**Longmanspisshval** (*Indopacetus pacificus*) er eneste nålevende art i slekten ***Indopacetus***, som videre inngår i nebbhvalfamilien (Ziphiidae). Dette er en dyptdykkende hvalart i gruppen tannhvaler (Odontoceti), og det er grunn til å tro at den lever i tropiske og subtropiske deler av Indo-Stillehavet, selv om utbredelsen ikke er fullt ut kjent. Longmanspisshval har status som levedyktig.

Longmanspisshval er også kjent som *indo-stillehavsspissnebbhval*, *tropisk spissnebbhval*, *tropisk bottlenose* og *tropebottlenose* med mer. Det er uklart hvor tallrik arten er, men den er ikke sjelden. Et estimat gjort ved Hawaii anslo antallet individer der til cirka 4 571, men det er neppe i dette området at denne hvalarten er mest tallrik. Et annet estimat for det østlige Stillehavet anslo antallet individer til 291.

Taksonomi
---------

Arten har hatt en lang historie spekket med feilidentifikasjoner, som nå stort sett er løst. En hodeskalle og en kjeve funnet på en strand i Mackay i Queensland, Australia, i 1882, ga grunnlaget for den første beskrivelsen av denne arten av H. A. Longman i 1926.

Andre forskere var imidlertid ikke overbeviste og mente det var mer sannsynlig at hvalen representerte en stillehavsform av truespisshval (*Mesoplodon mirus*) eller at det var et hunnkjønn av nebbhval (*Hyperoodon ampullatus*). Nesten 30 år senere, i 1955 ble det imidlertid funnet en ny strandet død hval nær Danae i Somalia. Den døde koppen ble imidlertid gjort om til gjødsel, men kraniet overlevde. Dette kom biologen Joseph C. Moore i hende, og han brukt det, sammen med det opprinnelige funnet i Mackay, Queensland i 1926, til å bevise at longmanspisshval så visst var en unik art, og han plasserte den i sin egen slekt – *Indopacetus*.

Biologi
-------

Longmanspisshval lever i den tropiske delen av Indo-Stillehavsregionen, nordover til den sørlige delen av Bengalbukta. Arten er bare sjelden observert i den østlige delen av Stillehavet, så man regner med at den er mest vanlig i de vestlige delene og Indiahavet. Rundt Maldivene er den ganske vanlig. Stranda individer er dessuten kjent fra Australia, Somalia, Sør-Afrika, Maldivene, Kenya, India, Myanmar, Ny-Caledonia, Filippinene, Kina, Taiwan, Japan og Hawaii. De fleste observasjoner gjort av arten skjer i havområder der overflatetemperaturen ligger rundt 21–31 °C. Som regel ferdes arten i grupper. Dykkertider på opp mot 33 minutter har også blitt registrert.

Arten jakter trolig på bløtdyr, fisk og reker, spesielt kanskje blekksprut. Mageinnhold fra dyr strandet i Japan og på Filippinene tyder på at hvalene fanger mest tiarmet blekksprut i de midtre vannmassene. Dette er en dyptdykkende hvalart, så jakten foregår trolig på store havdyp i de tropiske og subtropiske farvannene. Arten er en av de minst kjente nebbhvalene.

Tidligere klassifiseringer var basert på funnet av to kranier funnet i henholdsvis 1926 og 1968, men i 2003 var prøveeksemplarene blitt sju. Ett av disse var et strandet dødt dyr som i juli 2002 ble funnet i Kagoshima Litt senere samme året (i august) dukket det også opp et strandet dødt dyr i Sør-Afrika. Basert på disse og noen andre funn har det blitt estimert at denne hvalarten kan bli 6–8 meter lang, men et estimat for vekten finnes ikke.

Inndeling
---------

Inndelingen følger Society for Marine Mammalogy og er i henhold til Committee on Taxonomy (2022).

**Treliste**
* Artiodactyla, klovdyr
	+ Cetacea, hvaler
		- Odontoceti, tannhvaler
			* Ziphiidae, nebbhvalfamilien
				+ *Berardius*, kjempenebbhvaler
					- *B. arnuxii*, sørlig kjempenebbhval
					- *B. bairdii*, nordlig kjempenebbhval
					- *B. minimus*, (dvergkjempenebbhval eller satokjempenebbhval)
				+ *Hyperoodon*, (egentlige nebbhvaler)
					- *H. ampullatus*, nebbhval
					- *H. planifrons*, sørnebbhval
				+ *Indopacetus* (monotypisk)
					- *I. pacificus*, longmanspisshval
				+ *Mesoplodon*, spissnebbhvaler
					- *M. bidens*, nordspisshval
					- *M. bowdoini*, andrewsspisshval
					- *M. carlhubbsi*, buespisshval
					- *M. densirostris*, blainvillespisshval
					- *M. europaeus*, gervaisspisshval
					- *M. ginkgodens*, ginkgospisshval
					- *M. grayi*, grayspisshval
					- *M. hectori*, hektorsspisshval
					- *M. layardii*, layardspisshval
					- *M. mirus*, truespisshval
					- *M. perrini*, perrinspisshval
					- *M. peruvianus*, dvergspisshval
					- *M. stejnegeri*, stejnegerspisshval
					- *M. traversii*, bahamondespisshval
				+ *Tasmacetus* (monotypisk)
					- *T. sheperdi*, tasmansk nebbhval
				+ *Ziphius* (monotypisk)
					- *Z. cavirostris*, blekhodenebbhval

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Pitman, R.L. & Brownell Jr. R.L. 2020. *Indopacetus pacificus*. The IUCN Red List of Threatened Species 2020: e.T40635A50380449.. Accessed on 07 September 2022.
2. ↑  Bradford. A.L. Forney, K. A.Oleson, E. M. and Barlow, J. 2013. Line-transect abundance estimates of cetaceans in the Hawaiian EEZ. *PIFSC Working Paper* WP-13-004.
3. ↑  Ferguson, M. C. and Barlow, J. 2001. Spatial distribution and density of cetaceans in the eastern Pacific Ocean based on summer/fall research vessel surveys in 1986-96. *Southwest Fisheries Science Center Adminstrative Report* LJ-01-04: 61 pp.
4. ↑   Reeves, R.; Stewart, B.; Clapham, P. & Powell, J. (2002). *Guide to Marine Mammals of the World*. New York: A.A. Knopf. p. 266. ISBN 0-375-41141-0.
5. ↑  Yamada, TK. 2002. On an unidentified beaked whale found stranded in Kagoshima.
6. ↑  Committee on Taxonomy. 2022. *List of marine mammal species and subspecies.* Society for Marine Mammalogy, www.marinemammalscience.org, consulted on 2022-09-07

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Longmanspisshval* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Longmanspisshval* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Longmanspisshval* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Longmanspisshval* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Longmanspisshval* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Indopacetus pacificus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Indopacetus pacificus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata