recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kongegården**, også kjent som **Wielegården** er en fredet bygning i Halden sentrum. Bygningen er tegnet av arkitekt Friedrich Christopher Gedde som bolig for Mads Wiel etter bybrannen i 1817. Bygningen, som stod ferdig i 1820 har en sentral beliggenhet på Wiels Plass ved det nordre brofestet ved bybroen over Tista. Kongegården er i klassisistisk stil med halvsøyler og tempelgavl og er oppført i pusset tegl. Byggmester Oppmann og murmester Wennergren ble hentet fra Uddevalla for å føre opp bygningen, som kostet 16 500 spesidaler da den stod ferdig. For å realisere prosjektet måtte Wiel låne penger av kong Karl III Johan.

Bygningen fikk etter hvert navnet Kongegården fordi kongene Karl III Johan, Oscar I, Karl XV og Oscar II alle har overnattet der.

Bruk
----

Opprinnelig var Kongegården privatbolig for Mads Wiel. Etter 1897 har den hatt skiftende eiere, og har vært brukt til forskjellige former for næringsvirksomhet, bl.a. som hotell, serveringssted, diverse forretninger og pølsemakeri. I 2013 eies gården av eiendomsselskapet Kongegården Eiendom AS som kontrolleres av Jon Folmer.

Skader
------

Bygningen ligger helt ut mot elva Tista og er bygd på tømmerflåter, noe som var vanlig fundamentering ved dårlige grunnforhold den gang. I den senere tid har det oppstått setningsskader i bygningen og Fylkeskonservatoren har satt i gang undersøkelser for å finne ut hva som må gjøres med bygningen. Undersøkelser viser at deler av fundamentet har råtnet fordi det har kommet oksygen til, og at det vil koste anslagsvis 25-30 millioner å spyle vekk restene og sprøyte inn betong under for å stabilisere bygningen.

Referanser
----------

1. ↑  Frank Kiel Jacobsen: *Fra trelast til data : historien omkring et hus*, 1999, side 8 digital utgave
2. ↑  Stein Ove Korneliussen (12. april 2012). «Kongegården i Halden synker — Før eller siden knekker huset». NRK. Besøkt 11. august 2013.
3. ↑  Kåre Rennestraum (4. april 2013). «Kritisk for Kongegården». Halden Arbeiderblad. Besøkt 11. august 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Kongegården». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
* Riksantikvaren. «Kongegården i Halden - ærverdig bolig med internasjonalt sus - Riksantikvaren». *www.riksantikvaren.no*. Besøkt 11. februar 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
Hovedbygningen på Torderød gård
Parken foran hovedbygningen på Torderød

**Torderød gård** er en herregård som ligger på Jeløya i Moss kommune. Det har vært gårdsdrift på Torderød siden jernalderen. Herregården slik den framstår i dag, med hovedbygning, sidebygning og park, er fra midten av 1700-tallet. Torderød gård eies av Moss kommune og første etasje i hovedbygningen leies ut som møte- og selskapslokale.

Historie
--------

Torderød ble ryddet en gang i perioden 400-800 e.kr. Gården ble ryddet fra den første gården en kjenner til på Jeløya, som lå i området der Alby gård ligger i dag. Navnet Torderød kommer fra det gammelnorske «tordruga», som betyr gjødselhaug. Man antar att dette kommer av at opphavsgården brukte dette området til beite og hadde sommerfjøs her. Derfor har det sannsynligvis vært en gjødselhaug på stedet. Torderød er nevnt i et diplom fra 1338, og navnet skrives da «ha torghrufuu».

I middelalderen ble det området som opprinnelig utgjorde Torderød delt opp i flere gårder. Rundt år 1300 besto området av Orkerød, Grimsrød, Helgerød, Thorbjørnsrød, Krossern og Taraldrød, i tillegg til Torderød.

Bygninger
---------

Dagens hovedbygning er oppført i perioden 1758–1760. Byggherre var David Chrystie d.e. Familien Chrystie var av skotsk opprinnelse og hørte til landets fremste borgerfamilier på 1700-tallet. Bygningen er en toetasjes, laftet tømmerbygning med mansardtak. Utvendig er det malt panel. Over inngangsdøren er det en overbygning formet som en baldakin, båret av fire søyler med akantuslignende utskjæringer og kapitéler.

På nordsiden av hovedbygningene er det et enetasjes tilbygg.

Bygningen er omgitt av distriktets eneste rendyrkede barokkhage. Hovedbygningen på Torderød er fredet.

Se også
-------

* David Chrystie

Referanser
----------

Litteratur
----------

* Svendsen, Ola Øgar: *Gamle hus i Østfold*, Cappelen 1980
* Andressen, Leif T.: *Moss bys historie. Bind 1 Frem til 1700*, Moss 1984
* Johannessen, Arnulf: *Torderød gård og andre Chrystie-hjem*, Moss 2001

Eksterne lenker
---------------

* (en) Torderød Gård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) «Torderød gård». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
* www.moss-kommune.no: Torderød gård
* Om Torderød gård, fra Moss historielag
* www.kulturminnebilder.ra.no:Torderød gård

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
**Håvard Løkke** (født 3. november 1966) er en norsk spesialist på antikkens filosofi og førsteamanuensis ved Universitetet i Agder. Han har oversatt Platons *Filebos* og *Menon* til norsk.

Løkke studerte gresk, latin og filosofi ved Universitetet i Oslo og ble *cand. mag.* i 1993. Han spesialiserte seg i antikkens filosofi i Oslo og ved University of Oxford og tok doktorgraden på en avhandling om stoisk filosofi i 2004. Siden har han undervist ved Universitetet i Oslo, Helsingfors universitet og Universitetet i Agder. Han har også deltatt i «Etikkprogrammet» og «The Oslo Happiness Project» ved universitetet i Oslo, og har oversatt *Filebos* og *Menon* til norsk for Vidarforlagets utgave av Platons samlede verker.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Håvard Løkke i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Håvard Løkke i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* Hjemmeside ved Universitetet i Agder
* Hjemmeside ved Universitetet i Oslo[*død lenke*]
* Presentasjon ved Etikkprogrammet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** CRIStin
 |
**Dag Martin Mikkelsen** (født 25. juni 1986) fra Stavanger er en norsk pokerspiller, kjent som «dmmikkel» i pokerverdenen. I VM i poker i 2007 ble Mikkelsen chip leader (ledet VM), kom på 42.-plass og vant den største summen en nordmann har vunnet i VM. Han er også kjent for å ha fått Royal Straight Flush på direkten under VM, som er en sjanse på 1 til 124 000.

Mikkelsen er sponset av Full Tilt Poker i 2007.

Bakgrunn
--------

Mikkelsen startet med poker som 17-åring mens han gikk på St. Olav videregående skole (Stavanger). Han fortsatte med poker i sin tid som trailer-sjåfør i Forsvaret og lever nå av poker.

Karrière
--------

3. mai 2009 kom Mikkelsen til finalebordet i European Poker Tour i Monte Carlo. Førstepremien i pokerturneringen var på hele 2,3 millioner euro. Med åtte spillere igjen så Mikkelsen, med par i damer, og møtte ess, kong fra ungarske Peter Traply som gikk «all inn». Mikkelsen tok ledelsen med 12 millioner *chips* mot britiske Matthew Woodwards knapt 5 millioner på andreplass da syv spillere fortsatte spillet. Han slo senere ut også tyske Daniel Zink, og ledet da med 15 millioner mot russiske Mikhail Tulchinskiys 7 millioner på andreplass, og fire spillere var igjen rundt bordet. Nederlenderen Pieter de Korver fikk senere fullt hus og gikk all in mot Mikkelsens bløff med KT (konge og 10). Kort tid etter ble Mikkelsen slått ut og endte på fjerdeplass med en prispott på 600 000 euro.

### Meritter

* 4.-plass EPT Monte Carlo 2009
* 2 finalebord i $1 million garantiturneringer online
* Mestvinnende i verden over 12 måneder (frem til nov 2006) i $300 til $1000 Turbo SitnGo
* 42.-plass WSOP Main event - $10 000 buy in – 2007
* 22.-plass EPT Barcelona 2007
* 4.-plass i Paddy Power Irish Open, Dublin
* 5.-plass i Paddy Power Irish Open, Dublin (Omaha)

Referanser
----------

1. ↑  Dag Martin Mikkelsen under dag 2B av main event WSOP 2008[*død lenke*] pokernews.com
2. ↑  Se poker-Mikkelsen få drømmehånden vg.no
3. 1 2 3 4 5 6 7  Dag Martin Mikkelsen sponses av Full Tilt Poker Arkivert 30. april 2009 hos Wayback Machine. pokernews.com
4. ↑  VG: Dag Martin (22) kan vinne 20 millioner i dag - På finalebordet i European Poker Tour 3. mai 2009
5. ↑  pokerstars.tv

Eksterne lenker
---------------

* Player Profile
* Spiller Profil

Portal: Poker

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Fletting:** Det er foreslått at denne artikkelen eller seksjonen blir flettet inn i *Luftforsvaret*. (Diskusjon).

**Flytryggingsinspektoratet** (**FTI**) er et ledelseselement i Luftforsvaret som bistår sjef Luftforsvaret i å utøve ansvaret for fly- og bakketrygging – det å gjennomføre operasjoner og vedlikehold på en trygg måte for både personell og materiell.

FTI identifiserer risikoer som kan føre til fly- og bakkeoperative uhell, gir råd til Luftforsvarets ledelse om hvordan konsekvenser og sannsynlighet kan reduseres, identifiserer årsaksfaktorer, utarbeider uhellstatistikker, og støtter sjef Luftforsvaret i rollen som undersøkelsesansvarlig med å gjennomføre forsvarsinterne undersøkelser i Luftforsvaret.

Inspektoratet ledes av en oberst (flytryggingsinspektøren) og er lokalisert sammen med Luftforsvarsstaben på Rygge flystasjon. I tillegg finnes det fly- og bakketryggingspersonell ved flere av Luftforsvarets avdelinger.

Referanser
----------

1. ↑  «Instruks for Flytryggingsinspektøren». Arkivert fra originalen 13. juli 2021. Besøkt 13. juli 2021.
2. ↑  (no) Flytryggingsinspektoratet i Store norske leksikon

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
**Hønefossrevyen** er et underholdningshow i Hønefoss som har vært avholdt årlig siden 2000. Den består hovedsakelig av satire over det siste årets begivenheter, gjennom humoristiske sketsjer, parodier og musikalske innslag. Revyen har siden starten vært skrevet og regissert av Jonas Rønning og Bror Andersen, og har hatt en rekke profilerte artister og skuespillere både som faste medvirkende og som gjester. De første årene gikk arrangementet under navnet "Sommerrevyen i Hønefoss", men skiftet etterhvert navn til Hønefossrevyen. Det er selskapet TBA Arrangementer AS som står bak produksjonen, og som også driver kultur- og serveringsbygget Gledeshuset, der revyen har vært arrangert siden 2018.

Historie
--------

Revyen ble først arrangert sommeren 2000, i et innleid telt som ble reist ved siden av Hotel Ringerike. De opprinnelige medvirkende var Jonas Rønning, Marie Risan (da Marie Gisselbæk), Morten Grøtnes, Svein Kåre Skjelbostad og Marte Helleseter. Kapellmester var Jørn Dahl. De første par årene hadde revyen hovedsakelig fokus på lokale begivenheter og omgivelser, men fikk allerede tidlig rosende anmeldelser fra Aftenposten (ved Mona Levin). I 2003 kom revyen til nasjonal oppmerksomhet etter forhåndsomtale og påfølgende terningkast 6 etter anmeldelse i VG, og har senere fått gjennomgående gode anmeldelser i riksmedia.

Publikumstallene har vokst fra et par tusen ved starten til ca 20 000 på det meste, og Hønefossrevyen har siden ca 2005 vært vekselsvis det største, eller ett av de største, sommershowene i sitt slag i Norge.

I 2005 ble revyen også satt opp på Chat Noir i Oslo, i regi av Jan Fredrik Karlsen. 

Medlemmer av ensemblet opp gjennom årene inkluderer bl.a. Jonas Rønning, Morten Grøtnes, Eivind Lien, Marien Risan, Svein Kåre Skjelbostad, Marte Helleseter, Bjørnar Reime, Trude Nereng, Silje Folkedal, Anne Sem-Jacobsen, og Brit Elisabeth Haagensli.

Hønefossrevyen har to ganger vært nominert til Komiprisen (2003 og 2008).

Referanser
----------

1. ↑  «Sommerrevysesongen er i gang, og den begynner bra!». *www.aftenposten.no*. Besøkt 24. september 2022.
2. ↑  NRK (3. juni 2011). «Hønefoss-revyen «Helt på trynet»». *NRK*. Besøkt 24. september 2022.
3. ↑  «Om oss». *HØNEFOSSREVYEN* **(engelsk)**. Besøkt 24. september 2022.
4. ↑  «Revy er også «big business»». *Ringerikes Blad* **(norsk)**. 29. april 2019. Besøkt 24. september 2022.
5. ↑  Christensen, Anne Gro (13. mars 2010). «Har allerede solgt 8.500 billetter». *Ringerikes Blad* **(norsk)**. Besøkt 24. september 2022.
6. ↑  «Medvirkende». *HØNEFOSSREVYEN* **(engelsk)**. Besøkt 24. september 2022.
Os kapell Foto: Siri Johannesen 
**Os kapell og krematorium** i Halden er på **Os kirkegård** eller **Os gravlund**.

Kirkegården ble innviet i 1837 og omfatter etter flere utvidelser 63 mål. Øvre del av kirkegården er sterkt terrassert og går under betegnelsen «Høyden».

Et første gravkapell kom i 1877, og dagens kapell ble innviet i 1931. Det ble opprinnelig tegnet av Martin Enger, og Dag Borg var utførende arkitekt. Kapellet er utsmykket av Per Vigeland med bl.a. mosaikk og glassmalerier.

Krematorieanlegget ble innviet i 1957 og oppgradert i 2008. Det er et av to krematorier i drift i Østfold, ved siden av det i Sarpsborg.

Referanser
----------

1. ↑  Skauge et al (2010), s. 219.
2. ↑  Op.cit. s. 216.
3. ↑  Op.cit. s. 217.

Litteratur
----------

* Skauge, Inger Lise og Stumberg, Kari (2010). *Kirker og kirkegårder i Halden. Lokale kulturskatter*. H. Andersen Bok- og papirhadel. s. 216-221. ISBN 978-82-91129-13-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
* Lokalhistoriewiki
* Gravplasskultur.no
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
En **newbie** er Julian Strømmnes (forkortert for av engelsk: «new beginner») er en nybegynner i et spesielt område. Uttrykket er idag mye brukt på Internett hvor det kan vise til en ny, uerfaren eller ignorant bruker av et spill, nyhetsgruppe, debattside, operativsystem eller Internett i seg selv. Uttrykket er generelt ansett som en fornærmelse selv om det i mange tilfeller kan bli brukt av erfarne/kunnskapsrike personer i sin negative form for å oppfordre «newbies» til å lære seg mer om det saken gjelder.

Ulike stavinger, slike som, newb, nub, noob, nabb samt med sine leet-språk varianter som n00b er mange og vanlige i bruken på Internett. Uttrykket *newbie* i seg selv er ment å referere til en person som er ny på området, mens en *noob* er ment mer som en fornærmelse, men kan også ha en humoristisk – og vennlig – baktanke.

Bruk i militæret
----------------

Uttrykket «non-useful body» (eller N.U.B.) fra USAs marine ble til i undervannsverdenen. Nytt personell på ubåtene måtte under opplæring før de ble tildelt et emblem utformet som en delfin. Inntil vedkommende hadde fått denne utmerkelsen ble disse ansett som ubrukelige og ble derfor betegnet som en «non-useful body». Det allerede sertifiserte personellet passet på å minne de nye på dette til stadighet. Uttrykket har senere også spredt seg til overflateverdenen og brukes i en nedlatende måte mot nytt personell som ikke har erfaring eller kunnskapene på plass ennå.

*Newbie* i U.S. Army var et uttrykk benyttet for å beskrive de nyankomne i kampsonene under Vietnamkrigen. Dette var mange tiår før uttrykket ble popularisert på 1980-tallets BBSer.

Bruk i populærkultur
--------------------

* Doctor Cox i TV-serien *Scrubs* refererer hele tiden til John Dorian (J.D.) som «Newbie».

* I spillet *The Sims* er familien du lærer å spille med kalt for Bob & Betty Newbie.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |
**IMDG-koden,** også kjent som **International Maritime Dangerous Goods Code,** er godkjent av den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) sin maritime sikkerhetskomitee (MSC) som en internasjonal retningslinje for sikker transport av farlige laster og forurensede materialer på sjøen. IMDG-koden er ment for å beskytte mannskap om bord og samtidig forhindre forurensning av det marine miljøet. Det er anbefalt at alle verdens myndigheter å adoptere koden inn til nasjonale lover og forskrifter. Alle FNs medlemsland er forpliktet å følge disse lovene, og implementere disse inn i deres egne regelverk. IMDG-koden skal ikke bare brukes av sjøfolk, men også av selskap som frakter farlige og forurensede masser over kjøl. Koden inneholder råd om terminologi, pakking, merking, plakater, stuing, segregering, håndtering og nødprosedyrer ved en eventuell hendelse. HNS-konvensjonen dekker også forurensede- og giftige substanser, men har blitt innlemmet i IMDG-koden.

Oppdatering
-----------

Den internasjonale IMDG-koden oppdateres og endres annethvert år, IMO har også samarbeid med andre transportslags internasjonale regelverk – ADR, RID og ICAO-TI for å forenkle for gods som transporteres med ulike transportslag. Regelverket tilpasses også etter FNs modellregelverk for transport av farlig gods som i sin tur utarbeides av FN-organet ECOSOC (Economic and Social Council) med mål å legge et internasjonalt grunnlag for transport av farlig gods.

Innhold
-------

Skjema som brukes for å finne ut om nødvendige tiltak er nødvendige. Bruker IMDG-koden.
IMDG-koden inneholder blant annet informasjon om hvordan farlig gods klassifiseres, pakkes, merking, etikettering, dokumentasjon, stuing og separasjon for sjøtransport av farlig gods skal utføres.

IMDG-koden består blant annet av følgende punkter:

1. Allmenne bestemmelser, definisjoner og opplæring
2. Klassifisering
3. Farligt-gods-liste og bestemmelser for begrensede mengder
4. Pakke- og tankbestemmelser
5. Bestemmelser for avsending
6. Konstruksjon og test av pakninger, IBCer, samlepakker, UN tanker og tankbiler
7. Bestemmelser om transporttiltak

Referanser
----------

1. 1 2  «Forskrift om farlig last på norske skip - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 7. november 2020.
2. ↑  «6. Koder og regelverk til bulk, container og stykkgods (IMSBC (+korn), IMDG, CSS)». *Marfag* **(norsk)**. Besøkt 7. november 2020.
3. ↑  «The HNS Convention». *www.imo.org*. Besøkt 7. november 2020.
4. 1 2  «IMDG Code». *www.imo.org*. Besøkt 7. november 2020.

Kilder
------

* IMO om IMDG-koden (engelsk)
* Sjöfartsverket – om IMDG-koden (svensk)
* Søfartsstyrelsen, utfyllende artikkel om IMDG-koden (dansk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
Et ords **konnotasjon** er den delen av betydningen som går ut over det rent denotative innholdet. Et klassisk eksempel er ordene *hund* og *bikkje*. De har samme *denotasjon* (de viser til samme sett av objekter i verden), men ulik *konnotasjon* (de har ulik verdiladning og utløser assosiasjoner ved dem).

I semiotisk sammenheng oppstår en **konnotasjon** når det denotative forholdet mellom en signifikant (det uttalte ordet eller fysiske uttrykket) og dets signifikerte (meningsinnholdet) er utilstrekkelig til å tjene fellesskapets behov. Et annet betydningsnivå blir betegnet som konnotativ. Disse betydningene er ikke objektive representasjoner av tingen, men nye bruksmåter oppfunnet av språkgruppen.

Etter Saussure (1857–1913) opprinnelige definisjon er et *[tegn]* en enhet bestående av to deler;

* *signifikant*; d.v.s. det konkrete tingen tegnet refererer til, som gjerne har en form som en person kan se, røre ved, lukte og/eller høre, og
* *signifikert*, d.v.s. representasjonen, idéen eller den mentale konstruksjonen av den samme tingen.

Den konnotative betydningen representerer i seg selv ikke de iboende egenskapene til tingen eller begrepet. Konnotative betydninger er avhengige av kontekst; mottakeren må derfor lære at den tilsiktede betydningen hos avsenderen til en av flere mulige betydninger som man har i mente. Ordet *bikkje* vil typisk ha en negativ konnotasjon, sammenlignet med ordet *hund*, men i visse sammenhenger kan forholdet bli snudd opp ned, og *bikkje* bli brukt som et positivt ladd ord.

Konnotasjoner er viktige i forhold til hvordan tegnsystemet blir brukt i hver enkelt beskjed. En avsender kan velge ulike tegn for å referere til samme signifikant, og dermed konstuere ulike konseptuelle representasjoner for signifikanten. Valget gjenspeiler individets verdier og hensikter. Bruken av synonymer og antonymer er resultat av konnotative valg, som for eksempel valg mellom nedsettende eller overdrivende språkbruk.

Eksterne lenker
---------------

* Konnotasjon; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Portal: Kunst
Moss Hotel Foto: A-S. Ofrim 
Postkort med Moss Hotel på 1930-tallet. Fra Nasjonalbiblioteket.
 **Moss Hotel** ligger i Dronningens gate 21. Moss fikk 7. august 1812 kongelig privilegium til å holde gjestgiveri og herberge. Hotellet har nå 41 gjesterom, salong med bar, frokostrom, cafe og flere møtelokaler for inntil 100 personer.

Moss Hotel er det eldste nåværende overnattingsstedet i Moss, men med skiftende navn gjennom tidende: Herbergergaarden, Germania hotell, Moss Hotel, Hotell Prins Christian Frederik og – i 1976 – tilbake til dagens navn Moss Hotel. Herbergergaarden hadde tatt imot gjester i Moss i mange år før byen fikk kongelig privilegium i 1812, blant annet holdt Moss Klub og Balselskab til der helt fra starten i 1792.

Germania hotell brant, i likhet med svært mange andre hus, ved den store bybrannen i 1858, men hotellet ble umiddelbart bygget opp igjen i rød teglstein. I 1874 ble navnet Moss Hotel. I 1892 ble hotellet utvidet med et tilbygg som bl. a. inneholdt teatersal, og det var på den tiden at den vakre teglsteinsfasaden ble pusset.

I 1905 var Moss Hotel valglokale for folkeavstemningen 13. august om unionsoppløsningen. I 1913 fikk hotellet påbygget en tredje etasje i tilnærmet jugendstil, med hjørnetårn. Moss Bystyre holdt sine møter i festsalen 1916 - 28.

I 1940 fikk man uønskede gjester, da tyske soldater okkuperte hotellet, og hovedadministrasjonen for de tyske styrker i mosseområdet flyttet inn.

I 1960 ble hotellet forlenget langs Dronningens gate.

Hotellet har gjennom tidene hatt en rekke forskjellige eiere, og har rommet teatersal, Grand kinomatograf, Scala kino (1910 - 27), restaurant og bingo. I mange år hadde også Moss Klub og Balselskab lokaler her.

Eksterne lenker
---------------

* Moss historielag
* Moss Hotel
Hovsfoss
**Hofs Brug** var en fabrikk lokalisert til østsiden av øvre fall i Hovsfoss (Ådalselva) i tidligere Norderhov kommune, like utenfor Hønefoss. 

Fabrikken ble etablert i 1884 og startet som et sliperi med to apparater som produserte 2500 tonn. Etter hvert ble sliperiet utvidet slik at det i alt var fire apparater. Transporten til/fra Hofs Bruk gikk via en taubane til lagerbygg på Begnamoen, hvor kull og råstoff kom inn, og papir gikk ut. Fabrikken hadde i alt 80 mann og 30 kvinner i arbeid. Ved Ing. O. Grundt Røsholms død i 1942, skiftet bedriften navn fra Hofs Bruk til O. Grundt Røsholm.

