**Sykkylvsfjorden** er en fjord i Sykkylven kommune i Møre og Romsdal. Den er en smal arm av Storfjorden og er 7-8 kilometer lang. Fjorden er omgitt av alpine fjelltopper, en del av Sunnmørsalpene. Den har innløp mellom Aursneset og Blægjeneset, og går sørover til Straumgjerde.

Sykkylvsbrua mellom Ikornes (med Ekornes-fabrikken) og Vik.
Fjorden er grunn, og den største dybde på 247 meter ligger helt ytterst ved innløpet. Innenfjorden broen (som går via grunnen Vikaflua som danner en terskel) er den 35 meter på det dypeste. Fjorden har en innsnevring og grunn terskel (5 meter) ved Tandstad og innenfor terskelen er det grunt basseng (10 meter på det meste) til Straumgjerde. Tidevannsforskjellen er normalt på 1,5 meter. I perioder med mye tilførsel av ferskvann har fjorden et tydelig brakkvannslag på 2 til 4 meter tykkelse. Ferskvannstilførsel skjer særlig ved en kort elv som drenerer Fetvatnet som har et nedbørsfelt på 88 km2. Fjorden har et samlet nedbørsfelt på nær 100 km2 Innsjøen ligger så vidt over havnivå og det korte elven (vel 100 meter avhengig av tidevannet) til fjorden kalles Straumen eller Straumgjerdelva som er vannføring på 5 til 25 m3/s. Ved høy flo renner sjøvann fra fjorden inn i innsjøen. Det har forekommet at fjorden islegges ut til Ikornes. Fjorden er for det meste under 1 kilometer bred og på det smaleste bare 200 meter.

Bygda Sykkylven ligger på østsida av fjorden like innenfor innløpet. Det er sammenhengende bosetning med størstedelen av befolkningen i kommunen mellom Aursnes og Vik. På andre sida av fjorden ligger Ikornnes. Fv71 krysser fjorden via den 860 meter lange Sykkylvsbrua. Broen krysser på terskel mellom Ikornes og Vik der største dyp er 28 meter. Riksvei 60 går langs hele østsida av fjorden. Fra 1909 gikk det MB "Aure" i rute Straumgjerde-Ålesund med stoppesteder langs fjorden. Da ferjesambandet Sykkylven-Magerholm ble opprettet i 1931, ble ruten langs Sykkylvsfjorden til Straumgjerde nedlagt. Til 1988 gikk ferjen Sykkylven-Magerholm enkelte turer innom Ikornes på vestsiden av fjorden.

På 1980-tallet ble fjorden karakterisert som lite til moderat forurenset.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Golmen, Lars G. (1998). *Sykkylvsbrua*. Oslo: Norsk institutt for vannforskning. ISBN 8257734209.
2. 1 2  *Damms store leksikon*. Oslo: Damm. 1989. ISBN 8251772508.
3. ↑  *Norges fjellverden*. Det Beste. 1980. ISBN 8270101079.
4. ↑  Grimstad, Leiv Arne (1995). *Sunnmørsalpane*. Vista. ISBN 8299217768.
5. ↑  Sykkylvsfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
6. ↑  «Stor glede av kort elv». *smp.no*. 21. august 2009. Arkivert fra originalen 11. september 2018. Besøkt 8. februar 2017.
7. ↑  Aurdal, Gustav Weiberg (1986). *Sykkylven: gardssoga*. Sykkylven: Sykkylven sogenemnd. ISBN 8299098629.
8. ↑  Evensberget, Snorre (1923-2010) (1993). *382 norske laks- og sjøørretelver: om elvene og deres særtrekk, fiskestrekningene og fisket, med fangststatistikker, hvor du får kjøpt fiskekort og overnattingsmuligheter*. [Oslo]: Naturforlaget. ISBN 8290466137.
9. ↑  «Hugsar du 1993-springfloda?». *Vikebladet Vestposten*. 19. mars 2011.
10. 1 2  Torvik, Arne Inge (2000). *Om samferdsel i Møre og Romsdal*. Møre og Romsdal fylkesbåtar. ISBN 8279550208.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |