**Lansana Conté** (født 30. november 1934 i Dubréka i Fransk Guinea, død 22. desember 2008 i Conakry) var en guineansk offiser og politiker for Parti de l'Unité et du Progrès. Fra 3. april 1984 til sin død var han Guineas andre president. Contá var muslim og tilhørte soussou-folkegruppen[].

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Conté studerte ved militære skoler i Elfenbenskysten og Senegal, som da var en del av Fransk Vest-Afrika. I 1955 vervet han seg til den franske hæren. I 1957 var han stasjonert i Algerie under Algeriekrigen. Etterpå vendte han tilbake til Guinea, som 2. oktober 1958 fikk sin uavhengighet fra Frankrike, og der ble han med i den nye guineanske hæren med rangen sersjant. Han steg i gradene til han ble assisterende stabssjef for hæren i 1975.

### Politiker

I 1980 ble han valgt inn i parlamentet.

26. mars 1984 døde Ahmed Sékou Touré, som hadde vært Guineas president helt siden uavhengigheten i 1958. 3. april samme år ledet Conté et militærkupp mot den midlertidige regjeringa til Louis Lansana Beavogui. De neste åra ledet Conté en militærregjering, som ledet landet vekk fra den sosialistiske linja som forgjengeren Sékou Touré hadde ført.[] I 1985 slo han ned et kuppforsøk, hvor om lag 100 militære ble henrettet for å ha deltatt i kuppforsøket.[]

Tidlig i 1990-åra gjennomførte Conté en prosess i retning sivilt styre. Politiske partier ble legaliserte i 1992, og 19. desember 1993 ble det arrangert et presidentvalg. Conté stilte som kandidat for det nye partiet Parti de l'Unité et du Progrès (Partiet for enhet og fremgang), og vant med 51,7 % av stemmene, til tross for anklager om valgfusk.[]

I 1996 overlevde han enda et kuppforsøk. Conté vant et nytt presidentvalg 14. desember 1998 med 56,1 % av stemmene.[] I november 2001 ble det holdt en folkeavstemning som utvidet presidentperioden fra 5 til 7 år, og hevet avgrensinger på hvor mange perioder én president kunne sitte. Endringene ble godkjente, offisielt med 98,4 % av stemmene, men opposisjonen avviste dette som valgfusk.[] Presidentvalget 21. desember 2003 ble boikotta av alle utenom én opposisjonskandidat, og Conté vant med 95,3 % av stemmene.

I januar 2007 var det omfattende uro i hovedstaden Conakry og store demonstrasjoner mot president Conté. Nesten hundre mennesker skal ha blitt drept i sammenheng med demonstrasjonene. Conté avviste å gå av.

Den 23. desember 2008 kunngjorde styresmaktene i Guinea at Conté hadde dødd dagen før. Senere same dag kunngjorde en militærjunta ledet av Moussa Dadis Camara at den hadde avsatt regjeringa i landet.

Referanser
----------

1. 1 2   Munzinger Personen, oppført som Lansana Conte, Munzinger IBA 00000017625, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 14417843s[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Lansana\_Conté[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id conte-lansana[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Find a Grave, oppført som Lansana Conte, Find a Grave 32410688, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   news.bbc.co.uk[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lansana Conté – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Louis Lansana Beavogui** | **Guineas president**(5. april 1984–22. desember 2008) | Etterfølger:**Moussa Dadis Camara** |

| * v
* d
* r
Guineas statsoverhoder |
| --- |
| Ahmed Sékou Touré (1958–1984) **·** Louis Lansana Beavogui (1984) (fungerende) **·** Lansana Conté (1984–2008) **·** Aboubacar Somparé (2008) (fungerende) **·** Moussa Dadis Camara (2008–2009) **·** Sékouba Konaté (2009–2010) (fungerende) **·** Alpha Condé (2010–2021) **·** Mamady Doumbouya (2021–) (fungerende) |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** Munzinger (iba)
 |