recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ruhr-Universität Bochum** ligger i den sørlige delen av den tyske byen Bochum mot dalen til elven Ruhr. Den ble grunnlagt i 1962 og er dermed det eldste universitetet i Ruhrområdet. Med over 30 000 studenter er den blant de ti største universitetene i Tyskland.

Universitetet er et fulluniversitet som dekker alle sentrale universitetsfag, og inndelingen er klassisk med fakulteter for humanistiske, ingeniørvitenskapelige, naturvitenskapelige og medisinske fag. 

Ruhr-universitetet i Bochum var ved grunnleggelsen det første nye universitetet i Vest-Tyskland etter andre verdenskrig. Det ble bygget som et moderne campus-universitet i den sørlige forstaden Querenburg utenfor bykjernen. Nesten all aktivitet er samlet på campusområdet. Universitetet dominerer området med studentbyen Hustadt og handlesenter Uni-Center.

Ruhr-universitetet sees som et reformuniversitet og er en foregangshøyskole i Tyskland når det gjelder Bologna-prosessen.

Historie
--------

Ideen om et universitet i Ruhrområdet går tilbake til 1948 da man planla den andre tekniske høyskolen i Westfalen. Da var Dortmund favoritten for å få en høyskole/universitet. Først tolv år senere ble beslutningen tatt og da vant Bochum etter en til tider bitter debatt. Hele Ruhr-området var inn i en dyp økonomisk krise etter at kullgruvene stengte på denne tiden og byen som fikk universitetet ville få et betydelig løft.

Universitetet er tegnet av arkitektbyrået Hentrich, Petschnigg & Partner i Düsseldorf, som vant en arkitektkonkurranse der blant andre Walter Gropius og Ludwig Mies van der Rohe deltok. Helmut Hentrich ved HPP så universitetet som en havn i kunnskapens hav der bygningene symboliserer skip som legger til. 1965 kunne man flytte inn i de første bygningene, men først 1974 var alle bygningene, for eksempel kantinen (Mensa) og Audimax (Auditorium maximum), ferdige. 

I etterkant har den monumentale bruken av betong blitt kritisert. Dessuten har kvaliteten på bygningene vært omdiskutert, og betydelige restaureringer er gjennomført i årenes løp.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Ruhr-Universität Bochum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hjemmeside for Ruhr-Universität Bochum (RUB)
* Studentsamskipnaden Bochum

* „G-Gebäude" (G-bygningene: Humaniora)„G-Gebäude" (G-bygningene: Humaniora)
* Ansicht der „I-Gebäude" (I-bygningene: Ingeniørvitenskap)Ansicht der „I-Gebäude" (I-bygningene: Ingeniørvitenskap)
* Ansicht der „N-Gebäude" (N-bygningene: Naturvitenskap)Ansicht der „N-Gebäude" (N-bygningene: Naturvitenskap)
* Gebäudekomplex „M" (M-bygningene: Medisin)Gebäudekomplex „M" (M-bygningene: Medisin)
* Hörsaalzentrum-Ost (HZO)Hörsaalzentrum-Ost (HZO)
* Forum med Audimax (Südforum)Forum med Audimax (Südforum)
* Alternativ logo for universitetetAlternativ logo for universitetet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Michael Specter** (født 1955) er en amerikansk forfatter og journalist som skriver for magasinet *The New Yorker*, noe han har gjort siden 1998. Han skriver hovedsakelig om vitenskap, teknologi og globale helsespørsmål.

Specter startet i *Washington Post* i 1985, hvor han først dekket lokale spørsmål, deretter vitenskap. Han ble etterhvert sjef for avisens New York-kontor. I 1991 startet han i *The New York Times*, og var korrespondent i Moskva fra 1994 til 1998. Han dekket blant annet krigen i Tsjetsjenia og det russiske presidentvalget i 1996. I 1998 ble han korrespondent i Roma.

I 2009 ga han ut boken *Denialism*, som handler om hvorfor personer i USA og Europa avviser vitenskapelige sannheter basert på mye data, og i stedet omfavner noe mer komfortabelt og konstruert. Blant emnene han går gjennom er organisk mat, vaksinesikkerhet og genomikk.

Bibliografi
-----------

* *Denialism: How Irrational Thinking Hinders Scientific Progress, Harms the Planet, and Threatens Our Lives* (The Penguin Press, 29. oktober 2009)

Referanser
----------

1. ↑   Best American Science and Nature Writing 2012[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Nettside
* Firing Bullets of Data at Cozy Anti-Science. Intervju med Specter i *The New York Times*, publisert 4. november 2009.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Michael Showers** (født 1966, død august 2011) var en amerikansk skuespiller som var best kjent for sin rolle som kaptein John Guirdy fra TV-serien Treme på TV-kanalen HBO. 

Den 25. august 2011 ble Showers kropp oppdaget i Mississippi-elven i nærheten av New Orleans, Louisiana etter å ha blitt meldt savnet av kjæresten hans. Det var en kaptein på en elvebåt som oppdaget det flytende liket. New Orleans-politiet fastlso etter en obduksjon at Showers hadde vært død i minst to dager da kroppen hans ble funnet i elven.

Referanser
----------

1. ↑   www.avclub.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Michael Showers på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Michael Showers i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Michael Showers på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Michael Showers på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Michael Showers på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Michael Showers hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Peugeot 306** (1993–2002) er en mindre (kompakt) familiebil fra franske Peugeot.

Den var i utgangspunktet en 3- eller 5 dørs kombi, og ble dermed lansert som en konkurrent til VW Golf, og hadde endatil 3 centimeter bredere baksete til tross for en noe lavere pris. Fra høsten 1994 kunne den fås med kollisjonspute. Sedan og cabriolet kom året efter, mens stasjonsvogn endelig var på plass i 1997, da modellene fikk en såkalt "ansiktsløftning" og enda flere kollisjonsputer.

Cabrioleten var spesialtegnet av det italienske designbyrået Pininfarina. Peugeot 306 GTi-6 fra 1996 hadde 6 gir med 165 hestekrefter og veide bare litt over 1,1 tonn.

Den ble etterfulgt i 2003 av Peugeot 307 fordi det er neste tall etter 306, mens Peugeot 308 kom noen år senere (i 2007) og Peugeot 309 i 1984.

Referanser
----------

1. ↑  Thor Fr. Sundene, *Biltesten: Peugeot 306* i VG den 12. august 1993.
2. ↑  Geir Bakke, *Endelig som stasjonsvogn* i Bergens Tidende den 14. juni 1997.
3. ↑  Vijay Pattni, The Peugeot 306 GTI-6 is still amazing ifølge en test utført hos topgear.com den 8. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Peugeot 306 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
Forbrenningssyklusen i en firetaktsmotor. Her ser man stempelet som beveger seg opp og ned i sylinderen.
En **sylinder** er den mest sentrale delen i en stempelmotor, nemlig hulrommet der stempelet beveger seg. Flere sylindre er vanligvis satt side ved side i motorblokken, som vanligvis er støpt i aluminium eller jern. Sylinderne fôres så ofte med sylinderforinger av et hardere metall, eller av materialer som Nikasil. Keramiske foringer har også vært forsøkt uten særlig suksess, med unntak av i dampmotorer som kun opererer på lave turtall. En sylinders volum er arealet ganget med avstanden stempelet vandrer inne i sylinderen (slaglengden). Motorens volum er volumet av én sylinder ganget med antall sylindre i motoren.

Et stempel er montert inne i hver sylinder og utstyrt med såkalte stempelringer, som er montert rundt stempelets utside i maskinerte slisser, vanligvis to ringer for kompresjon samt én ring for tetning. Disse ringene tetter mot sylinderveggene, med kun et ørtynt lag olje mellom sylindervegg og stempelring. Denne kontakten, og den resulterende slitasjen, forklarer behovet for et hardere metall på den indre overflaten av en sylinder.

Litteratur
----------

* Paulsen, Helge (1982). *Praktisk bilmotorlære*. KA skolen. s. 15.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Hiroaki Watanabe** (født 18. september 1991 i Iwamizawa) er en japansk skihopper. Han representerer Nihon University.

Watanabe debuterte i kontinentalcupen i Sapporo den 10. januar 2009, der han ble nr. 19. Han ble med i junior-VM i Strbske Pleso i 2009. I den individuelle konkurransen ble han nr. 40. I lagkonkurransen var han med på det japanske laget, sammen med Kenshiro Itō, Shō Suzuki og Kento Sakuyama, der japanske laget ble nummer seks.

Under FIS-cupen den 3. mars 2009 vant han rennet i Zaō for første gang i hans karriere.

Han deltok i vinteruniversiaden i Erzurum i januar 2011, der han ble nr. 20 i storbakken, og nr. 16 i normalbakken.

Den 13. januar 2013 i Sapporo ble han nummer seks i kontinentalcupen, da Kim René Elverum Sorsell vant rennet.

Han debuterte i verdenscupen i Sapporo den 19. januar 2013, da han ble nr. 29. I verdenscupen i 2012/2013-sesongen ble han nr. 79 sammenlagt.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hiroaki Watanabe – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (en) Hiroaki Watanabe – TheSports.org Rediger på Wikidata
**Sylfest Skrinde** (ca. 1732 – ca. 1785) var norsk treskjærer. Han var født på Nordigard Skrinde i Skjåk. En eldre bror, Rolv, overtok gården og Sylfest drev hele livet med snekring og treskjæring. Dødsåret er usikkert.

Sylfest Skrinde var elev av Jakob Klukstad, og han skal ha vært med da Klukstad skar interiørene i kirkene i Skjåk og i Heidal. Skrindes krillskurd er enklere og stivere enn skjæringen til Klukstad. Han har heller ikke laget selvstendige kirkearbeider. Han skar mest skap, og trolig er det Sylfest Skrinde som først utformet den typen framskap som Skjåk-Ola skar og andre treskjærere i dalen videreutviklet og som ble kjent som Gudbrandsdalsskap.

Litteratur
----------

* Engen, Arnfinn (1998): Treskurd og treskjerarar i Gudbrandsdalen. Lillehammer. ISBN 82-7847-039-1
* Meyer, Johan (1909): Fortidskunst i Norges bygder II. Lom og 1998) s. 37-38.). Kristiania.

Referanser
----------

1. ↑  Engen (1998) side 37-38.
2. ↑  Engen (1998) side 37-38..

Eksterne lenker
---------------

* Se arbeider av Sylfest Skrinde i DigitaltMuseum.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** KulturNav
 |
**Syltastova** eller stua på Sylta er et hus fra slutten av 1500-tallet, beliggende på gården Utsylta i Radøy kommune i Nordhordland. Stuehuset på Sylta er automatisk fredet etter kulturminneloven.

Stua er laftet av fem omfar stort ovalteljet tømmer og er plassert på et fundament av syllstein. Inngangspartiet, et lite rom som kalles *framstova* eller *døra*, er ny. I dette rommet er det en stor grue med skorstein, murt av gråstein. En går ut fra at stua opprinnelig er bygd som røykstue, og har hatt åre eller røykovn. Bordtak og sperrer er nye. Om bygningen har vært del av et sammenbygd anlegg vet en ikke.

Dateringen er basert på dendrokronologi, utført i 2006. Året 1580 er sannsynlig fellingsår for tømmeret, og huset er uansett ikke eldre enn 1550, eller nyere enn 1610.

Huset har vært bolig, men trolig også forrådsrom.

Nord- og Midhordland sogelag eier huset og har restaurert det, mens Radøy sogelag har tilsyn.

Referanser
----------

1. ↑  Om Syltastova på Digitalt fortalt
2. ↑  Om Syltastova på Hordaland fylkeskommunes hjemmesider. Arkivert 11. desember 2013 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* «Syltastova». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
**Kirsten Schøyen** (født 23. januar 1946 i Risør) er en tidligere norsk kanalvert. Hun var ansatt i NRK fra 1965 til 2010 med et opphold i perioden 1970–1980. Schøyen flyttet til Larvik i 1946, men er i dag bosatt i Sandvika.

Siste dag i NRK
---------------

Klokken 00.35 natt til 21. august 2010 takket Schøyen stødig for følget for siste gang:
– Til slutt i vår jubileumssending takker jeg for meg med norsk komedie fra marinen. I filmen Operasjon sjøsprøyt møter vi mange kjente skuespillere som muntert mannskap fra 1964.

Referanser
----------

1. ↑  Helge Carlsen (21. august 2010). «Siste «hallo» fra Kirsten Schøyen». NRK. Arkivert fra originalen 30. januar 2017. Besøkt 30. januar 2017.
2. ↑  «Med historisk TV-rekord». Aftenposten. 18. august 2010. Arkivert fra originalen 30. januar 2017. Besøkt 30. januar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kirsten Schøyen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Podracing** er en fiktiv racingsport som foregår i Star Wars-universet.
"Bilene" er et slags sete med kanter rundt for en person, og to motorer (noen få har fire)
som er satt sammen med to kabler og en slags strøm-"tråd" mellom dem.
Podracerne går i over 600 km/t altså ingen trygg sport. I episode 1 av Star Wars-filmene er det Anakin Skywalker som prøver seg på banen.

Podracere
---------

### Sebulba og Dud Bolt

Den mest kjente podraceren er en kamellignende mann som heter Sebulba. Han bruker skitne triks og leier andre til å ta seg av fiendene sine. En av dem er Dud Bolt, en nebbdyrlignende mann. Sebulba har en stor gul podracer med et slags kryss på motorene.

### Gasgano

Gasgano er en podracer med fire armer, en fredelig racer som ikke vil ha noe trøbbel, men erter du han kan han bli din verste fiende.

### Anakin

Med Anakins korte karriere ble han bare kjent som "han som vant boonta evee classic".

Spillet
-------

Spillet: Star wars episode 1 racer ble gitt ut i 1999. 
Du kan velge mellom noen få biler til og starte med,
Men etter som spillet går sin gang,
har du full kontroll over hvilke deler du kjøper.
Podracerne kan få b.la bedre veigrep, bedre akselerasjon, bedre kjøling på boosten, bedre sving og bedre toppfart.
Det er 4 vanskelighetsgrader (den fjerde får du ved og vinne Mesterskapene).

Eksterne lenker
---------------

* Pod racing @ starwars.wikia.com
**Kirsten Utheim Toverud** (født 10. januar 1890 i Veblungsnes, død 12. juli 1949 i Iowa City) var en norsk barnelege.

Hun var oppvokst i Veblungsnes ved Åndalsnes, datter av Bergsvein Utheim (1844–1921) og Anette Toenberg (1847–1924) og bror til jurist og Venstre-politiker Trygve Utheim (1884–1952). I 1922 giftet hun seg i St. Louis med tannlegen Guttorm Toverud (1896–1969). Året efter 1923 ble hun dr.med. ved universitetet i Kristiania på avhandlingen «Advanced chronic nutritional disturbances in infancy». Hun ble i 1934 også den første kvindelige leder av Norsk barnelegeforening. Hun døde av kreft under et forskeropphold i USA.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  (no) Kirsten Utheim Toverud i Norsk biografisk leksikon
4. ↑  Kirsten Utheim Toverud (1890 – 1949) – En foregangskvinne i norsk pediatri fra paidos.no, sist lest den 21. november 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Funksjonelle grupper** i organisk kjemi er grupper av atomer som har karakteriske egenskaper til tross for hvordan det molekylære rammeverket er oppbygd. Et eksempel på en funksjonell gruppe er *hydroksyl*, -OH, og stoffer som har denne gruppen festet til skjelettet kalles for alkoholer. I de fleste organiske reaksjoner skjer det forandringer i de funksjonelle gruppene, men resten av molekylet beholder sin struktur.

Hovedgrupper
------------

**Merk: Dette er en uferdig liste.**
### Del av den molekylære strukturen

| Navn | Gruppe | Formel | Strukturformel | Forstavelse | Endelse | Eksempel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkan | Alkyl | RH | Alkyl | alkyl- | -an | metanMetan |
| Alken | Alkenyl | R2C=CR2 | Alken | alkenyl- | -en | etylenEtylen*(Eten)* |
| Alkyn | Alkynyl | RC≡CR' | Alkyn | alkynyl- | -yn | acetylenAcetylen*(Etyn)* |
|

### Inneholder oksygen

#### Med *en* karbon-oksygen binding

| Navn | Gruppe | Formel | Strukturformel | Forstavelse | Endelse | Eksempel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkohol | Hydroksyl | ROH | HydroksylHydroksyl | hydroksy- | -ol | metanolMetanol |
| Eter | Eter | ROR' | EterEter | alkoxy- | alkylalkyl**eter** | Diethyl eterDietyleter*(Ethoxyethane)* |
|

#### Med *to* karbon-oksygen bindinger

| Navn | Gruppe | Formel | Strukturformel | Forstavelse | Endelse | Eksempel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldehyd | Aldehyd (keton) | RCHO | Aldehyd | aldo- | -al | acetaldehydAcetaldehyd*(Etanal)* |
|

#### Med *tre* karbon-oksygen bindinger

| Navn | Gruppe | Formel | Strukturformel | Forstavelse | Endelse | Eksempel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester | Ester | RCOOR' | Ester |  | alkyl alkan**oat** | Ethyl butyrateEtyl butyrate*(Etyl butanoate)* |
|

Nomenklatur
-----------

1,1,1,2-tetrafluoretan
Se hovedartikkel Nomenklatur
Måten forbindelser navnsettes kalles nomenklatur. Dette er spesifikke regler for hvordan kjemiske forbindelser skal navnsettes. Alle forbindelser bør ha et navn som utvetydig bestemmer hvordan strukturen ser ut. Navn og inndeling av organiske forbindelser følger The International Union of Pure and Applied Chemistry, IUPAC.

Eksempel på navnsetting:

Her starter man å se på karbonkjeden, kjeden inneholder to karbon, derfor blir det *et* (fra gresk *met, et, prop, but, pent, heks* osv.), man ser også at det er kun enkeltbindinger derfor blir det et *alkan*. Vi ser også at det inneholder fluor og disse skal ha et så lavt tall som mulig. Vi har fluor på karbon 1 og 2 og antallet er fire. Det blir derfor 1,1,1,2-tetrafluoretan. *Tetra* kommer fra gresk og betyr fire.

Noen funksjonelle grupper har første prioritet i tellingen. Eksempel på disse er *karboksyl* og *karboksylsyrer*.

