**Gaupne gamle kirke** (Gaupne gamle kyrkje) er en langkirke i Gaupne i Luster kommune i Vestland fylke. Den ble bygget i perioden 1647–1652 og avløste da en stavkirke som sto i samme området. Norges eldste katekismetavle står i kirken. På 1600-tallet begynte stavkirker å bli erstattet av tømmerkirker og mange av disse ble erstattet med større bygg på 1800-tallet for å holde tritt med folkeveksten. I Gaupne skjedde erstatning av stavkirken relativt tidlig og den nyere tømmerkirken ble brukt lenge. Gaupne gamle kirke har viktige fellestrekk med Gimmestad gamle kirke og Holdhus kirke.

Byggverket er i laftet tømmer og har 130 sitteplasser. Skip, kor og våpenhus er bygget av brede, flathugne stokker som er bordkledd utvendig. Skip og våpenhus er like brede, koret er 2 meter smalere. Våpenhuset er trolig oppført samtidig med skipet fordi skipets vestvegg ikke har spor av bordkledning eller værslitasje. Tårnet står over vestgavlen og er laget av reisverk, og hviler på fire stolper - to stolper i skipets vestvegg og to i våpenhusets vegg. Taksperrene understøttes av stolper som står på to langsviller som i sin tur hviler på loftsbjelkene. Taket er firkantet skifer og hadde tidligere pannestein. På våpenhusets østvegg er en malt tekst som sier at Geble Augmundson Røneyd bygget kirken i 1647. Altertavlen er en katekismetavl som er typisk for reformasjonstiden da det ble lagt vekt på direkte tilegnelse av ordet i stedet for bildedyrkelse.

Bygget var forfallent da Fortidsminneforeningen overtok i 1909. Foreningen fikk bygget og 800 kr til istandsetting. Foto: Marthinius Skøien, før 1910 
Noen av materialene fra stavkirken ble tatt vare på og brukt om igjen. Særlig verdifulle er vestportalens sideplanker med ornamentikk typisk for Sogn-Valdres-stilen. Plankene er fortsatt tappet ned i en svill som i stavkirken. Dørbeslagene kommer fra stavkirken. Noen av stokkene i tårnets reisverk skriver seg fra stavkirken. Stavkirken ble trolig revet etter 1647-kirkens skip var reist. Dokumenter fra 1306 viser at det da var kirke i Gaupne. En gotisk lysestake i forgylt kobber oppbevares i Kunsindustrimuseet i Oslo.

Adkomst til stedet er via Gardavegen.

Kirken har et enkelt, stramt ytre, noe som var vanlig på den tiden den ble bygget, men den rike innvendige dekorasjonene av taket og veggene innvendig står i klar kontrast til eksteriøret. Veggene er malt i gult og rødt, og dekorert med blomster, drueklaser og apostlene. Denne dekoren ble utført av Niels Maler i 1659. Til minne om dette henger en inskripsjon over kordøren:

*Gud thell ære Kiærcken til beprydelse oc andre Gudtz/ børn thell et godt Exempel er Denne Malning foræret aff/ Disse efterskrefne Godt Folck: Næmlig Emanuell Søfrensen,/ Hendrick Nitter, Hans Andersen oc Anders Christensen. Anno 1659.*
Flere deler fra stavkirken har blitt gjenbrukt, som for eksempel sideplankene i vestportalen. Disse er prydet med utskjæringer av ormer og draker som slynger seg rundt hverandre.

Altertavlen er en katekismetavle fra 1589 i form av et alterskap hvor dørene er åpne. Skapet er uten bilder og de bare treflatene er dekket av sitater fra Bibelen. Toppstykket er en trekantet gavl med Christian IVs kongevåpen og en innskrift.

Prekestolen er fra 1626. Døpefonten er en jernring i stedet for dåpsfatet som nå er i bruk i den nye kirken, Gaupne kirke.

I 1909 ble kirken gitt i gave til Fortidsminneforeningen. Foreningen fikk samtidig 800 kroner til istandsettelse av bygget som var i dårlig stand. Den nye sognekirken, Gaupne kirke, var da allerede tatt i bruk.

Gaupne gamle kirke benyttes ved spesielle markeringer som den årlige olsokgudstjenesten. Den kan også brukes til bryllup.

Galleri
-------

* Stavkirkeportalen  Foto: Dag BertelsenStavkirkeportalen  Foto: Dag Bertelsen
* Tårn og inngangsparti sett fra vest.Tårn og inngangsparti sett fra vest.
* Gaupne kirke på slutten av 1800-tallet. Foto: Marthinius Skøien/NasjonalbiblioteketGaupne kirke på slutten av 1800-tallet. Foto: Marthinius Skøien/Nasjonalbiblioteket

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Margrethe Henden Aaraas og Sigurd Vengen (2000). «Gaupne gamle kyrkje». *Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane*. Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 23. mai 2015.
2. ↑  «Katekismetavle». *www.fortidsminneforeningen.no*. Besøkt 9. september 2018.
3. 1 2 3  *Fremtid for fortiden: fortidsvern i 125 år*. Oslo: Grøndahl. 1969.
4. ↑  *Kulturminner: reddet av Foreningen til norske fortidsminnesmerkers bevaring. Til arkitekt Georg Eliassen på 70-årsdagen*. Oslo: Cappelen. 1950.

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Gaupne gamle kirke». *Kirkesøk*. Den norske kirke.
* «Gaupne gamle kirke». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
* (de) Kirker i Norge (*Kirchen in Norwegen*)

| * v
* d
* r
Kirkearkitektur |
| --- |
| Kirkebygningen | 
* Apside
* Arkade
* Galleri
* Kapittelhus
* Kirkeskip
* Klerestorium
* Kor
* Krypt
* Kryss
* Midtskip
* Narthex
* Oktogon
* Omgang
* Sakristi
* Sideskip
* Skrudhus
* Transept
* Travé
* Triforium
* Våpenhus

 |  |
| Monumenttyper | 
* Arbeidskirke
* Basilika
* Dåpskapell
* Kapell
* Katedral
* Kirke
* Kloster
* Korskirke
* Hallkirke
* Langkirke
* Sentralkirke
* Småkirke

 |
| Bygningsdetaljer | 
* Arkivolt
* Bue
* Hvelv
* Kapitél
* Kuppel
* Portal
* Rotunde
* Strebebue
* Stuke
* Støpul
* Søyle
* Takstol
* Takrytter
* Tårn

 |
| Dekorasjon | 
* Freskomaleri
* Glassmaleri
* Ikon
* Innvielseskors
* Kalkmaleri
* Kors
* Krusifiks
* Rosemaling
* Rosevindu
* Skulptur
* Tympanon
* Vannkaster

 |
| Inventar | 
* Alter
* Alterfrontal
* Alterskap
* Altertavle
* Baldakin
* Ciborium
* Døpefat
* Døpefont
* Epitafium
* Ikonostasis
* Kirkeorgel
* Korstol
* Misericordia
* Prekestol
* Sakrarium
* Sedilia
* Tabernakel
* Triptyk
* Votivskip

 |
| Perioder | 
* Tidlig kristen
* Bysantinsk
* Romansk
* Gotikk
* Renessanse
* Barokk
* Rokokko
* Klassisisme
* Historisme
* Nygotikk
* Dragestil
* Sveitserstil
* Jugendstil
* Funksjonalisme
* Modernisme
* Postmodernisme

 |
| Kirker i Norge | 
* Liste over kirker
* Katolske klostre
* Korskirker
* Middelalderkirker i stein (liste)
* Oktogonale kirker
* Stavkirke (liste)

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Riksantikvaren kulturminne
 |