacil II sin sønn Valacar som en ambassadør. Mens Valacar var på dette *oppdraget* giftet han seg med Vidumavi, datteren av Vidugavia, kongen av Rhovanion, noe som førte til katastrofen kjent som *ættefeiden*.

Rómendacil døde i år 1366 T.T. og ble etterfulgt av sin sønn Valacar.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Calmacil** | **Konge av Gondor**(1304–1366 T.T.) | Etterfølger:**Valacar** |

Portal: Litteratur
**Quinnipiac University** er et privat, ikke-kommersielt universitet i Hamden, like nord for New Haven. Quinnipiac har over 63 studieprogrammer. 

Det ble grunnlagt som *Connecticut College of Commerce* i 1929, fikk navnet *Quinnipiac College* i 1951 til minne om indianerstammen Quinnipiac som bebodde området frem til 1800-tallet. I 1952 fikk Quinnipiac administrativ kontroll over *Larson College*, et privat college for kvinner. I juli 2000 fikk lærestedet navnet *Quinnipiac University*. 

Lærestedet har følgende avdelinger og fakulteter:

* School of Business
* School of Communications
* School of Health Sciences
* School of Law
* College of Liberal Arts
* College of Professional Studies
* Division of Education

Ved universitetet var det 7 341 studenter og 778 vitenskapelig ansatte i 2006, altså en meget tett lærertetthet, og samme året var skolepengene US$ 28 720 for alle studenter. Studiene gis opp til doktorgradsnivå. Doktorgraden i jus (Juris Doctor) har blitt tildelt siden 1995.

Lærestedet driver også *Quinnipiac Polling Institute*, et nasjonalt anerkjent og meget brukt meningsmålingsinstitutt i USA.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Quinnipiac University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Official Athletics Site Arkivert 17. mai 2008 hos Wayback Machine.
* Quinnipiac Polling Institute
* The Chronicle Student Newspaper

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Yvonne Durant** (født 1970) er en norsk jockey og galopptrener, som var blant verdens beste kvinnelige jockeyer.

Durant debuterte på Øvrevoll som 15-åring. Hun har totalt 354 Øvrevoll-seirer og ble Øvrevollchampion i 1993, 1994, 1995 og 1997. Durant var også aktiv på svenske Täby, og har andreplasser både fra norsk og svensk derby. Hun vant Svenskt St Leger i 2008 og 2009, siste gang med egentrente Shade of Pale.

Durant la opprinnelig opp i 2011, og flyttet til Sør-Afrika med ektemannen, men gjorde comeback på toppnivå i Eyvind Lyches Minneløp i 2018.

Referanser
----------

1. 1 2  «Mamma Mia - For et comeback av Yvonne Durant (48)». VG Nett. 26. juli 2018. Besøkt 26. juli 2018.
2. ↑  «- Kvinner blir alltid forklart at de er for svake». Aftenposten. 28. august 2016. Besøkt 26. juli 2018.
3. 1 2  «Toppjockeyn slutar – rider sista loppet». Aftonbladet. 6. september 2011. Besøkt 26. juli 2018.
4. ↑  
«Yvonne Durant vant igjen Svenskt St Leger». rikstoto.no. 25. august 2009. Arkivert fra originalen 26. juli 2018. Besøkt 26. juli 2018.
**Quintus** er et latinsk *praenomen*, eller fornavn, som har vært vanlig gjennom hele den romerske historien. Det har blitt brukt av både patrisiske og plebeierske familier, og var også opphav for de patronymikale *gentes* *Quinctia* og *Quinctilia*. Den feminine formen av navnet er *Quinta*. Navnet ble jevnlig forkortet med **Q**.

Gjennom romersk historie var Quintus et av de vanligste praenomina, og har stort sett ligget på fjerde- eller femteplass, etter navnene *Lucius*, *Gaius*, og *Marcus*, og omtrent så ofte som *Publius*. Enkelte familier brukte ikke navnet i det hele tatt, mens hos andre var det det foretrukne praenomen. Nanvnet fortsatte å være i bruk, også etter kollapsen av den romerske sivilisasjonen i det 5. og 6. århundre, og har overlevd til vår tid.

Opprinnelse og betydning
------------------------

Quintus er det latinske ordet for *femte*, og det hører med i en klasse av lignende praenomina, som inkluderer de maskuline navneformene *Sextus*, *Septimus*, *Octavius*, Nonus *og* Decimus*, så vel som de feminine navneformene* Prima*,* Secunda*,* Tertia*,* Quarta*,* Sexta*,* Septima*,* Octavia*,* Nona *og* Decima*. Det er en generell oppfatning at navnet opprinnelig ble gitt til et femte barn, en femte sønn eller en femte datter. Det er imidlertid også blitt argumentert for at Quintus og de andre praeonomina av samme type viser til den måneden i året for tidspunktet for barnets fødsel. Det kan være at slike navn ble gitt med bakgrunn i begge de nevnte årsakene.*

Uansett hva som var den opprinnelige årsaken til at navnet ble gitt, var foreldre fri til å bruke navnet etter eget ønske. Den viktigste betraktningen rundt dette ser ut til å ha vært videreføring av navnetradisjon innen familien. På grunn av dette kan det se ut til at den førstefødte like gjerne og like ofte hadde navnet som nummer fem i rekken.

Det oskiske kognatet av Quintus var *Pompo*, et navn man kjenner fra Numa Pompilius, den andre kongen av Romas, far, Forkortelsene «P» og «Q» ble brukt i henholdsvis oskisk og latin med samme betydning. De to *gentes* *Pompilia* og *Pomponia* (begge gjør krav på å stamme fra Numa Pompilius) er begge avledet fra dette praenomen. *Gens* *Pompeia* er også muligens et patronymikon basert på navnet Pompo.

