***Finnegans Wake*** (i faglitteraturen gjerne forkortet til ***FW*** eller ***The Wake***) er den siste romanen James Joyce skrev. Den kom ut i 1939, 17 år etter *Ulysses*.

Finnegans Wake regnes som kanskje det mest utilgjengelige romanverket i den vestlige verden. Boken er skrevet på engelsk, men iblandet over 60 andre språk i et sammensurium av ordspill på engelsk og de andre språkene. Teksten inneholder en lang rekke allusjoner og skjulte sitater, ofte forandret slik at to sitater flettes i hverandre. Selve handlingen blir skjult eller svært utilgjengelig. Litteraturvitere og andre har siden utgivelsen diskutert meningen med verket; mens for eksempel Harry Burrell har brukt et titalls år på å påvise hvordan det egentlig handler om Bibelens skapelsesberetning, har andre understreket hvordan en slik analyse reduserer kaoset Finnegans Wake er ment å være.

Navnet på verket er hentet fra den irske visa Finnegan's Wake.

Stil
----

Bokens første setning viser skrivemåten:

riverrun, past Eve and Adam's, from swerve of shore to bend of bay, brings us by a commodius vicus of recirculation back to Howth Castle and Environs.
* «Commodious vicus» viser til Giambattista Vico (1668–1744) og derigjennom hans sykliske historiebegrep og hans fire tidsaldre: gudenes, heltenes og menneskenes tidsalder pluss en såkalt *ricorso*, en mindre overgang tilbake til begynnelsen. Også FW består av tre store deler pluss en mindre til slutt. Dessuten går siste setning *A way a lone a last a loved a long the* rett over i *riverrun* i begynnelsen av verket: romanen er syklisk, har ingen begynnelse eller slutt, noe også denne setningen viser til.
* «riverrun» skal tolkes som *elveløp*, *Erinnerung* (tysk for *erindring*), *riveran* (italiensk dialekt for *De vil komme*), *riverrain* (engelsk for *elvsk, har med elv å gjøre*), rêverons (fransk for *la oss drømme*), og flere andre betydninger.
* Howth head er en halvøy i Dublin, byen hvor handlingen i FW finner sted.
* Howth Castle and Environs gir initialene HCE, som viser til hovedpersonen. Disse initialene kommer igjen gjennom hele boka: den mest berømte sammenstillingen, og det som gjerne regnes som hovedpersonens navn, er *Humphrey Chimpden Earwicker*. (Den kvinnelige hovedpersonen heter *Anna Livia Plurabelle*, eller ALP.)

Norsk
-----

En av historiene som fortelles i boken om en norsk skredder, og ord som *bakvandets*, *Knut Oelsvinger* eller *Bygmester Finnegan*. Dette siste sitatet viser også at Joyce brukte Ibsen. Stort sett alle Ibsens verker, mange av hans figurer og også en del sitater er flettet inn i FWs nettverk. Mens Joyce arbeidet med *Finnegans Wake*, ønsket han å legge inn referanser til skandinavisk språk og litteratur, og han hyret etterhvert fem norsklærere. Den første av dem var Olaf Bull. Joyce ønsket å lese norske verk på originalspråket, deriblant Peter Andreas Munchs *Norrøne Gude- og Heltesagn*. Han var på jakt etter ordspill og sære assosiasjoner på tvers av språkbarrierene. Linjer fra Bulls dikt går igjen i «dette spindelvev av ord», som Joyce selv kalte *Finnegans Wake*, og Bull selv dukker opp der under navnet «Olaph the Oxman».

*Finn's Hotel*
--------------

I 2013 ble *Finn's Hotel*, som er en samling av ti korte tekster skrevet av Joyce i 1923, utgitt på Ithys Press. Forlaget mener boken bør leses som en forløper for *Finnegan's Wake*.

Utgaver
-------

Siden verket er ugjennomtrengelig og krever mye tolkning for å forstås, er den første utgaven forblitt den eneste. Alle utgaver av *Finnegans Wake* har det samme sideantallet og likt antall linjer på hver side, slik at det skal være lettere å referere til steder i teksten.

Noen norsk oversettelse av *Finnegans Wake* finnes per 2022 ennå ikke, men forfatteren Leif Høghaug er igang med å oversette verket, og er tenkt å være ferdig i 2030. Den norske gjendiktningen av *Finnegans Wake* er planlagt utgitt på Samlaget.

Quarks
------

«Three quarks for Muster Mark» (fra side 383) er opphavet til den fysiske termen kvark.[]

Sekundærlitteratur
------------------

* Samuel Beckett; William Carlos Williams; mfl. *Our Exagmination Round His Factification For Incamination Of Work In Progress* (Shakespeare and Company, 1929)
* Bishop, John. *Joyce's Book of the Dark: Finnegans Wake*. (University of Wisconsin Press, 1986)
* Burrell, Harry *Narrative Design in Finnegans Wake:The Wake Lock unpicked* (University Press of Florida, 1996)
* Burgess, Anthony (red.) *A Shorter Finnegans Wake* (1969)

—, *Here Comes Everybody: An Introduction to James Joyce for the Ordinary Reader* (1965); også publisert som *Re Joyce*.
—, *Joysprick: An Introduction to the Language of James Joyce* (1973)

* Joseph Campbell og Henry Morton Robinson. *A Skeleton Key to Finnegans Wake* (1944)
* Ellmann, Richard. *James Joyce*. (Oxford University Press, revised edition 1983)
* Hart, Clive. *Structure and Motif in Finnegans Wake*. (Northwestern University Press, 1962)
* McHugh, Roland. *Annotations to Finnegans Wake*. (Johns Hopkins University Press, 1991)

—, *The Sigla of Finnegans Wake*. (University of Texas Press, 1976)
—, *The Finnegans Wake Experience*. (University of California Press, 1981)

* Eric Rosenbloom. *A Word in Your Ear: How & Why to Read James Joyce's* Finnegans Wake. (Booksurge Publishing, 2005)
* William York Tindall. *A Reader's Guide to Finnegans Wake*. (Syracuse University Press, 1996 (først utgitt 1969))

Referanser
----------

1. ↑  Fredrik Wandrup: «Norsklærer Bull», *Dagbladet* 22.juni 2004
2. ↑  "Finn's Hotel by James Joyce", *Ithys Press*
3. ↑  Aune, Oddvin (5. juni 2022). «Han oversetter verdens vanskeligste bok». *NRK*. Besøkt 6. juni 2022.

Eksterne lenker
---------------

* *Finnegans Wake* Extensible Elucidation Treasury (FWEET)
* *Finnegans Wake* i fulltekst Arkivert 3. desember 2005 hos Wayback Machine.
* *Finnegans Wake* med noter
* En kortere utgave av *Finnegans Wake*
* Utgaver av *Finnegans Wake*
* The James Joyce Scholars' Collection tekster av flere Joyce-forskere.
* Finnegans Wiki, et forsøk på å wikifisere FW

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** BNE
 |