| Angrepet på Strömstad |
| --- |
| Konflikt: Elleveårskrigen som del av den store nordiske krig |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 19. juli 1717 |
| Sted | Strömstad |
| Resultat | Svensk seier |

 |
| Stridende parter |
| Sverige | Danmark-Norge |
| Kommandanter og ledere |
| generalmajor Johan Hiertta | kommandør Peter Wessel Tordenskjold |
| Styrker |
| 20 svære skyts samt et morterskyts fordelt på tre batterier og 1800 mann | 3 linjeskip, 1 stykkpram, 6 galeier og en sjalupp |
| Tap |
| 19 døde, flere andre dør av deres sårer og 173 sårede | 96 døde og 246 sårede tilsammen 342 mann |

| Slag under den store nordiske krig |
| --- |
| Pühhajoggi **·** Narva **·** Düna **·** Rauge **·** Errastfer **·** Hummelshof **·** Kliszów **·** Nöteborg **·** Dorpat **·** Pultusk **·** Jakobstadt **·** Poznan **·** Punitz **·** Gemauerthof **·** Grodno **·** Fraustadt **·** Kalisz **·** Golovtsjin **·** Moljatitsji **·** Lesnaja **·** Poltava **·** Perevolotsjna **·** Helsingborg **·**  Køge **·** Fladstrand **·** Gadebusch **·** Bender **·** Pälkäne **·** Storkyro **·** Hangöudd **·**  Femern **·** Rügen **·**  Stresow **·** 1. Norgesfelttoget **·** Akershus festning **·** Nordkleiva **·** Stralsund **·** Dynekilen **·** Strömstad **·** Fredriksten  **·** Karolinernes dødsmarsj **·** Ösel **·** Russerherjingene **·** Stäket **·** Ledsund **·** Selånger |

**Angrepet på Strömstad** (19. juli 1717) ble det blodigste nederlaget for Tordenskjold i møte med meget hard motstand. Svenskene hadde gjort Strömstad til et viktig forsyningsknutepunkt foran fremtidige angrep på Norge. Ved å angripe byen håpet Tordenskiold å gjøre oppbyggingen vanskeligere. Før og under angrepet begikk Tordenskjold flere taktiske feil, og som ved angrepet på Göteborg fikk underordnedes svikt alvorlige konsekvenser.

Bakgrunn
--------

Etter å i mai 1717 ha gjennomført et mislykket angrep mot Göteborg ville Tordenskjold gjøre et nytt forsøk på å angripe de den svenske arméens forbindelselinjer ved å rette et angrep mot Strömstad, som var hoveddepot for den svenske arméens styrker i Norge. Byen var av den grunn blitt befestet med to batterier på Laholmen og to flankerende batterier på land. Byens garnison omfattet 1800 mann under befal av generalmajor Johan Giertta.

Slaget
------

De danske skipene gikk ut fra Fredrikshald og natten til den 8. juli ble det varpet inn mot Strömstads havn, der de ved 4-tiden om morgenen ankret opp og begynte å beskyte havnebefestningene. Linjeskipene konsentrerte seg om det kraftige Carolus-batteriet med dets 14 attenpundskanoner på Laholmen, og skytsprammene på de øvrige batteriene. 

Etter noen timers artilleriforberedelse ble seks galeier sendt inn for å la sine medbragte soldater stige i land på Laholmen. Forsvaret var imidlertid ikke nedkjempet og bare to galeier lyktes i å ta seg inn til stranden med robåter, der de ble utsatt for heftig beskytning av svensk infanteri. De tusen danske stormtropper som tok seg inn mot havnen, mislyktes. 

Danskene ble tvunget til å trekke seg tilbake med et tap av 350 mann. De svenske tapene turde ha vært vesentlig mindre. Ingen svenske krigsafarkoster var i kamp ved Strömstad.

Ettervirkninger
---------------

Svenskene klarte å forsvare sine forbindelselinjer for arméens operasjoner i Norge. Etter de tomislykkede angepene mot Göteborg og Strömstad i år 1717, ble Tordenskjold fratatt befalet for 1718 over den danske flåtestyrke i Kattegatt og ble understilt schoutbynachten Andreas Rosenpalm.

Referanser
----------

1. ↑  Frode Lindgjerdet (14. januar 2016). «Angrepet på Strömstad 19. juli 1717». Forsvarets museer. Besøkt 27. april 2017.