Referanser
----------

1. 1 2 3  *Dictionary of Greek & Roman Biography & Mythology*
2. ↑  Mika Kajava, *Roman Female Praenomina: Studies in the Nomenclature of Roman Women* (1994)
3. 1 2  *Realencyclopädie der Classischen Altertumswissenschaft*
4. 1 2  George Davis Chase, "The Origin of Roman Praenomina", in *Harvard Studies in Classical Philology*, vol. VIII (1897)
5. ↑  *The Oxford Classical Dictionary*, 3rd Ed. (1996)
**Seksuell stimulering** er en hvilken som helst stimulering (inkludert fysisk kontakt) som fører til, forbedrer og opprettholder seksuelle opphisselse, og kan føre til orgasme. Selv om seksuell opphisselse kan oppstå uten fysisk stimulering, krever det å oppnå orgasme vanligvis fysisk seksuell stimulering.

Begrepet *seksuell stimulering* innebærer stimulering av kjønnsorganer, men kan også omfatte stimulering av andre deler av kroppen, stimulering av sansene (for eksempel syn eller hørsel) samt mental stimulering (dvs. fra å lese eller å fantasere). Tilstrekkelig stimulering av penis hos menn og klitoris hos kvinner resulterer vanligvis i en orgasme. Stimulering kan være selvpåført (f.eks. masturbering), eller med en seksuell partner (samleie eller annen seksuell aktivitet), ved bruk av gjenstander eller verktøy, eller ved en kombinasjon av disse metodene.

Noen mennesker praktiserer orgasmekontroll, der en person eller den seksuelle partner kontrollerer nivået av seksuell stimulering for å forsinke orgasme, og for å forlenge den seksuelle opplevelsen frem til orgasme.

De erogene sonene på den mannlige og kvinnelige kroppen.
Seksuell stimulering av en brystvorte

Referanser
----------

1. ↑  Weiten, Wayne; Dunn, Dana S.; m.fl. *Psychology Applied to Modern Life: Adjustment in the 21st century*. Cengage Learning. s. 386. ISBN 978-1-111-18663-0. Besøkt 5. januar 2012.
2. ↑  «I Want a Better Orgasm!». WebMD. Arkivert fra originalen 13. januar 2009. Besøkt 18. august 2011.
3. ↑  «The nature of human orgasm: a critical review of major trends».
4. ↑  «Female Sexual Function and Dysfunction».
5. ↑  Based on "masturbation" in *Merriam-Webster's Collegiate Dictionary, Eleventh Edition*, Merriam-Webster, Inc. 2003
**Oscar Atilio Lysholm Klingenberg** (født 3. august 1907 i Oslo, død 8. mars 1984 samme sted) var en norsk forretningsmann, jurist og filolog.

Han var sønn av grossist Helge Lysholm Klingenberg og hans italienske hustru Hilda Chiara Alice Maria Antonietta Motta di Bagnara. Han vokste opp i Sverige, Italia og Frankrike. Han tok artium i Genova i 1926 og juseksamen ved Sorbonne i Paris i 1931. I Oslo tok han økonomisk eksamen og Utenriksdepartementets aspirantkurs. Han var pressesjef og translatør ved den italienske legasjonen i Oslo fra 1935, og ble juridisk konsulent i Norsk Hydro i 1940. Under krigen måtte han gå i dekning. Han hadde også samarbeide med svogeren, professor i medisin Jørgen Herman Vogt.

Fra 1943 til 1975 var han disponent for Pering Chemiske Fabrik i Oslo, som produserte næringsmidler, som han drev sammen med sin kone Ingrid.

Han startet, og var første formann i Norge-Normandie Foreningen 1977. Det ble startet opp en gymnasklasse for norske jenter i Normandie, og et samarbeide mellom Universitetet i Oslo og Universitetet i Caen opprettet. Klingenberg tok også initiativ til et monografisk tospråklig norsk sidestykke til *Annuaire Souvenir Normand* (første hefte, La noble controvers i 1979).

Klingenberg var noen år også tilknyttet institusjonen for bevaring av den liguriske dialekten i Genova.

Klingenberg ble tildelt den franske Ordre des Arts et des Lettres.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Oscar Klingenberg, (03.august 1907 - 08.mars 1984).»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Steffens, Haagen Krog (1915). *Norske Slægter: 1915*. Kristiania: Gyldendal. s. 133.

Litteratur
----------

* Annuaire Souvenir Normand 1984 s. 24-27 av tidl. justisminister og høyerettsdommer Egil Endresen
* Eva Braathen: «Camembert i Norge-Normandie foreningen», Aftenposten, 16. januar 1982, s. 8.
* Oscar Klingenberg in memoriam
* NRK: «Oskar Klingenberg var tolk for 50 år siden da minnestøtten over Querini ble reist»
* Sunnmørsposten, Gunnar Myklebust 1981, Intervju med Oscar Klingenberg, "Men danskene gir seg ikke", om den norske vikingen Gange-Rolf - Rollon.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Sekterisme** er en betegnelse på en rigid tilhørighetsfølelse i en spesiell sekt eller konfesjon, med et negativt syn på de som ikke tilhører sekten. Ettersom tilhørighet og synet på ens egen tro er et vanlig fenomen innen religion, begrenser man oftest bruken av begrepet sekterisme til de tilfeller hvor det forekommer diskriminering, fordømmelser eller voldsbruk. 

Begrepet brukes helst om konflikter innen en trosretning, for eksempel mellom katolske og protestantiske kristne eller mellom sunni- og sjia-muslimer. Enkelte sekteriske konflikter har vært svært blodige, som krigene etter reformasjonen, konflikten i Nord-Irland og flere konflikter mellom islamske grupper i Midtøsten. Mange av konfliktene blir forsterket av at de to gruppene har forskjellige syn i viktige politiske spørsmål.

