Sovjetiske dissidenter Yulia Vishnevskaya, Ljudmila Aleksejeva, Dina Kaminskaya, Kronid Lyubarsky. München, 1978
**Moskvas Helsingforsgruppe** (russisk: Московская Хельсинкская группа, *Moskovskaja Khelsinkskaja gruppa*) er en russisk menneskerettighetsorganisasjon inspirert av Sovjetunionens signering av Helsingfors-erklæringen i 1975. Organisasjonen ble dannet i 1976 av 12 sovjetiske dissidenter som brukte erklæringens menneskerettighetskrav til å påpeke Sovjetunionens brudd på forskjellige rettigheter. De originale medlemmene var blant annet Jurij Orlov og Ljudmila Aleksejeva. I årene som fulgte, spredde Moskvas Helsingforsgruppe sitt mandat og modell til Vesten. MHG ble den første av flere Helsingforskomiteer: et nettverk av ikke-statlige overvåkningsorganisasjoner dedikert til å rapportere brudd på menneskerettigheter.

De originale medlemmene i Moskvas Helsingforsgruppe ble forfulgt, arrestert og sent i eksil av KGB og organisasjonen ble oppløst i 1982. I 1989 ble gruppen gjenopplivet og eksisterer i Russland den dag i dag. Som flere andre russiske frivillige organisasjoner, rammer den kontroversielle utenlandske agenter-loven også Moskvas Helsingforsgruppe.

Historie
--------

Sommeren 1975 holdt Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE) en konferanse i Helsingfors i Finland angående landegrenser, menneskerettigheter, fredelig løsning av konflikter og samarbeid mellom stater. Erklæringen ble kjent som Helsingfors-erklæringen og blant de signerende landene var flere europeiske land, USA, Canada, og Sovjetunionen.

Konferansen virket opprinnelig som en diplomatisk suksess for Sovjetunionen da den legitimerte Sovjets kontroll over Øst-Europa og forbedret sjansen for økonomisk samarbeid med Vest-Europa. Etter hvert som innholdet i erklæringen spredte seg blant sovjetiske innbyggere ble det tydelig at dokumentet kunne brukes til å synliggjøre undertrykkelser og rettighetsbrudd. Den nye erklæringen og den voksende, internasjonale rettighetsbevegelsen støttet eksisterende dissidenters kritikk mot sovjetregime. 12 dissidenter, deriblant Jurij Orlov og Ljudmila Aleksejeva, opprettet Moskvas Helsingforsgruppe i 1976. Gruppen jobbet innenfor sovjetisk lovverk for å promotere internasjonale rettigheter og vedtak nevnt i deres egen grunnlov. Dermed svarte de på Helsingforserklæringens oppfordring til privatpersoner om å overvåke rettighetsbrudd.

Ved å bruke det internasjonale rettighets-språket ble Moskvas Helsingforsgruppe første del av et transnasjonalt «watch» nettverk, også kjent som Helsingforsnettverket, som blant annet har kontor i Norge.

Helsingforsnettverket
---------------------

I 2018 finnes det 44 Helsingforskomiteer i Europa, Sentral-Asia og Nord Amerika. De første Helsingforskomiteene i Østblokken ble opprettet i Litauen (november 1976), Ukraina (november 1976) og Georgia (januar 1977). I tillegg ble andre lignende grupper som Charta 77 etablert i Tsjekkoslovakia.

I Vest-Europa ble søsterkomiteer opprettet i Norge (1977), Nederland, Sverige, Østerrike, Belgia, Frankrike og Canada. Den amerikanske US Helsinki Watch er forløperen til Human Rights Watch.

Den internasjonale Helsingforsføderasjonen ble etablert i Wien i 1982 for å støtte de forskjellige søsterkomiteene og oppmuntre til tettere samarbeid. Føderasjonens korte levetid var omsvermet mye kontrovers og ble nedlagt i 2008 grunnet konkurs.

Referanser
----------

1. ↑   meduza.io[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   zona.media[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2  Snyder, Sarah B. (2011). *Human Rights Activism and the End of the Cold War: A Transnational History of the Helsinki Network*. Cambridge: Cambridge University Press. s. 57.
4. 1 2 3  «The Moscow Helsinki Group 30th Anniversary: From the Secret Files». *nsarchive2.gwu.edu*. Besøkt 9. februar 2018.
5. ↑  «Russland: Ny lov sverter ikke-statlige organisasjoner som mottar støtte fra utlandet - Den norske Helsingforskomité». *www.nhc.no* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 13. januar 2018. Besøkt 9. februar 2018.
6. ↑  «Helsinki Final Act | OSCE». *www.osce.org* **(engelsk)**. Besøkt 9. februar 2018.
7. ↑  Thomas, Daniel C. (2001). *The Helsinki Effect: International Norms, Human Rights and the Demise of Communism*. Princeton, N.J.: Princeton University Press. s. 87.
8. 1 2  «- Den norske Helsingforskomité». *nhc.no* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 23. februar 2018. Besøkt 22. februar 2018.
9. ↑  NRK. «Konkurs etter puppeoperasjon». *NRK*. Besøkt 22. februar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Norsk Helsingsforkomites hjemmeside
* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC
 |