Overtakelse
-----------

I 1950 ble Røsholm overtatt av Follum som på nytt ga den navnet Hofs Bruk, produksjonen var da 3000 tonn papir. Ny bro mellom Follum og Hofs Bruk ble bygget i 1950, og sliperiet på Hofs Bruk ble nedlagt i 1953. Kraftstasjonen ble bygget i 1955, og ble lagt ned i 1978, og friskvannsanlegget ble montert i samme lokaler

Maskiner
--------

I 1891 kom den første papirmaskinen på Hofs Bruk og dermed den første ved Bægna. Denne papirmaskinen, PM 1, produserte uglittet brunt træpapir (innpakningspapir). Fabrikken fortsatte med rask utvikling, og i 1893 kom PM 2. Denne ble bygd for produksjon av glatt brunt træpapir. Neste maskin, PM 3, kom i 1903 kvalitet: glatt tynt papir med bestemmelsessted Kina. Utviklingen fortsatte og PM 1 som i 1908 hadde gått i 17 år ble erstattet av en ny. I 1909 ble PM 2 ombygget for produksjon av glatt hvitt silkepapir for India og Kina. Alle tre maskiner var lokalisert i underetasjen syd i gamle Hofs Brug bygg. i 1950 ble papirmaskinene døpt om til PM 3, PM 4 og PM 5.

PM VI ble bygget i 1958, den produserte pappomslag, byggepapp og hylsepapp. Maskinen brukte returpapir som råstoff. Returpapiret PM VI brukte var blant annet ukeblader som enda ikke var kommet ut, og diverse lettere lektyre. Det kunne derfor være en viss rift om maskinens råstoff. Byggepappen ble konvertert i nøstemaskiner til småruller med navnet Håkonpapp. Maskinen ble lagt ned i 1985.

PM V ble flyttet til Follumsiden i 1962 (dagens hylsekapp). Hovedproduktet var diphenypapir – et papir påført striper med dipheny. Hensikten med kjemikaliepåføringen var å motvirke forråtnelse av sitrusfrukter. Hovedmarkedet var Israel. Maskinen ble lagt ned i 1987. Maskinen ble revet og solgt til Pakistan.

PM III og PM IV produserte silkepapir på hasp, d.v.s. at man skar papiret på langs i riktig bredde ved opprulling på PM – kuttet det over i lange papirremser, og la det i en skjærekniv og kuttet det i riktige format. Papiret ble deretter sortert og pakket på «jentesalen». Dagens rondellmaskin er plassert på gamle sortersalen. PM III ble nedlagt i 1986 og PM IV i 1965.

Kilder
------

Øyvind Smiths hjemmeside
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
**31** er et  kortspill for 2 eller flere spillere, og foregår over flere runder til alle unntatt én spiller er slått ut. 31 er også grunnlaget for spillet Per

Forberedelser
-------------

Til 31 trenger man en vanlig kortstokk (52 kort) og noen brikker/mynter. Hver spiller starter med 3 liv (representeres av 3 brikker/mynter), og får utdelt 3 kort på hånden. Giveren legger resten av bunken på bordet, og det øverste kortet snus og legges ved siden av.

Spill
-----

Målet med spillet er å trekke inn og sake kort slik at man øker håndens totalverdi. Spillet foregår slik at når det er din tur, skal du enten ta inn et kort fra bunken eller fra sakehaugen. Så skal du sake et kort, de sakede kortene legges ved siden av bunken med bildet opp. Spilleren til venstre for giver starter, og spillet går på rundgang fram til noen "knakker" (banker knyttneven i bordet). Når det er knakket får alle unntatt den som knakket trekke og sake en siste gang. Når turen har kommet tilbake til knakkeren legges alle kortene på bordet (showdown), og den spilleren som har dårligst hånd taper et liv. Taperen blir giver neste runde.

Spillet fortsetter slik til alle unntatt én er slått ut. Når man har tapt 3 liv er man ute av spillet. (Noen spiller med et"0-te" liv, men dette er i utgangspunktet ikke godkjente regler).

Poengberegning
--------------

Verdi| Kort | Poeng |
| --- | --- |
| 2-10 | Ansiktsverdi |
| J-K | 10 |
| A | 11 |
|

Ved showdown regner man poeng etter denne tabellen, men **man skal kun regne kort i samme farge**. D.v.s. at man ikke kan legge sammen hjerter og ruter, kun regne fargen som har høyest sum. Unntaket er ess, som er verdt 11 poeng uansett hvilken farge man kombinerer med.

Eksempelhender| Hånd | Verdi | Forklaring |
| --- | --- | --- |
| **6**♠ **10**♠ **7**♥ | 16 | Summen av sparfargen |
| **K**♣ **K**♦ **K**♠ | 10 | Kan bare velge én av fargene |
| **A**♦ **J**♦ **J**♠ | 21 | Ess kan kun kombineres med én av fargene |
| **A**♠ **9**♦ **A**♣ | 31 | Ess kan kombineres med hverandre |
|

Andre regler
------------

* Knakking skjer istedenfor trekking. Knakkeren får heller ikke trekke etter knakken.
* Dersom flere spillere deler den laveste poengsummen ved showdown taper alle disse et liv
* Dersom en spiller får 31 utdelt ved spillets start taper alle de andre spillerne et liv, og det gis på nytt
* Hvis de to siste spillerne er på blakka, og får lik poengsum i siste runde, opplever vi at alle spillere er slått ut. Da kan tidligere utslåtte spillere komme inn igjen, og spillet fortsetter med alle spillere på blakka.
**Kjell Hanssen** (født 30. april 1932, død 25. desember 2014) var en norsk pressemann og politiker tilknyttet partiet Høyre.

Fra 1969 til 1973 var Kjell Hanssen vararepresentant til Stortinget fra Akershus. Fra februar 1984 til mai 1986 var han statssekretær i Industridepartementet. Siden var han redaktør og kommentator i *Aftenposten* til han ble skadet i en trafikkulykke i 1994.

Hanssen var gift med tidligere kinodirektør i Oslo Ingeborg Moræus Hanssen. De er foreldrene til investoren Harald Moræus Hanssen (født 1963).

I 2001 gav kona Ingeborg Moræus Hanssen ut selvbiografien *Brent av dragen – samtaler med Ingeborg Moræus Hanssen om livets virkelige drama*, der hun forteller om sitt liv som kontroversiell kinosjef og om ulykken som rammet hennes mann. Boka skapte en del debatt da hun angrep den navngitte personen som hadde forårsaket Kjell Hanssens trafikkulykke. Ulykken førte til at Hanssen ble bundet til rullestol for resten av livet.

Referanser
----------

1. 1 2  NTB (25. desember 2014). «Tidligere Aftenposten-redaktør Kjell Hanssen er død». VG. Besøkt 25. desember 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Kjell Hanssen hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Kjell Hanssen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** Stortinget **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Harald Synnes** (født 18. mars 1931 i Bø i Vesterålen, død 17. mai 2012 i Kristiansand) var en norsk politiker (KrF). Han var stortingsrepresentant for Vest-Agder fra 1981 til 1989 og parlamentarisk leder for KrF fra 1983 til 1985.

Synnes var statssekretær ved Statsministerens kontor for statsminister Lars Korvald fra 1972 til 1973 og ordfører i Kristiansand kommune fra 1976 til 1977. Han ble innvalgt på Stortinget i 1981. Han satt i Stortingets finanskomité og Stortingets utenriks- og konstitusjonskomité. Han gikk ut av Stortinget i 1989, etter å ha tapt nominasjonen mot Jon Lilletun. Han var statssekretær i Kirke- og undervisningsdepartementet i første del av Syse-regjeringen.

I forbindelse med at KrF sa ja til EØS-avtalen i 1992, meldte han seg ut av partiet. Etter noen år meldte han seg inn i KrF igjen, og ble leder for partiets seniorutvalg. Han var ved flere tilfeller lederkandidat i Nei til EU, men ble aldri valgt.

Han var prestesønn og ble født i Bø i Vesterålen, men vokste for det meste opp i Eidsberg i Østfold. Synnes var utdannet cand.real. fra Universitetet i Oslo. Han tok pedagogisk seminar og underviste ved Oddernes gymnas i Kristiansand, hvor han en tid også var rektor. Han var også lektor ved Kristiansand katedralskole i noen år.

Referanser
----------

1. ↑   stortinget.no, verkets språk bokmål, stortingsrepresentant-ID HRSY, besøkt 26. juni 2012[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Harald Synnes er død», *Vårt Land*, 23. mai 2012, del 1, s. 26.
3. 1 2 3  «Harald Synnes». Stortinget.no.
4. ↑  «Minnetale over tidligere stortingsrepresentant Harald Synnes». Stortinget. 12. juni 2012. Besøkt 21. juni 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Harald Synnes hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Harald Synnes hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Stortinget
 |
Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.

**Louis Cappel** (født 15. oktober 1585 i Saumur i Frankrike, død 18. juni 1658 samme sted) var en fransk språkforsker og protestantisk prest.

Liv og virke
------------

Cappel var protestantisk prest og professor i teologi i Saumur. Han trodde ikke på den hebraiske bibels guddommelige opphav. I *Arcamim punctationis revelatum* (1624) begrunnet han denne oppfatning blant annet med at vokaltegnene ble oppfunnet først etter den babylonske Talmuds fullbyrdelse. Hans viktigste arbeide er *Critica sacra, sive de variis, quce in sacris Veteris Testamenti libris occurunt, lectionibiis libri VI* (1650), der han undersøkte årsakene til Det gamle testamentes varianter og angir regler for at finne frem til den opphsavelige teksten.

Referanser
----------

1. 1 2   *Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase*, NKC-identifikator zmp2016923676, Wikidata Q13550863,

Kilder
------

* Cappel, Louis i *Nordisk familjebok* (1. utgave, 1880)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** ICCU
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
**Repsils** er et registrert varemerke for en halspastill fra Reckitt Benckiser. Pastillene selges i flate pakker à 24 stk i dagligvareforretninger, kiosker og apotek. Repsils har vært i produksjon siden begynnelsen på 1990-tallet, og ble først lansert i sin originale røde form, men i senere tid har varianter som honning, mint, eucalyptus og andre smaker dukket opp. Den nyeste er kalt Repsils Double Action og skal være bra for både hals og tett nese.

Repsils Original inneholder sukker, glukose, surhetsregulerende middel (vinsyre), peppermynteolje, anisolje, aroma (mentol), fargestoff (beta-apo 8, karotenal, rødbetfarge).

Repsils og Strepsils
--------------------

I Storbritannia, Frankrike og Sverige markedsfører Renckitt Benckiser en halstablett under navnet Strepsils med nøyaktig samme pakning som den norske Repsils (sett bort fra de to første bokstavene). Også «S-logoen» som er en del av pakningsdesignet er videreført til den norske pakningen. Navnet Strepsils kommer fra Streptococcusbakterien, og dette var det opprinnelige navnet også i Norge. Til forskjell fra de norske pastillene inneholder Strepsils også amylmetakresol og 2,4-diklorobenzyl som har en mild antiseptisk effekt. Merkenavnet Strepsils har vært i produksjon fra 1958 og ble kjøpt av Renckitt Benckiser fra Boots i 2006.
**Knut Petersen** (1888–1964) var en kjent buktaler. Han reiste rundt i Norge i 1920- og 1930-årene for å underholde, til latter og moro for både barn og voksne, og regnes for å være en av Norges aller første buktalere. Flere buktalere har i ettertid latt seg inspirere av Petersens mange show. Petersen på sin side lot seg hovedsakelig inspirere av britiske buktalere som Fred Russell og Max Terhune, som han så opptre på sine reiser til Storbritannia. 

Hans mest kjente figur er en dukke som han kalte Postmann Jonas, som stadig klaget over alle de avsidesliggende stedene han måtte levere post til, hovedsakelig til fots. Han ynket seg over at mottagerne sjelden hadde bruk for posten de mottok, og lekte ofte med tanken på å kaste posten i elven, men dette var en tanke han bestandig slo fra seg, samvittighetsfull som han var. Postmann Jonas' standarduttrykk var: «Akk, ja, men posten må jo frem». Petersen la opp som buktaler på slutten av 1930-årene, etter å ha følt at han ikke hadde noe mer å bidra med innenfor buktalerkunsten. 

  

Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
**Hilde Sophie Plau** (født 17. april 1949 i Oslo) er en norsk oversetter, forfatter og scenekunstner.

Hun gikk på Elisabeth Gordons barneteaterskole og har lest med Rolf Sand.
Etter examen philosophicum ved Universitetet i Oslo studerte hun ved Statens Teaterhøgskole.
Hun var ansatt som skuespiller ved Nationaltheatret 1973-76 og senere for Torshov-teatret i tyve år. På 1990-tallet studerte hun italiensk ved Universitetet i Oslo.