I overført betydning kan begrepet brukes om «politisk sekterisme», særlig i tilfeller der ideologier blir satt opp mot hverandre.

Se også
-------

* Sekt
* Sekterismen i Glasgow

Referanser
----------

1. ↑  «sekterisme», *NAOB*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** BBC Things
 |
Røda Lacket Løs
**Röda Lacket** er en type snus som produseres av Swedish Match og har en mild smak av tobakk. Röda lacket finnes som både løs og porsjonssnus.

Röda Lacket er det nest eldste varemerket etter Ettan. Röda Lacket ble lansert 1850 av Petter Swartz snusfabrik i Norrköping. Var trolig mest populær under ungdomsrevolusjonen i 1968. Muligens hadde den røde fargen noe med saken å gjøre.
Röda Lackets mest utpregde egenskap er dens karakteritistike smak og konsistens. Smaken er mild og noe fruktig, med små innslag av lakris. Konsistensen minner om leire, noe som gjør den lett å bake til en prille/pris. 
I 2005 ble Röda Lacket fornyet både når det gjelder form og innhold. De klassiska smakene ble forsterket og en ny design vokste frem. Nye Röda Lacket er en naturlig forlengning av det Röda Lacket alltid har stått for. Den røde fargen symboliserer fortsatt det rebelske i Röda Lackets natur. Høsten 2006 ble også Röda Lacket Vit Portion lansert med 21 ulike designerlokk.

Merker
------

Røda Lacket finnes i 3 varianter

**Røda Lacket Løs** (45 g):

* Nikotinmengde 8 mg/g.
* Vannmengde: 52 %
* Saltmengde: ca. 4 %

**Røda Lacket White Portion** (24 g):

* Nikotinmengde 8 mg pr/portion.
* Vannmengde: 50 %
* Saltmengde: ca. 4 %

**Claq Qui By Röda Lacket** (24 g):

* Nikotinmengde 13 mg/g.
* Vannmengde: 45 %
* Saltmengde: ca. 3 %

Claq Qui ble lansert høsten 2008 kun for det norske markedet. Snusen har en kraftig og fyldig tobakssmak med klassisk base. «Claq qui» er Fransk og betyr «ørefik» og dette preget også designet på boksen; hvit boks med røde blodflekker.

Referanser
----------

1. ↑  - Claq Qui Ny norsk snus Arkivert 15. september 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Swedish Match
* GothiaTek
En **sekstifiredelsnote** er i musikknotasjon en note som tilsvarer 1/64 (én sekstifiredel) av verdien til en helnote. Med andre ord går det 64 sekstifiredelsnoter på den tiden det tar å spille en helnote. En enkel sekstifiredelsnote er avbildet med hode, hals og fire faner festet til halsen. Det er imidlertid svært uvanlig å spille verk med enslige sekstifiredelsnoter i vanlig klassisk musikk. Som regel opptrer de i grupper, der alle notene festes sammen ved hjelp av fire notebjelker. På den måten blir det også mye lettere for musikere å lese partiturer hvor notene forekommer.

32 sekstifiredelsnoter ses her bundet sammen ved hjelp av notebjelker som angir verdien. På denne måten blir de også lettere å lese.

| * v
* d
* r
Musikknotasjon |
| --- |
| Notesystem | 
* Takt og taktstrek
* Nøkkel
* Da capo
* Dal segno
* Fortegn
* Hjelpelinje
* Modus
* Skala
* Prøvetegn
* Repetisjonstegn
* Taktartsangivelse

 |
| Noter | 
* Punktering
* Forslag
* Noteverdi
	+ Notebjelke
	+ Notehake
	+ Notehode
	+ Notehals
* Pause
* Triol
* Helmholtznotasjon
* Scientific pitch notation

 |
| Artikulasjon | 
* Dynamikk
* Ornament
* Portato
* Aksent
* Legato
* Tenuto
* Marcato
* Staccato
* Staccatissimo
* Bue
* Fermate

 |
| Relatert | 
* Besifring
* Generalbass
* Grafisk notasjon
* Leadsheet
* Neume
* Tabulatur

 |
**Svart pepper** er et krydder fremstilt av fermenterte, tørkede og umodne røde bær, kalt pepperkorn, fra planten *Piper nigrum*. Det finnes imidlertid også en rekke andre kryddersorter som ofte omtales under samlebetegnelsen pepper i en mer utvidet forstand.

Hva gjelder svart pepper, kan pepperkornene også bearbeides på annet vis. Hvis de som umodne og grønne tørkes og konserveres i eddik blir resultatet grønne pepperkorn. Hvis de er modne og tørkede og uten skalldelen, får man hvit pepper. 

Svart pepper
Svart pepper er ett av de vanligste krydder i det europeiske og de europeiskinspirerte kjøkken. Krydderet har vært kjent og skattet siden oldtiden på grunn av sin sterke smak. Den sterke smaken skyldes det kjemiske stoffet *piperin*. 

Med *pepper* menes i dagligtalen de malte svarte pepperkornene som ledsages av bordsalt på de fleste middagsbord i store deler av verden.

Et kjerringråd var at pepper kan brukes til å stoppe blødninger.

Referanser
----------

1. ↑  Pepper

Eksterne lenker
---------------

* (en) *svart pepper* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *svart pepper* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *svart pepper* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *svart pepper* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *svart pepper* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *svart pepper* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Piper nigrum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Piper nigrum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Piper nigrum* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** LCCN
 |
**Tyholt** er en bydel i Trondheim som grenser til Berg og Singsaker i vest, Valentinlyst i øst, Strindheim og Persaunet i nord, og Moholt i sør. Bydelen ligger i høyden med utsikt over Trondheim sentrum og Byåsen på den ene siden, og til Lade og Strinda de andre veiene. 