Se også
-------

* Organisk kjemi

Litteratur
----------

* Harold Hart; m.fl. (2007). *Organic Chemistry, A short course*. Houghton Mifflin Company. ISBN 0-618-59073-0. CS1-vedlikehold: Eksplisitt bruk av m.fl. (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Det grå laget er podsoljord.
**Podsoljord** er en jordtype som er vanlig i den boreale vegetasjonssonen, og således i det meste av Norge. Omkring 80 % av all skogs- og heijord i Norge består av denne jordtypen. Podsolbetegnelsen viser til ett av jordlagenes bleke farge.

Podsolprofil
------------

Det typiske podsolprofilet er kjennetegnet ved at det øverst har et humusdekke dannet av strønedfall fra plantene, adskilt fra mineraljorda under. Dette i motsetning til brunjord, som er homogen. Nedfallet er surt på grunn av syrer og sure forbindelser i barnåler og bjørkeblader, og det er derfor mindre biologisk aktivitet her enn i brunjord. Regnvannet tar med seg oppløste syrer nedover til den underliggende mineraljorda. I utvaskingslaget vil syren vaske ut lettoppløselige mineraler, og med tiden blir det dannet et nesten helt hvitt lag av lys kvarts. Tykkelsen på dette laget varierer med stedets nedbørsmengde, men er oftest noen centimeter til et par desimeter tykt. Under dette laget ligger et utfellingslag, der syrene blir nøytralisert og det felles ut blant annet jern. Denne utfellingen gir jordlaget en rustbrun farge. Under dette ligger den upåvirkede mineraljorda.

Litteratur
----------

* Grønlien, Ryvarden, Tandberg (2008). *Bi 2*. Gyldendal undervisning. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Jul Låg (1977). «Jordarter og jordsmonn i Norge». I Just Gjessing. *Norges geografi*. Universitetsforlaget. s. 48. ISBN 82-00-01529-7.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Corey Neilson** (født 22. august 1976) er en kanadisk-født ishockeyspiller som fra 2021/2022-sesongen ble hovedtrener for Manglerud Star Ishockey.

Neilson har tidligere vært hovedtrener for Nottingham Panthers i den britiske Elite Ice Hockey League fra 2008 til 2018. Han var hovedtrener for det tyske andrelaget til Lausitzer Füchse fra 2018 til februar 2021.

Han ble rangert som nummer 53 i 1994 NHL Entry Draft av Edmonton Oilers og spilte deretter på junior-nivå i Ontario Hockey League før han ble profesjonell i 1997. Neilson spilte flere sesonger i ECHL, og var deretter innom American Hockey League før han dro til England for å spille for Nottingham Panthers i 2006. I Nottingham ble han spillende trener i 2008 etter en sesong som assistenttrener for treneren Mike Ellis.

Neilson fikk dobbelt statsborgerskap, og spilte deretter for Storbritannias herrelandslag i ishockey..

Referanser
----------

1. ↑  «Neilson leaves Lausitzer». *www.britishicehockey.co.uk* **(engelsk)**. 2. februar 2021. Besøkt 2. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Corey Neilson – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Corey Neilson – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Corey Neilson – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

* (en) Corey Neilson – Eliteprospects.com (personale) Rediger på Wikidata
**Hinton St. Mary** er en landsby og verdslig sogn i grevskapet Dorset i sørlige England. Den ligger ved en lav kalksteinsrygg ved elven Stour, omkring halvannen kilometer fra Sturminster Newton. Landsbyen er innenfor det administrative distriktet North Dorset. I 2001 hadde sognet 97 husholdninger og en befolkning på 221 innbyggere. I 2013 er befolkningen i sognet og landsbyen beregnet til 260 innbyggere.

Historie
--------

Sognekirken, dedikert til apostelen Peter, har et tårn fra 1400-tallet. Herregårdshuset (*Manor House*) rett ved siden av kirken ble en tid eid av nonnene fra klosteret Shaftesbury Abbey.

Landsbyen er mest kjent for en romersk mosaikk som ble funnet der. Den har et bilde av Kristus, og er utstilt i British Museum.

Landsbyen har en liten offentlig hage som ble anlagt av BBC for programmet *Ground Force*.

Referanser
----------

1. ↑   «Parish Headcounts» Arkivert 28. desember 2014 hos Wayback Machine. *Neighbourhood Statistics*, Office for National Statistics. 28. april 2004
2. ↑   «Parish Population Data» Arkivert 2. november 2014 hos Wayback Machine. *Dorset County Council*. 20. januar 2015.
3. 1 2   North Dorset District Council: *Official District Guide*, Home Publishing Co. Ltd. ca. 1983, s. 35

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hinton St Mary – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
Kart over Diskobukta (skravert felt).
Isfjell i Diskobukta.
**Diskobukta** er et vannområde som ligger innenfor øya Disko, på vestkysten av Grønland.

Området rundt Diskobukta ble oppdaget av europeerne da Eirik Raude etablerte den norrøne bosetningen på Grønland. Vesterbygd som var fraflyttet på slutten av 1300-tallet, utgjorde den viktigste bastionen for hvalrossfangsten som var hjørnesteinen i middelalderens norrøne eksportøkonomi fra Grønland. Seilasen fra Austerbygd og Vesterbygd til fangstfeltene i Diskobukta der hvalrossen holdt til, er som fra Oslo til Finnmark. Drivis gjør farvannet er farlig; isfjellet som senket «Titanic», kom herfra.

På fastlandssiden av Diskobukta ligger bl.a. byene Ilulissat, Qasigiannguit og Aasiaat, og på Diskoøya ligger Qeqertarsuaq (Godhavn).

Ilulissatfjorden, som er på UNESCOs verdensarvliste, munner ut i Diskobukta.

Referanser
----------

1. ↑  Christian Keller: «Hvorfor bosatte vi oss på Grønland?», *P2-akademiet* bind XXXVI (s. 110-11), ISBN 9788275961608

Eksterne lenker
---------------

* (en) Disko Bay – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Disko Bay – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* www.disko.gl[*død lenke*] Nettside med informasjon og kart over området rundt Diskobukta.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** BBC Things
 |
**Shobresvensk** eller **rinkebysvensk** er navnet på en varietet av svensk som benyttes i uformelle samtaler, spesielt i grupper, av visse ungdommer som har innvandrerforeldre eller selv er født og oppvokst i innvandrertette storbyforsteder som Rinkeby utenfor Stockholm. Benevnelsen bygger på hilsningsfrasen «sho bre». Andre betegnelser på dette språket er *förortssvenska, miljonsvenska*, *albysvenska, rosengårdssvenska,* *invandrarsvenska* og *blattesvenska*. Svenska Språkrådet har anbefalt benevnelsen «*shobresvensk*», fordi den ikke er knyttet til noen bestemt del av Sverige. En nøytral term som benyttes av språkvitere er «multietnisk ungdomsspråk».