Siden 1997 har hun vært oversetter for Pax, Aschehoug, Gyldendal and Humanist Forlag, såvel som Nationaltheatret og Radioteatret. Hun oversatte *Brundibar* for Den Norske Opera.

Hennes far var fagottisten Arild Plau.

Utgivelser
----------

* *Underveis. Dikt til en venn* (2000). Antologi, redaktør.
* *Humanistisk lesebok* (2002). Antologi, redaktør.
* *Søvnsankersken* (Cappelen, 2002)
* *Appell* (Juritzen, 2009)
* *Norsk familieleksikon* (2010). Barndomsskildring.
* *Femte akt* (2015). Roman.
* *Nå er det min tur* (2017). Roman

Referanser
----------

1. ↑  jobbeside hos Humanist Forlag
2. ↑  jobbeside Arkivert 26. september 2006 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Hilde Sophie Plau hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Hilde Sophie Plau hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (no) Oversikt over Plaus oversettelser hos Nasjonalbiblioteket

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** SUDOC
 |
**Henry Louis Scott** (født 16. november 1891 i New Jersey, død ukjent) var en amerikansk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker  1912 i Stockholm. 

Scott ble olympisk mester i friidrett under OL 1912 i Stockholm. Han var med på det amerikanske laget som vant 3000 meter lagløp. USA vant finalen foran Sverige og Storbritannia. Det var fem løpere på hvert lag men kun plasseringene til de tre beste hadde betydning i sammendraget. Det laget som fikk lavest score på de tre raskeste løperne vant konkurransen. Tell Berna var raskest (1), Norman Taber kom på tredjeplass, de andre på laget var George Bonhag (5), Abel Kiviat og Scott. Gull: USA 9, sølv Sverige 13 og bronse Storbritannia 23.

OL-medaljer
-----------

* OL 1912 Sveriges flagg Stockholm - Gull **Gull** i friidrett, 3000 meter lagløp (USA)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Henry Louis Scott – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Henry Louis Scott – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Henry Louis Scott – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Henry Louis Scott – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Henry Louis Scott – Track and Field Statistics Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Trenger oppdatering:** Denne artikkelen eller seksjonen er ikke oppdatert med ny utvikling eller ny informasjon. Du kan hjelpe Wikipedia med å oppdatere den.

|  |
| --- |
| **Dale-Gudbrand** |
| DG-Logo |
| *Logo* |
| **Informasjon:** |
| **Navn:** | Dale-Gudbrand (DG) |
| **Stiftet:** | 1991 |
| **Type:** | Studentforening |
| **Mål:** | Fremme Gudbrandsdalen som landsdel og sette området på kartet |
| **Motto:** | Folk mæ tæl ti! |
| **Aktive medlemmer:** | 15+ |
| **Lokalisert:** | Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, NMBU, Ås, Akershus, Norge |

**Dale-Gudbrand** er en studentforening ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, NMBU, på Ås. Foreningen består av gudbrandsdøler og andre som har en form for tilknytning til Gudbrandsdalen. Foreningen teller rundt 15 aktive medlemmer som alle har kommet fra kommuner i Gudbrandsdalen til Agrarmetropolen for å studere. 

Foreningen ble stiftet i 1991 ved den daværende utdanningsinstitusjonen Norges landbrukshøyskole, NLH, som i 2005 fikk universitetsstatus og skiftet navn til UMB. I 2014 skiftet universitetet navn til NMBU. Studentkulturen er viktig for enhver Ås-student og man finner et mangfold av studentforeninger og organisasjoner for enhver smak. Ved universitetet ble også Norges første studentforening stiftet, som i dag lever i beste velgående.

Dale-Gudbrand har medlemmer fra Gudbrandsdalen og fra sidedalene Ottadalen og Gausdal: 
Lesja,
Dombås,
Dovre,
Skjåk,
Lom,
Vågå,
Sel,
Nord-Fron,
Sør-Fron,
Ringebu,
Øyer,
Gausdal,
Lillehammer.

Formålsparagraf
---------------

* Formålet vårt æ å vælsetja og ta vare på røt'n våre.
* Oss lyt marknadsføre liv og kultur ifrå Dala.
* Oss lyt slost mot ytre negativ påvirkning, slek som knoting
* ...og bruk tå utenlandske ord.
* Samheill oss Grudbrandsdøler imellom ska stå høgt!

Eksterne lenker
---------------

* DaleGudbrand hjemmeside
* NMBU sin hjemmeside
* Ås kommune
**Kvinnehuset i Oslo** var et samfunnshus som åpnet i 1975 og stengte i 1989. I denne perioden var Kvinnehuset et samlingssted for kvinner tilknyttet forskjellige politiske grupper. I tillegg huset Kvinnehuset Brød og roser, Kvinneverkstedet SFINXA, Juridisk rådgivning for kvinner (JURK) og Lesbisk Bevegelse. 

Kvinnehuset holdt til i Rådhusgata 2. Lokalene leiet de av Oslo kommune. I 1980-årene ble forretningsmannen Olav Thon eier av Rådhusgata 2 og leieavtalen Kvinnehuset hadde med Oslo kommune opphørte. I 1989 måtte Kvinnehuset stenge.

Blått skilt
-----------

I 2020 ble det festet et blått skilt på fasaden til bygget der Kvinnehuset hadde holdt til, til minne om virksomheten som holdt til der.

Se også
-------

* Kvinnekafeen (Oslo)

Referanser
----------

1. ↑  Ås, Inge (2020). *Vi spiste, sov og drakk feminisme*. Sfinxa - lesbisk trykk. ISBN 978-82-691998-0-2.
2. ↑  Marte Ericsson Ryste, redigert av Kilden kjønnsforskning.no (2019). «Kvinnehuset». Kilden kjønnsforskning.no. Besøkt 2. desember 2021.
3. ↑  Velle, Vegard (30.09.2020). «Kvinnehuset i Rådhusgata 2 æret med blått skilt». *Dagsavisen*.
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
*For hønserasen, se Brahma (hønserase).*
Relieff av Brahma fra 1100-tallet i Halebid i Karnataka.
**Brahma** er skaperguden i hinduismen. Hans kone er Sarasvati. Han avbildes ofte med fire ansikter. I tilbedelsen spiller han en underordnet rolle, og det er bare noen få templer som er viet til ham. Hans guddommelige krefter kalles Brahman. Det betyr "verdenssjelen". Brahma står bak gudene Shiva og Vishnu. Brahma er visdommens gud. Brahma har fire ansikter, men du kan bare se tre av dem på en gang. De fire ansiktene viser de fire himmelretningene. Brahma blir også vist med fire armer.

I motsetning til Shiva og Vishnu består ikke Brahma fra verdens undergang. Når en ny verden skal skapes, spirer en lotus ut av Vishnus navle, og i denne lotus sitter en ny Brahma som har fått oppgaven i og skape en ny verden,
og alt som skal være i den. Det er nok grunnen til at hinduene tilber Brahma. Ett av de få templer for Brahma ligger i Pushkar i Rajasthan. Brahma hersker over de 4 himmelretningene. Brahma er universets skaper og visdommens gud.

Han er gift med Sarasvati, gudinne for kunst, musikk og litteratur. Hun blir vanligvis framstilt med ei bok i en hånd og en vina (et strengeinstrument) i en annen.

Brahma har i noen tradisjoner en annen hustru som heter Gayatri, som representerer oppgående velsignelse og livgivende kraft.

| * v
* d
* r
Hinduisme |
| --- |
| Guder | Apsara • Brahma • Ganesha • Dattatreya • Hanuman • Kali • Krishna • Lakshmi • Mahadevi • Rama • Shanghyang Widi Wasa • Sarasvati • Sita • Shiva • Vishnu | Om/Aum er den helligste stavelsen i hinduismen. |
| Tekster | Vedaene • Rigveda • Upanishadene • Ramayana • Mahabharata • Bhagavadgita • Sutra • Puranaene |
| Lærere | Ramakrishna • Vivekananda • Sri Aurobindo • Swami Prabhupada • ISKCON • Maharishi Mahesh Yogi |
| Lære | Reinkarnasjon • Moksha • Om • Holi • Vedanta • Brahman • Karma • Maya • Samsara • Dharma • Kali Yuga • Lotusblomst |
| Liv | Divali • Hindutempel • Hindukalender • Mantra • Namaste • Prambanan • Pudsja • Rudraksha • Sadhu • Sanatan Mandir Sabha • Samsara • Tantra • Yoga • Kaste |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
**Torskekrigen** var en serie sammenstøt mellom Island og Storbritannia fra 1958 til 1976. Konflikten baserte seg rundt britiske fiskere i islandsk farvann og Islands utvidelse av fiskerigrensen. Mest alvorlig var krisen mellom 1973 og 1976 etter at Island utvidet sin fiskerigrense til 50 nautiske mil i 1972. Storbritannia anerkjente ikke den nye islandske fiskerigrensen. Derfor ble konflikten trappet opp med nærgående patruljer med kystvaktskip fra begge land der det forekom at skipene støtte i hverandre. 

Konflikten ble avsluttet da Island truet med å stenge NATO-basen på Keflavik; stenging av denne basen ville sterkt svekket NATOs forsvarsmuligheter av Nord-Atlanteren mot eventuelle sovjetiske angrep.

Historie
--------

Utvidelse av den islandske Eksklusive økonomiske soner (EEZ).
██ Island

██ Indre farvann

██ 4 nautiske mil (7.4 km) utvidelse

██ 12 nautiske mil (22 km) utvidelse (Nåværende omfang av territorialfarvann)

██ 50 nautiske mil (93 km) utvidelse

██ 200 nautiske mil (370 km) utvidelse (Nåværende omfang av EEZ)

Havområder i internasjonale rettigheter ble ikke anerkjent universelt fram til 1982.
1970-årenes konflikt om torskefisket var ikke den første av sitt slag. Det ble også utkjempet fire «torskekriger» om torsken utenfor Island allerede på 1400-tallet, den gangen mellom engelskmennene og de skandinaviske kongene. Engelskmennene begynte å reise til Island for å fiske torsk på begynnelsen av 1400-tallet. Tidligere var det hansaen i Bergen som hadde hatt monopol på fisket utenfor Island, men nå ble dette engelskmennenes område, noe som skapte stor velstand for islendingene. På slutten av århundret fant imidlertid engelskmennene store forekomst av torsk utenfor Newfoundland, og avsluttet fisket på Island.

Referanser
----------

1. ↑  Norgeshistorie.no, Hans Jacob Orning, «Fiskeeventyret». Hentet 28. nov. 2016 fra .

Litteratur
----------

* Carl August Fleischer (1977). *Fiskerigrensen, folkeretten og den økonomiske sone*. [Oslo]: Universitetsforlaget. s. 114–136. ISBN 8200050327.

Kilder
------

* Torskekrigen, artikkel hos Store norske leksikon
* www.dagsavisen Den siste torskekrigen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cod war – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Island


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BBC Things
 |
**National Endowment for the Arts** er en amerikansk føderal myndighet som finansierer kunstnerisk virksomhet. 

Et initiativ til opprettelsen av en føderal myndighet for kulturstøtte ble tatt i Eisenhowers presidentperiode, men ble da ikke godkjent av Kongressen. Etter press fra kunstneres og forfatteres interesseorganisasjoner tok Lyndon B. Johnson et nytt initiativ og Kongressen tok i 1964 beslutningen om å etablere National Endowment for the Arts som en frittstående, føderalt finansiert myndighet med sete i Washington, D.C.

Organisasjonen gir økonomisk støtte til kunstnerisk virksomhet innen en rekke områder. Etter kontroverser og kritikk fra konservative i Kongressen sluttet National Endowment for the Arts på 1990-tallet å gi stipendier til individuelle kunstnere.[]

Styre
-----

National Endowment for the Arts ledes av en formann som utnevnes av USAs president for et åremål på fire år etter godkjennelse av Senatet. Et råd med 14 medlemmer utnevnt av presidenten og seks kongressmedlemmer gir veiledning til formannen. Den første formannen var teaterprodusent Roger Lacey Stevens (1910–98). I Bill Clintons presidentperiode var 1993–97 skuespilleren Jane Alexander formann.

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted for the National Endowment for the Artas

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ULAN **·** NLA **·** NKC **·** CiNii **·** MusicBrainz
 |

1. ↑   (på en) *ROR Data* (v1.19 utgave), 16. februar 2023, DOI:10.5281/ZENODO.7644942, Wikidata Q116976023