Tyholt sett fra Lian.
I middelalderen var Tyholt kirkegods, og etter reformasjonen krongods. Tyholt var opprinnelig et gårdsnavn av norrønt *þý* = trellkvinne (jfr «tyende»), stavet **Tyholtt** i 1559, **Thyholtt** i 1590, **Thyeholt** i 1626 og **Tyeholt** i 1723.

Tyholt består for det meste av villabebyggelse, men er kjent for sitt karakteristiske tårn, Tyholttårnet, som ble bygget på 1980-tallet og inneholder en restaurant. Norges største radiokanal NRK P1 har sitt hovedkontor på Tyholt. Tyholt er hovedsete for vitenskapsredaksjonen i NRK, som lager programmene *Newton*, *Schrödingers katt* og *Verdt å vite*. Også ungdomssatsingen P3 ledes delvis fra NRK Tyholt og har en rekke medarbeidere der. I 2012 etablerte også TV 2 seg med kontorer på Tyholt, som er blitt et senter for media i Midt-Norge.[]

Før kommunesammenslåingen i 1964 var Tyholt en del av Strinda kommune.

Et av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitets universitetsområder, campus NTNU Tyholt, med Havlaboratoriet, Kavitasjonslaboratoriet, Marinteknisk senter og Skipsmodelltanken, ligger på Tyholt.

Fremkommelighet
---------------

Tyholt trafikkeres av busslinje 22 og 13. For enkel framkomst til Tyholttårnet kjører linje 22 direkte fra Sentrum. Linje 13 binder Tyholt og Persaunet med Berg, Lerkendal, Lade, St. Olavs Hospital og Byåsen, mens linje 22 binder sammen Tyholt med Sentrum, Risvollan/Vestlia og Othilienborg.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Eivind Vågslid: *Stadnamntydingar* (s. 69), Universitetsforlaget 1963
4. ↑  «Rutetabeller». AtB. Besøkt 6. desember 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
***Svart hav*** er en norsk dystopisk dramafilm fra 1980 regissert av David Wingate. Filmen viser hva som skjer med en familie på en øy i Nord-Norge etter at havet er tømt for fisk og ressurser. Filmatiseringen bygger på Magnar Mikkelsens roman fra 1974.

*Svart hav* ble beskrevet som en realistisk fremtidsvisjon da den kom. Ordet «svart hav» brukes ofte for å beskrive overfiske av en slik målestokk at havet blir tomt for fisk.

Handling
--------

Handlingen er lagt til en nær fremtid og tar for seg en families kamp for å overleve i Nord-Norge, etter å ha funnet ut at det knapt nok er noe fisk å hente i havet. På den ene siden står det multinasjonale selskapet Unifish som med sine fabrikktrålere og nye fangstmetoder har tømt havet for det som er av fisk. På den andre siden står familien på tre som forsøker å overleve. En dag sønnen er på havet i et forsøk på å få en fisk eller to, har «fienden» allerede vært der, – en svær fabrikktråler tilhørende det multinasjonale konsernet Unifish. Ved hjelp av nye fangstmetoder «støvsuger» båten ressursene opp av havet utenfor Finnmark. Sønnen starter sin personlige gerilja-krig mot fabrikkskipet. Han tar seg ombord og kidnapper en av mannskapet; «slaven». Ved hjelp av ham tiltvinger han seg adgang til matforsyningene, og truer med seg «slaven» tilbake til familien. Sammen prøver de å overleve, men forholdene blir trangere og trangere, og til slutt lever de helt på sultegrensen. Så desperat blir situasjonen for den lille familien at sønnen og «slaven» går til angrep på et av fabrikkskipene. Etter det kulminerer filmen i et definitivt og grusomt sluttoppgjør familiemedlemmene imellom.

Om filmen
---------

*Svart hav* ble dårlig besøkt da den gikk på norske kinoer. Filmanmelderne var heller ikke begeistret og den ble nærmest slaktet av filmanmelderne *Aftenposten* og *Arbeiderbladet*.

Den ble innspilt i Honningsvåg.

I rollene
---------

* Nils Utsi ... Sønnen
* Roald Kristiansen ... Faren
* Anne Gullestad ... Moren
* Helge Jordal ... Slaven
* Hans Vidar Lindseth ... Sønnen som barn
* Ivar Hansen Støreng ... Ivar – the baker
* Ole Lindseth
* Anne Marie Ludvigsen
* Harder Pettersen
* Olav Haavig

Referanser
----------

1. ↑  Gerhardsen, Anki (8. april 2007). «Kjendis i skjul». *Finnmarken*. Besøkt 4. september 2008. «*Bare så synd at filmen var så mørk og trist at ingen orket å se den*»
2. ↑  «FILM: I SERIEN NORSKE FEILSKJÆR - SVART HAV, 1980 - USF Verftet». *arkiv.usf.no*. Besøkt 7. april 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Svart hav* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Svart hav* i Nasjonalbibliotekets filmografi Rediger på Wikidata

* (no) *Svart hav* hos Filmfront Rediger på Wikidata
**Seksualforbrytelser** (tidligere kalt sedelighetsforbrytelser) er en samlebetegnelse på forbrytelser definert som «seksuell omgang», «seksuell handling» samt «seksuelt krenkende eller annen
uanstendig atferd». 

I straffeloven var det tidligere bestemmelser om straff for slike forbrytelser i kapittel 19 og 38. Frem til 2000 definerte straffelovens kapittel 19 de såkalte sedelighetsforbrytelser, bl.a. forskjellige former for utukt. Fra august 2008 brukes betegnelsen *seksuallovbrudd* og omtales nå i straffelovens kapittel 26.