Karakteristika
--------------

Talemåten karakteriseres iblant som «hakkete» eller stakkatoaktig, noe som kan skyldes tilbakeholdenhet med å benytte diftonger som er vanlige i mälardalsk eller sydsvensk språk, en tendens til å forlenge korte vokaler og forkorte lange, på vansker med den svenske setningsmelodien og sannsynligvis også på tydeligere ordgrensepausering enn i ledig svensk talespråk.

Det eksisterer til og med visse grammatiske forskjeller, som for eksempel at strak ordstilling normalt benyttes etter innledende bisetninger, istedenfor omvendt ordstilling, som benyttes i standardsvensk (og i norsk), men sjelden i mange andre språk.

Typisk er dessuten færre og mer distinkte allofoner for /r/- og sje-lyd, [r ~ ʀ, x ~ χ] («arabiske lyder»), noe som gjør forskjellen særlig fra dagligdags stockholmsuttale tydelig.

Den svenske språkforskeren Ulla-Britt Kotsinas har beskrevet disse variantene som først og fremst brukes av ungdommer som bor i innvandrerforsteder, og mest utpreget hos tenåringsgutter. I denne sammenhengen kan shobresvensken ses som et uttrykk av ungdomskultur spesifikk for disse bostedsområdene. Shobresvensk er imidlertid ikke begrensa til innvandrerbarn, og er ofte merkverdig likt det som tales i relativt avsidesliggende forsteder. I en undersøkelse gjennomført av Kotsinas fikk personer med svensk som andrespråk høre på innspillinger av ungdommer som talte shobresvensk og ble bedt om å gjette hvilket morsmål ungdommene hadde. Undersøkelse viste at de utspurte generelt sett hadde store problemer å avgjøre ungdommenes morsmål, og den ene taleren som hadde svensk som morsmål gjetta bare 1,8 % riktig på.

Litteratur
----------

Noen bøker er skrevet på shobresvensk:

* *Ett öga rött* av Jonas Hassen Khemiri (oversatt til norsk)
* *Kalla det vad fan du vill* av Marjaneh Bakhtiari (oversatt til norsk)
* *Shoo Bre* av Douglas Foley
* *Till vår ära* av Alejandro Leiva Wenger (bare noen noveller fra samlingen)

Se også
-------

* Kebabnorsk
* Lingua franca
* Multietnolekt
* Pidginspråk

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 3. januar 2007. Besøkt 14. desember 2006.
2. ↑  
	* Kotsinas, Ulla-Britt (1994), *Ungdomsspråk* ISBN 91-7382-790-8

Eksterne lenker
---------------

* Svenske språkrådets anbefaling
* DN Debatt - "*Blattesvenskan*"

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin
 |
Hotellområdet langs kysten ved Cancún
**Cancún** er en kystby i den meksikanske delstaten Quintana Roo. Byen er hovedsete for kommunen Benito Juárez. Den er et verdenskjent turistmål. Cancún hadde 628 306 innbyggere i 2010.

Selve byen ligger på fastlandet, mens hotellområdet befinner seg på en lang og smal øy som er forbundet med broer til fastlandet. Mellom fastlandet og denne øya er lagunene Nichupté og Bojórquez. Øya Isla Mujeres ligger rundt 13 km nord for Cancún, og kan nås med båt fra Puerto Juárez og Punta Sam.

Cancúns hotellområde er formet som et 27 kilometer langt 7-tall. De fleste hotellene ligger langs denne lange sandstripen, kalt *Zona Hotelera*. Kjører man videre fra km 1, går turen mot sentrum av Cancún, mens i enden, ved km 27, ligger Cancún internasjonale lufthavn. På km 18 ligger Playa Delfines-stranden med det nye, fargerike Cancún-skiltet.

Tidlig i 1970-årene var Cancún fremdeles en underutviklet samling av små fiskerlandsbyer og noen mayaruiner. Sammen med en gruppe internasjonale investorer besluttet den meksikanske regjeringen å gjøre stedet til et internasjonalt turistmål. Det ble bygget vei fra strandområdet til fastlandet og anlagt en internasjonal lufthavn. Byen har vokst fort og har nå omtrent en halv million innbyggere.

Referanser
----------

1. ↑  ; *Mexicos manntall av 2020*; utgiver: Mexicos statistikkbyrå.
2. ↑  INEGI – Censo de Población y Vivienda 2010

Eksterne lenker
---------------

* (es) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Cancún – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cancún – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Signy Merete Haglund** (født 6. juni 1948 i Grimstad) er en norsk billedkunstner, bosatt i Grimstad. Hun arbeider i hovedsak med maleri, grafikk og tegning.

Haglund var hospitant hos billedkunstner Chrix Dahl i Oslo i årene 1970-72. Hun har utdannelse fra Statens håndverk- og kunstindustriskole 1968-71. I 1975 og 1976 deltok hun på Sørlandsutstillingen. I 1979 deltok hun på Østlandsutstillingen, og samme år bidro hun med utsmykning av Drammen sykehus. Hun har en rekke separatutstillinger bak seg, blant annet i kunstforeninger i Farsund (1974), Nesbyen (1985), Lillehammer (1985) og Grimstad (1996). I forbindelse med 100-årsjubileet for kvinners stemmerett, deltok Haglund på jubileumsutstillingen «Med kunsten som stemme» på Lindvedske hus i Arendal i mai 2013.

Signy Haglund er per 2015 ansatt som kulturkonsulent i Grimstad kommune. Hun har medlemskap i Norske billedkunstnere Agder (NBK-Agder).