Seksualforbrytelser kan deles opp i to hovedgrupper. Den ene er forbrytelser som krenker det enkelte individs rett til å bestemme over egne kjønnsforhold. Et typisk eksempl på slike forbrytelser er voldtekt og seksuelt misbruk av barn (herunder også pedofili). Den andre gruppen er handlinger som ikke krenker enkeltpersoner, men samfunnets interesse i å verne den alminnelige seksualmoral. Eksempler på dette er salg og fremstilling av pornografi og seksuelle handlinger mellom voksne samtykkende personer som er nært beslektet (incest).

Hva som er en forbrytelse mot sedeligheten har endret seg gjennom tidene. Tidligere var for eksempel mannlig homofili, sex mellom menn, straffbart etter straffeloven § 213, men denne bestemmelsen ble opphevet i 1972. Straffeloven av 1902 opprettholdt en gammel straffebestemmels om «utugtig omgjængelse mellem personer af mandkjøn». Maksimalstraffen ble nedsatt til ett års fengsel. Bestemmelsen uttrykte også at «Påtale finder alene sted, når det påkræves af almene hensyn.» Det var denne paragrafen som stod til 1972.

Se også
-------

* Seksuelle overgrep
* Seksuell trakassering

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Uppslagsverket Finland **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Karl Henriksen Nag** (født 10. november 1893 i Strand, Rogaland, død 9. august 1975 i Stavanger) var en norsk roer som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Nag vant en olympisk bronsemedalje i roing under OL 1920 i Antwerpen. Han var med som roer på den norske åtteren som kom på tredjeplass bak USA og Storbritannia. Mannskapet på den norske båten var; Theodor Nag, Conrad Olsen, Adolf Nilsen, Håkon Ellingsen, Thore Michelsen, Arne Mortensen, Karl Nag, Tollef Tollefsen og Thoralf Hagen som var styrmann. Totalt deltok åtte båter fra åtte nasjoner og konkurransen, som ble avviklet 28. og 29. august 1920, ble gjennomført i cupform. To og to båter møttes i kvart- og semifinaler. Norge møtte og beseiret Tsjekkoslovakia i kvartfinalen men tapte siden i semifinalen til Storbritannia. Han er bror til Theodor Nag, som også satt i åtteren som tok bronse i 1920.

OL-medaljer
-----------

* Bronse 1920 Belgias flagg Antwerpen - Bronse i roing, åtter Norges flagg Norge

Referanser
----------

1. 1 2   sports-reference.com, «Karl Nag», Sports-Reference.com olympisk utøver-ID na/karl-nag-1, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   World Rowing athlete database, «Karl Nag», World Rowing-ID 609d92a8-cae8-40e9-bd99-d49621dc3bde, besøkt 8. mars 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Karl Nag – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Karl Nag – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Karl Nag – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Karl Nag – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Karl Nag – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Karl Nag – FISA Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Karl Muru** (født 1. januar 1927 i Kaarepere, død 30. mai 2017) var en estisk professor i litteratur.

Han tok lærerutdanning ved Tartu seminar 1945–51, og studerte 1951–58 ved Universitetet i Tartu. Fra 1951 til 1959 underviste han i videregående skole, hvoretter han fra 1962 underviste i estisk litteratur ved TRU. Han tok doktorgraden i 1974 på en studie av 1930-tallslyrikk.

Fra 1974 var han også medlem av den estiske forfatterforeningen.

Hans forfatterskap omfatter hovedsakelig studier av estisk lyrikk. Han skrev og utviklet også undervisningsmateriell til skolebruk. I perioden 1989–95 utga han den årlige diktantologien *Sonár*.

Muru mottok i 1995 Estlands kulturfonds litteraturpris for sitt arbeid med *Sonár*-antologiene. Han fikk i 1997 en medalje fra Universitetet i Tartu og mottok i 2002 Den hvite stjernes orden.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 13503179q, catalogue.bnf.fr, besøkt 31. desember 2019[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   BnFs generelle katalog, catalogue.bnf.fr, besøkt 27. mars 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 13503179q.

  

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Telmo Zarraonandia Montoya** (født 20. januar 1921, død 23. februar 2006), populært kalt «Zarra», var en spansk baskisk fotballspiller som spilte mesteparten av tiden sin i Athletic Bilbao. Han er registrert med 252 seriemål og 81 cupmål for laget.

Zarraonandia, som er født i Erandio, 8 kilometer utenfor Bilbao, ble interessert i fotball ettersom to av hans brødre allerede spilte fotball. Selv begynte han i lokale lag, men da Athletic Bilbao oppdaget ham, ble han med blant spillerne som skulle bygge opp laget etter kaoset som kom som følge av den spanske borgerkrigen. Han ble en stor suksess, og vant toppscorertittelen seks ganger, som per avsluttet 2011/2012-sesongen er flere enn noen andre. Zarra scoret i 1915/1951-sesongen 38 mål på 30 kamper, som var rekort helt til han ble tangert av Hugo Sánchez i 1989/1990-sesongen og senere forbigått av Lionel Messi, sistnevnte med 50 mål på 38 kamper i 2011-12-sesongen.

Zarra fikk 20 kamper for Spania, og scoret like mange mål. Av disse kom fire i én kamp, da Spania slo Sveits 6–2. Telmo Zarras mest berømte mål var likevel målet i VM i fotball 1950 der han ble matchvinner med kampens eneste mål mot England.

Da Zarra døde i 2006 av hjerteattakk, ble Zarra-pokalen innstiftet i hans ære. Pokalen går til den spanjol som scorer flest mål i Primera División.

Referanser
----------

1. ↑   FBref, FBref spiller-ID d562705e[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Spansk biografisk leksikon, oppført som Telmo. Zarra Zarraonaindía Montoya, Spanish Biographical Dictionary ID 66109/telmo-zarraonaindia-montoya, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Telmo Zarra – FIFA Rediger på Wikidata

* (en) Telmo Zarra – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Telmo Zarra – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Telmo Zarra – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Telmo Zarra – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (en) Telmo Zarra – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (en) Telmo Zarra – FBref Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
Spanias tropp – VM i fotball 1950 Fjerdeplass |
| --- |
| 
* Ke Acuña
* Fo Alonso
* Fo Antúnez
* Fo Asensi
* An Basora
* An César
* An Gaínza
* Fo Gonzalvo II
* Mb Gonzalvo III
* An Hernández
* An Igoa
* Ke I. Eizaguirre
* An Juncosa
* Fo Lesmes
* An Molowny
* Mb Nando
* An Panizo
* Fo Parra
* Mb Puchades
* Ke Ramallets
* Fo Silva
* An Zarra
* Landslagstrener: G. Eizaguirre

 | Flagget til Spania |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
«Río de Oro» har flere betydninger.
Río de Oro befinner seg nederst på dette kartet av Nordvest-Afrika under den spanske koloniseringen.
Øde landskap i Río de Oro-regionen, nær byen Guerguerat
**Río de Oro** (spansk for «Gullelven», arabisk: وادي الذهب – *wādī-að-ðahab*, ofte transkribert til *Oued Edhahab*), er, sammen med Saguia el-Hamra, et av de to territoriene som utgjorde Spansk Sahara etter 1969. Området ble opprinnelig underlagt Spania sent på 1800-tallet. Navnet kommer av en øst-til-vestgående elv som opprinnelig skulle ha rent gjennom området. Elven var antatt å ha tørket ut – en *wadi* – som navnet viser til, eller å ha forsvunnet under bakken.

Navnet er en videreføring av det portugisiske navnet *Rio do Ouro* som ble gitt av portugisiske sjømenn, selv om det aldri har blitt funnet gull hverken i gulfvannet (sannsynligvis antatt å være del av elven), eller i nærområdet. 

Med beliggenhet i sør i Vest-Sahara ligger territoriet mellom 26° nord, og 21° 20' sør. Området er omtrent 184 000 km² – to tredjedeler av Spansk Sahara. Den tidligere provinshovedstaden dannet av spanske kolonister var *Villa Cisneros*, mens byens navn under marokkansk administrasjon ble ad-Dakhla.

Slaget ved Río de Oro var et sjøslag mellom to skip, utkjempet i august 1914, under første verdenskrig. En britisk armert krysser angrep den tyske støttekrysseren SS «Kaiser Wilhelm der Grosse» utenfor den spanske kolonien.

I 1975 trakk spanierne seg fra området og Vest-Sahara ble delt mellom Mauritania og Marokko, selv om denne oppdelingen ble bestridt av Polisariofronten. Delelinjen gikk halvveis gjennom Río de Oro, og Marokko overtok den nordlige delen samt Saguia el-Hamra, og Mauritania annekterte den nedre tredjedelen som en provins med navn Tiris al-Gharbiyya (Vest-Tiris). Provinshovedstaden ble kalt Dakhla. Etter en katastrofal fireårskrig med Polisarioen, ga Mauritania opp Tiris al-Gharbiyya, trakk seg ut av Vest-Sahara, og lot Marokko og Polisarioen være eneste deltakere i konflikten. Konflikten har enda ikke blitt løst, selv om det har vært våpenhvile siden 1991.

Området er i dag delt av Marokkos barriere i Vest-Sahara, med marokkansk okkupasjon vest for muren, mens den Polisario-kontrollerte Frisonen tilhører Den saharawiske arabiske demokratiske republikk i øst. Disse sonene ble midlertidige delområder etter en forhandling gjennom MINURSO-våpenhvilen.

Trivia
------

I Jon Michelets epos En sjøens helt - Blodige strender brukes Rio de Oro som navn på en stengt hemmelig aksjon utenfor Afrikas vestkyst

Referanser
----------

1. ↑  IBP USA (2006). *Morocco Country Study Guide*. Int'l Business Publications. s. 26–27. ISBN 978-0-7397-1514-7.
2. ↑  *Military Agreement No. 1* Arkivert 11. mai 2008 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
Nettverksprotokoller| Applikasjonslaget |
| --- |
| * BGP
* DHCP
* DNS
* FTP
* HTTP
* HTTPS
* IMAP
* LDAP
* MGCP
* NNTP
* NTP
* POP
* RTP
* RTSP
* RIP
* SIP
* SMTP
* SNMP
* SSH
* Telnet
* TLS/SSL
* XMPP
 |
| Transportlaget |
| * TCP
* UDP
* DCCP
* SCTP
* RSVP
 |
| Nettverkslaget |
| * IP
	+ IPv4
	+ IPv6
* ICMP
* ICMPv6
* ECN
* IGMP
* IPsec
 |
| Datalink-laget |
| * ARP
* NDP
* OSPF
* Tunneler
	+ L2TP
* PPP
* MAC
	+ Ethernet
	+ DSL
	+ ISDN
	+ FDDI
 |
| * v
* d
* r
 |

**TELNET** er en protokoll-spesifikasjon i TCP/IP-standarden. Den brukes til utveksling av 8-bits-informasjon begge veier mellom tjener og klient. Telnet brukes vanligvis på TCP/IP-port 23. Telnet har et begrenset antall funksjoner og ble opprinnelig brukt som et kommandolinjeverktøy, der man jobbet med eksterne terminaler koblet mot en stormaskin.

Telnet er en gammel og velkjent standard og nesten alle systemer som kan bruke internett har også en Telnet-klient. Dette gjør det enkelt å jobbe mellom ulike systemer.