Referanser
----------

1. ↑   www.degruyter.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Minge, Hans Otto (1999): *Norske billedkunstnere Agder*, s. 68 og 69.
3. ↑  Heidi Arild: «Motstand og mykhet» i *Agderposten*, s. 16-19, 3. mai 2013.
4. ↑  Grimstad kommune: «Ansatte i Kulturtjenesten» Arkivert 13. februar 2015 hos Wayback Machine. (besøkt 13. februar 2015).
Det er et sprang på en milliard år i dette berglaget der 500 millioner år gammel dolomitt ligger over 1,5 milliarder år gammel rhyolitt.
*Huttons diskordans* ved Jedburgh, Skottland, illustrert av John Clerk i 1787 og fotografert i 2003.
**Diskordans** eller **ukonformitet** er en gravlagt erosjonsflate som ligger mellom to berglag eller strata av forskjellig alder. Dette indikerer at sedimentavleiringen ikke skjedde sammenhengende. Bergartene over en diskordans er yngre enn bergartane under (med mindre berglagene har blitt snudd opp ned). En diskordans representerer en tid der det ikke ble bevart noe sediment i en region. Den lokale registreringen for tidsintervallet mangler og geologer må nytte andre spor for å finne informasjon om den geologiske historien til området. Tidsintervallet som mangler, kalles en *hiatus*. 

Generelt har ofte det eldre laget vært utsatt for erosjon i tiden før det yngre laget ble lagt oppå, men uttrykket blir benyttet om alle slike sprang i sedimentære berglag. 

Fenomenet vinkeldiskordans ble oppdaget av James Hutton, som fant dette i Jedburgh i 1787 og ved Siccar Point i 1788. Ved vinkeldiskordans står lagene i vinkel på hverandre, det har skjedd ved at det eldste laget er tiltet og erodert ned før det nye er avsatt horisontalt. 

I Nordsjøen er det en stor ukonformitet ved overgangen til krittperioden (Base Cretaceous Unconformity, BCU), denne har dannet grunnlaget reservoarer i flere oljefelt.

Nonkonformitet
Vinkeldiskordans 
Parakonformitet

Referanser
----------

1. ↑  Catuneanu, O (2015). *Principles of Sequence Stratigraphy*. Elsevier. ISBN 9780080473987.
2. ↑  Hutton sin disordans Arkivert 2015-09-24, hos Wayback Machine.
3. ↑  NPD. «The Norwegian North Sea» (PDF).

Eksterne lenker
---------------

* (en) Unconformities – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
DLR-symbol

*Se også Canary Wharf undergrunnsstasjon og Canary Wharf jernbanestasjon.*

**Canary Wharf DLR-stasjon** er en stasjon på Docklands Light Railway-systemet i det østlige London. Stasjonen ligger sentralt på Londons nye finansdistrikt, Canary Wharf. Nærmeste DLR-stasjon i nord er West India Quay, mens nærmeste DLR-stasjon i sør er Heron Quays. Det er også sistnevnte stasjon som ligger nærmest Canary Wharf undergrunnsstasjon. Øst for stasjonen ligger skyskraperen One Canada Square, mens Cabot Square ligger vest for stasjonen. Stasjonen åpnet i 1991, og i 2010 ble det tatt i bruk tog med tre vogner mellom Canary Wharf og Stratford. Alle DLR-stasjoner har tilgang til plattformene med heis eller rampe, og adgang til togene er uten nivåforskjell. Alle heiser har alarm, slik at det er mulig å snakke med betjeningen.

Referanser
----------

1. ↑  TfLs tidslinje om DLR Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine.
2. ↑  TfL om DLR

Eksterne lenker
---------------

* Canary Wharf Station, Transport for London
* Docklands Light Railway, Canary Wharf Group
* Omtale av stasjonen på The Trams

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Norsk Jernbaneklubb** (fork. **NJK**) er en ideell forening for jernbaneinteresserte i Norge. 

NJK driver blant annet museumsjernbanene Krøderbanen i Buskerud og Gamle Vossebanen i Hordaland. Foreningen restaurerer eldre jernbanemateriell og kjører også museumstog på det nasjonale jernbanenettet, under navnet Norsk Museumstog. Mesteparten av arbeidet er dugnadsbasert. De utgir også medlemsbladet *På Sporet* og har et websted med informasjon for jernbaneinteresserte, blant annet et eget diskusjonsforum "Stasjonen" og flere dugnadsdatabaser med fotografier og opplysninger om stasjoner og rullende materiell.

Foreningen ble dannet i mai 1969 og har adresse i Oslo.

Foreningen er medlem av Norges kulturvernforbund.

Lederen er, per 2021, Per Frode Hove.

Norsk Museumstog
----------------

**Norsk Museumstog** er en driftsavdeling i Norsk Jernbaneklubb som arbeider med restaurering, vedlikehold og drift av musealt jernbanemateriell. Alle driftsinntekter går uavkortet til ivaretakelse av vogner og lokomotiver med kulturhistorisk verdi. 

Personalet i Norsk Museumstog jobber på frivillig basis for å sikre muligheten til å oppleve togreise slik man gjorde i det 19. og tidlige 20. århundre. Norsk Museumstog samarbeider med Stiftelsen Norsk jernbanearv, Norsk Jernbanemuseum, Norsk Teknisk Museum, Restaurant Sult og andre jernbaneklubber og museer. 

Norske Museumstog, som har sin driftsbase i lokstallen på Hønefoss stasjon, disponerer museale lokomotiver og vogner som er i fullt operativ stand. Gjennom hele året blir museumstog kjørt for ulike oppdragsgivere.

*På Sporet*
-----------

*På Sporet* er Norsk Jernbaneklubbs medlemsblad. Bladet har blitt gitt ut siden 1969.

Eksterne lenker
---------------

* Norsk Jernbaneklubb
* Norsk Museumstog på Norsk Jernbaneklubbs hjemmesider.
* Krøderbanen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Wilson Roosevelt Jerman** (født 21. januar 1929 i Seabord i Sør-Carolina i USA, død 16. mai 2020 i Virginia) var en butler som arbeidet i over femti år for 11 forskjellige amerikanske presidenter i Det hvite hus.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Wilson Roosevelt Jerman var sønn av en landarbeider. Han sluttet på skolen da han var tolv år gammel for å arbeide på en gård.

### I Washington, D.C.

I 1955 flyttet han til Washington, D.C. og arbeidet med catering før han ble ansatt som renholder av Det hvite hus i 1957 under president Dwight D. Eisenhowers tid.

Jerman ble forfremmet til butler under John F. Kennedy, og forble i denne rollen frem til han ble pensjonert i 1993 under Bill Clinton-administrasjonen. Men han vendte tilbake til Det hvite hus i 2003 og arbeidet som hovmester og heisoperatør for Barack Obama før han endelig ble pensjonist i 2012.