Selve ordet Telnet stammer av ordet Telephone Networking da protokollen ofte ble brukt til å gi terminalfunksjoner over oppringte linjer. Dataene ble sendt rett fra den ene parten til den andre, man stolte på at ingen lyttet, og det ble ikke lagt inn større sikkerhetssperrer enn en minimal 8-bits-kryptering. I dag brukes helst SSH og andre krypterte forbindelser til det samme. Signalene sendes gjerne over Internett, og man kan sende verken passord eller annen informasjon uten å risikere at folk snapper det opp.

Sikkerhet
---------

Telnet sender informasjon ukryptert, og er svært utsatt for avlytting. Verktøyet bør kun brukes der denne faren ikke utgjør noe problem, eller dersom sikringstiltak er iverksatt.

Telnet er i stor grad erstattet av andre alternativer, og brukes relativt lite i dag.

En mye brukt utgave av Telnet er Microsoft TELNET. Microsoft leverer ikke SSH på systemene sine, men Telnet får startes gjennom kommandoen «telnet» på en kommandolinje (MS-DOS ledetekst for alle versjoner av Microsoft Windows).

TELNET kjører på port 23.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Lønmodtagernes Dyrtidsfond** (**LD**) er en dansk organisasjon som ble opprettet i 1980, for å forvalte de penger som den danske staten ikke lengre skulle regulere lønningene med i tilfelle av prisstigninger.

Opp igjennom 1970-årene var inflasjonen til stadighet blitt et større problem på tross av stagnasjon. Man var inne i en periode med såkalt stagflasjon. For å komme noe av problemet til livs, frosset regjeringen en del av den automatiske dyrtidsregulering fra 1976 og frem til 1982, hvor den automatiske dyrtidsreguleringen helt ble avskaffet. Pengene som var blitt innefrosset mellom 1976 og 1982 ble plassert i Lønmodtagernes Dyrtidsfond etter et regjeringsforlik med Landsorganisationen i Danmark (LO).

LDs første direktør, Holger Jensen, ble hentet fra dansk LO. I 1986 ble han avløst av senere statsminister Poul Nyrup Rasmussen. Nyrup omdannet LD til et aktivt investeringsselskap, og selskapets kapital ble således bedre forrentet.

Per 2018 fungerte LD stadig som et pensjonsselskap for de personer som ikke fikk utbetalt sine dyrtidsporsjoner i 1970-årene. LD rådet over en formue på 41,6 milliarder kroner ved utgangen av 2017, etter et år med en avkastning på investeringene som gav en stigning i formuen på 1,6 milliarder kroner. Disse midlene utgjorde de innefrosne dyrtidsporsjonene fra 1977 til 1979, i alt 7,7 milliarder i datidskroner.

Eksterne lenker
---------------

* Lønmodtagernes Dyrtidsfonds hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Web Map Service** (**WMS**) er en av den frivillige organisasjonen Open Geospatial Consortium (OGC)'s standarder for å produsere skalerbare kart som kan vises på en PC-skjerm. Kartene vil være geografisk refererte i et eller flere internasjonalt akseptert(e) koordinatsystem. 

Denne standarden definerer kart som en geografisk presentasjon av en digital bilde-fil (*image-file*), for eksempel PNG, GIF eller JPEG, men også som vektor-baserte geografiske elementer i «**S**calable **V**ector **G**raphics» (SVG) eller «**Web** **C**omputer **G**raphics **M**etafile» (WebCGM) formater. Kartet er presentasjonen på skjermen, og ikke dataene i seg selv.

WMS har 3 standard operasjoner: 

1. returnerer redigerbare metadata.
2. returnerer et kartbilde, der parametre for geografi og utstrekning er definert.
3. returnerer informasjon om spesielle egenskaper for de objekt som er vist i kartet.

Operasjonene kan utføres ved hjelp av en standard web-leser via **U**niform **R**esource **L**ocators (URL). Innholdet i vedkommende URL avhenger av hvilken operasjon det søkes om. For eksempel kan man kombinere innholdet i flere ulike URL-adresser slik at de kan presenteres på skjermen samtidig, og på en slik måte at alle datasettene blir synlige. Forutsetningen er at dataformatene kan presenteres som transparente lag (f.eks. GIF eller PNG). På den måten kan brukeren produsere egendefinerte kart fra ulike web-servere over hele verden, og kombinere disse med egenproduserte data.

Eksterne lenker
---------------

* Open Geospatial Consortium (OGC)
* UMN Mapserver (free accessible WMS-Server)
* List of OGC WMS Services
* Spot (GPS and WMS-Client for mobile devices)
* Eksempel på norske wms-tjenester for naturinformasjon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Prithvirajsing Roopun** (født 24. mai 1959), også kjent som *Pradeep Roopun* er en mauritisk politiker som har vært president på Mauritius siden 2. desember 2019.

Biografi
--------

Prithvirajsing Roopun ble født i byen Quatre Bornes vest i det sentrale Mauritius. Han er utdannet jurist med advokatbevilling og har mastergrad i internasjonal forretningsjus fra University of Central Lancashire i Preston, England.

Han er gift med Sayukta Roopun. Paret har fire barn.

Roopun har vært politisk engasjert siden 1983. Han ble valgt inn i nasjonalforsamlingen i 2000, og fra 2004 var han regionalminister. Mellom 2010 og 2014 representerte han Mauritius i Det panafrikanske parlamentet hvor han var nestleder i komiteen for transport, industri, kommunikasjoner, energi, vitenskap og teknologi. Fra 2014 til 2017 var han minister for sosial integrasjon, og deretter (fra januar 2017 til november 2019) kulturminister.

Den 2. desember 2019 ble han tatt i ed som Mauritius’ syvende president etter at landet hadde vært styrt av fungerende presidenter siden april 2018. Det er nasjonalforsamlingen i landet som velger presidenten. Presidenten har ikke mye makt, men har en mer seremoniell funksjon. Den reelle makten ligger hos landets statsminister.