For å hedre hans over femti års tjeneste i Det hvite hus overrakte president Obama ham en serie plaketter med alle de elleve presidenter han hadde tjent. *First Lady* Michelle Obama medtok et fotografi av seg og presidenten i en heis med Jerman i sine memoarer, *Becoming*.

### Død

Wilson Roosevelt Jerman døde i en alder av 91 år den 16. mai 2020 av komplikasjoner grunnet COVID-19. Han etterlot seg fire barn (et femte døde i 2011), tolv barnebarn og 18 oldebarn. Hans første hustru, Gladys, døde i 1966; Lyndon B. Johnson bad sin personlige lege om å behandle henne før hun døde. Hans andre hustru, Helen, døde på 1990-tallet.

Referanser
----------

1. ↑  Levenson, Michael (21. mai 2020). «Wilson Jerman, Longtime White House Butler, Dies at 91». New York Times. Besøkt 21. mai 2020.
2. ↑  Duster, Chandelis (21. mai 2020). «Former White House butler who served 11 presidents dies after contracting coronavirus». CNN.com. Besøkt 21. mai 2020.
3. ↑  «Inside the Working White House: Early 21st Century». The White House Historical Association. Besøkt 21. mai 2020.
4. ↑  Madani, Dona (21. mai 2020). «Former White House employee who served 11 presidents dies of coronavirus at 91». NBC News. Besøkt 21. mai 2020.
5. ↑  Ruane, Michael E. (21. mai 2020). «Longtime White House butler and friend of presidents dies of covid-19». The Washington Post. Besøkt 21. mai 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Wilson Roosevelt Jerman – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Wilson Roosevelt Jerman på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
Kanalen i Vignely
Kanalene i Paris i kontekst
Kanalen ca år 1900
**Canal de l’Ourcq** er en fransk kanal som opprinnelig ble konstruert for å føre drikkevann til Paris. Kanalen begynner i den lille landsby Port-aux-Perches kommunen Silly-la-Poterie, der elven Ourcq ble kanalisert for å bli seilbar for kanalbåter. Etter 11 kilometer, ved Mareuil-sur-Ourcq i departementet Oise, begynner den som egen kanal og løper derfra 96,6 km, til den munner ut i Bassin de la Villette i Paris. Sammen med Canal Saint-Denis og Canal Saint-Martin utgjør den det samlede kanalnett i Paris.

Arbeidet med kanalen ble startet i 1802 og var avsluttet i 1825.

Utover å sikre drikkevannsforsyningen til Paris virker kanalen også som transportvei for godstransport.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Canal de l'Ourcq – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Canal de l’Ourcq på Paris' hjemmeside». Besøkt 19. januar 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Norsk Ideutvikling AS sine lokaler i Rådhusgata, Oslo.
**Norsk Ideutvikling AS** var et nettbasert mediehus og frem til 2006 hovedeieren av det største norske nettsamfunnet for ungdommer: Biip.no. Aksjeselskapet var basert i Oslo.

Norsk Ideutvikling ble stiftet i 2002. Norsk Ideutvikling skiftet etter mai 2005 navn til Biip.no AS. Aksjemajoriteten i dette aksjeselskapet ble i 2006 solgt til Egmont Serieforlaget og Mediehuset Nettavisen (eies pr. 2010 av Egmont). Aksjonærene Erling Løken Andersen, Bo Myrås og Ozan Øzerk forble sittende med en mindre eierandel hver, og Erling Andersen er også daglig leder i Biip.no AS (pr. oktober 2010).

Erling Løken Andersen, Bo Myrås og Ozan Øzerk stiftet i 2008 Norsk Idé AS, som viderefører medieutviklingsvirksomheten.

Norsk Ideutvikling omsatte i 2005 for rundt 0,7 millioner kroner. Omsetningen økte i 2006 til rundt 2,5 millioner.

Norsk Ideutvikling-medier
-------------------------

* Filmfront.no, 33 % eierandel
* Xmobil.no
* Xspill.no
* Chatter.no
* Matsiden.no
* Testen.no
* Nordicface.com, 50 % eierandel.

Totalt har Norsk Ideutviklings digitale medier rundt 380 000 månedlige besøkende (pr. april 2007).

Referanser
----------

1. ↑  TNS gallup Arkivert 25. oktober 2007 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Pusztaen
Traner i nasjonalparken
**Puszta(en)** (ungarsk: puszta, uttalt "possta") er et begrep som ofte forbindes med det tradisjonelle ungarske landskapet. Puszta er opprinnelig betegnelse på området mellom Donau og Tisza, men er senere brukt om hele steppeområdet Alföld, som i hovedsak ligger i Ungarn. Puszta betyr "bart, tom, ufruktbar".

Fjærgress, (Stipa pennata), er en av plantene som setter sitt preg på pusztans vegetasjon. Det karakteristiske landskapet består av treløse sletter, saltvannsstepper, inkluderer spredte sanddyner, men også områder med lave fuktige skoger og ferskvannsmyrer langs flomslettene ved de gamle elvene. 

På 1800-tallet var dette et område med gjetere, "cowboyer", lovløse, tavernaer (csárda), musikk og dans ("csárdás"), denne bonderomantikken spredte seg til hovedstaden, Budapest, og utlandet hvor navnet Puszta / Pusta ble et begrep.

I dag er store deler av pusztaen dyrket, det begynte allerede i andre halvdel av 1800-tallet. Det er gravd grøfter og regulert vannveier for å forhindre flom som før var et problem.

Omtrent tre hundre fuglearter finnes her og siden 1999 er en del av området nasjonalpark (Hortobágy nasjonalpark) med typiske miljøer og dyr. Nasjonalparken er også et verdensarvsted.

Område er også kjent for sine vakre, og veltrente hester. 