Som politiker representerer han sentrum-venstrepartiet Militant sosialistisk bevegelse, Mouvement Socialiste Militant (MSM).

Referanser
----------

1. ↑  Sumit Arora (4. desember 2019). «Pritivirajsing Roopun elected as new President of Mauritius by parliament». Adda247. Arkivert fra originalen 3. juni 2021. Besøkt 8. april 2021.
2. ↑  «Pradeep Roopun, un président qui aime s’occuper de son jardin» **(fransk)**. L'Express. 3. desember 2019.
3. ↑  «Communiqué» (PDF). Office of the President, State House. 2. desember 2019. Arkivert fra originalen (PDF) 22. juni 2020. Besøkt 8. april 2021.
4. ↑  «Ex-minister Roopun is Mauritian president». The Tribune. 2. desember 2019.
5. ↑  «Mauritius installs ex-culture minister as president». Business Standard India. 2. desember 2019.
**Victor Auguste de Laveleye** (født 5. november 1894 i Brussel i Belgia, død 14. desember 1945 i Elsene) var en belgisk liberal politiker og minister. De Laveleye representerte Belgia i tennis under Sommer-OL i 1920 og neste gang i 1924.

Han var medlem av kummunerådet for Sint-Gillis og president av det belgiske liberale partiet (1936–1937). De Laveleye var mellom 1939 og 1945 parlamentsrepresentant for distriktet Brussel. Han ble justisminister i 1937 og var minister for offentlig utdanning 1944–1945. 

Under den andre verdenskrig var han direktør for de belgiske franskspråklige sendingene ved det britiske kringkastingbyrået BBC fra 1940 til 1944. Under krigen ble han et symbol for belgierne gjennom sine sendinger fra London. Den 14. januar 1941 ba han alle belgierne om å velge bokstaven V som samlingspunkt «Ettersom V er den første bokstaven i *Victoire* (seier) på fransk og *Vryheid* (frihet) på flamsk.» og det ble begynnelsen på «V-kampanjen» som viste «V» malt på vegger over hele Belgia. Selv Winston Churchill tok opp dette forslaget.

Referanser
----------

1. ↑  «Victor de Laveleye Biography» Arkivert 2. november 2012 hos Wayback Machine.. *Sports-reference.com*
2. ↑   «Wie waren de voorzitters van de Liberale Partij en haar opvolgers?» (flamsk). *Liberaal Archief.*
3. ↑   Dutry-Soinne, Tinou (2006): *Les méconnus de Londres: journal de guerre d'une Belge, 1940-1945, Volum 1*, Lannoo Uitgeverij, s. 188
4. ↑  «14 janvier 1941 : Ici Radio-Belgique!»

Eksterne lenker
---------------

* (en) Victor de Laveleye – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Victor de Laveleye – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Victor de Laveleye – ITF Tennis Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Seksualmoral** er det settet av moralske normer som gjelder for den seksuelle atferd mellom mennesker. 
Seksualmoralen henger nøye sammen med øvrige normer og regler som gjelder i samfunnet, både religiøse, juridiske og etiske.

Når synet på seksualitet og samliv veksler, fører det til endringer både i seksualmoralen og lovverket.
Forandringene i siste del av 1900-tallet og især på 1970-tallet var først og fremst et økt antall personer med førekteskapelige forbindelser, lavere alder for første samleie, økning i antall utenomekteskapelige forbindelser, flere aborter, mer bruk av prevensjon, større åpenhet overfor seksuelle spørsmål, friere salg av pornografi, større toleranse for alternative livsstiler, seksualvaner og samlivsformer og større frihet for kvinner til å ta seksuelle initiativ.
Forandringene avstedkom tilsammen en slik omvelting i synet på kjønnsliv og seksualvaner at det kan beskrives som en seksuell revolusjon av et slag som blant annet Wilhelm Reich mente var nødvendig for menneskenes åndelige og personlige frigjøring.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Egidius, Henry (2000). *Psykologisk leksikon*. Oslo: Aschehoug. s. 451-452. ISBN 8203225055.
2. 1 2  «seksualmoral». *Aschehoug og Gyldendals store norske leksikon. 13 : Samf-Stt*. Oslo: Kunnskapsforl. 1998. s. 125. ISBN 8257304921.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Uppslagsverket Finland **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Seksuell vold i krig** er seksuell vold gjennomført av deltakere i en væpnet konflikt eller okkupasjon. Det kan være voldtekt eller andre former for seksuell vold som har til formål å terrorisere eller fornedre en sivilbefolkning. Seksuell vold i krig anses som et krigsvåpen og er anerkjent som en krigsforbrytelse og forbrytelse mot menneskeheten, og har særlig fra slutten av 1900-tallet fått stor oppmerksomhet gjennom FNs politikk vedrørende seksuell vold, seksuelt misbruk og seksuell utnyttelse, herunder flere resolusjoner i sikkerhetsrådet.

De skandinaviske landene var tidlig sentrale i å sette fokus på seksuell vold i krig, både innen forskning og internasjonalt diplomati. I Norge etablerte regjeringen i 2004 Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) som nasjonal forskningsinstitusjon blant annet på dette temaet. Denis Mukwege og Nadia Murad mottok i 2018 Nobels fredspris for sin innsats mot seksuell vold som våpen i krig og konflikter, og kampen mot seksuell vold i krig er et viktig fokusområde for norsk utenrikspolitikk.

Se også
-------

* FNs politikk vedrørende seksuell vold, seksuelt misbruk og seksuell utnyttelse

Referanser
----------

1. ↑  Norge gir én milliard kroner til kampen mot seksuell vold i krig og konflikt i Aftenposten