Hesteshow

Referanser
----------

1. ↑  «Puszta». *Store norske leksikon*. 30. desember 2020. Besøkt 18. januar 2021.
2. ↑  «The Puszta - National Park Hortobágy - Hungary». *national-park.hungaryguide.info*. Besøkt 18. januar 2021.
3. ↑  «Hest og puszta». *Budapest turistguide*. Besøkt 18. januar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Hungarian National Park Hortobágy – The Puszta

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** NKC
 |
**Wilson McCoy** (født 6. april 1902, død 20. juli 1961) var en USA-amerikansk tegneserietegner, mest kjent som tegner for *Fantomet*, over en periode på rundt 30 år. McCoy ble født i Troy, Missouri, og hadde seks søsken. Han kom inn i tegnerbransjen som løpegutt for et reklamebyrå i St. Louis, og studerte senere tegning og kunst ved Washington University Art School.

Rundt 1940 fikk McCoy jobb hos Ray Moore, daværende tegner av *Fantomet*-stripene, og var hans assistent fram til 1942, da Moore ble innkalt til krigstjeneste. Moore overtok igjen da han kom tilbake fra krigen, men han hadde fått en krigsskade som gjorde jobben vanskelig, og måtte snart gi opp. Først i 1949 ble McCoy kreditert for tegningen.

McCoy var på besøk i Norge i 1955. Han tok Hurtigruten oppover hele norskekysten, og gikk innom flere avisredaksjoner og lot seg intervjue, som «Fantomets far» (Romsdals Budstikke 28. mai 1955 har artikkeltittelen *Fantomet «personlig» på Norges-besøk* på forsiden).

Wilson McCoy ble smittet av en tropesykdom på en Afrika-reise i 1961, og legene tilbake på sykehuset i Chicago i USA klarte ikke å diagnostisere sykdommen, så han ble sendt hjem igjen. Han rakk så vidt å fullføre den siste dagsstripehistorien, «Varulvens skikkelse», før han døde den 20. juli.

Referanser
----------

1. 1 2   BD Gest', BD Gest' author ID 19595, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Lambiek Comiclopedia, Lambiek Comiclopedia artist ID m/mccoy\_wilson, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* «Fantomet presenterer: Wilson McCoy», skrevet av Kjell Steen, i *Det 21. Fantomet krøniker: 1968*. ISBN 82-429-2530-5
* «Wilson McCoy» fra Fantomet.org

Portaler: Litteratur | Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
*Diskoskasteren* på Vatikanmuseene.
***Diskoskasteren*** av Myron (gresk Δισκοβόλος, «Diskobolos») er en berømt gresk statue, regnet som et hovedverk fra den klassiske perioden, mellom 460 – 450 f. Kr.  Statuen var i bronse, men er i dag bare bevart i romerske marmorkopier og senere rekonstruksjoner. 

En diskoskaster er i ferd med å kaste. Øyeblikket fanget i statuen er et eksempel på *rythmos*, harmoni og balanse, og er et av de tidligste eksemplene på naturnær anatomisk gjengivelse i skulptur. Myron blir ofte kreditert som den første som behersket denne stilen.

Som alltid i gresk klassisk idrett er mannen naken. Skulpturen var sannsynligvis malt.

Se også
-------

* kontrapost

Referanser
----------

1. ↑  (no) Myron i Store norske leksikon
2. ↑  *Nasjonalgalleriets første 25 år*. Nasjonalgalleriet. 1998. s. 398. ISBN 8290744498.
3. ↑  Gombrich, E.H. (1996). *Verdenskunsten*. Oslo: Aschehoug. s. 89-91. ISBN 8203221602.
4. ↑  Woodford, Susan (1991). *Gresk og romersk kunst*. Forsythia. s. 16-18. ISBN 8291004021.
5. ↑  Pharo, Ingvild (1998). *Det skapende menneske : kunst- og kulturhistorie 1*. Oslo: Universitetsforl. s. 26. ISBN 8200426475.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Kumkvat** (også skrevet *kumquat*) er frukter fra små trær i slekta *Fortunella* i rutefamilien. Av utseende ligner den en appelsin med oval form, men i motsetning til appelsin sitter det meste av søtsmaken i skallet hos kumkvaten. Slekta *Fortunella* oppfattes av noen som del av sitrusslekten.

Opprinnelse
-----------

Kumkvat stammer opprinnelig fra Øst-Asia, nærmere sagt fra Kina, men dyrkes i dag i subtropiske strøk i det meste av verden. Navnet *kumkvat* kommer fra et kantonesisk ord som betyr "gyllen appelsin".

Frukten ble først dokumentert i Kina på 1100-tallet. I 1846 ble den innført til Europa av Robert Fortune, og ble kort tid senere også innført i Nord-Amerika.

 Den lyse, ovale kumkvaten.
Kumkvat vokser på busker eller korte trær som kan bli fra 2,5 til 4,5 meter høye. Treet/busken har tette grener og kan ofte ha små torner. Det har hvite blomster og kan har som regel fra 80 til 100 frukter per tre/busk.

Kumkvat vokser svært sakte og finnes i to varianter. Den ene er rund med mørkt oransje skall, mens den andre, også kanskje mest kjente, er lysere og mer oval. Fruktkjøttet er delt i fire – fem båter og inneholder vanligvis steiner, og smaken er sursøt og ganske bitter.

Opprinnelig tilhørte kumkvat sitrusslekten, men ble i 1915 overført til slekten *Fortunella*.

Kumkvat i dagliglivet
---------------------

### Bruksområde

Den oransje, runde kumkvaten
Kumkvat spises vanligvis rå med skallet på. Skallet beholdes fordi det er der det meste av søtsmaken sitter. Frukten kan også syltes, marineres eller kandiseres. Den er pen og er velegnet som pynt på desserter og middagsretter.

Skiver av kumkvat kan legges i drinker, eller fryses før man kan bruke dem som isbiter.

### Oppbevaring

Kumkvat har lang holdbarhetstid og oppbevares best ved 8-12 °C, men trenger ikke å oppbevares i kjøleskap.

Kumkvat er tilgjengelig hele året. Den bør være fast og ha et skinnende oransje/gult, tett skall når den kjøpes.

### Næringsinnhold

Kumkvat har det samme næringsinnholdet som appelsin, blant annet C-vitamin og kalsium. Kumkvat er likevel sunnere enn appelsinen fordi skallet også spises. Og som i mange andre frukter og grønnsaker sitter mye av næringen i skallet.

Referanser
----------

1. ↑  «kumkvat». *ordbøkene.no*. Besøkt 11. mars 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *kumkvat* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *kumkvat* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *kumkvat* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *kumkvat* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Citrus japonica* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Citrus japonica* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |