recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Namibias visepresident** er det nest høyeste politiske embetet i landet etter presidenten. Det ble innført sammen med flere andre endringer i forfatningen 13. oktober 2014.

Visepresidenten blir – ifølge artikkel 28 i Namibias forfatning – valgt av landets president blant nasjonalforsamlingens medlemmer i overensstemmelse med grunnlovens bestemmelser. Visepresidenten trekker seg da som medlem og kan heller ikke på samme tid være statsminister, visestatsminister, minister eller inneha et annet embete i regjeringen. Presidenten kan også entledige visepresidenten, dersom han/hun finner det for godt.

Visepresidenten er presidentens stedfortreder. Han/hun bistår og gir råd til presidenten i utførelsen av dennes plikter, slik som kan bli krevet av presidenten. Visepresidenten er ansvarlig overfor presidenten.

Ifølge artikkel 34 er visepresidenten først i suksesjonsrekkefølgen, dersom presidentembetet blir ledig eller presidenten ikke er i stand til å utføre sine embetsplikter. Visepresidenten fungerer som president i den gjenværende del av dennes embetstid eller fram til presidenten kan gjenoppta sitt embete.

Ifølge artikkel 35 er visepresidenten medlem av regjeringen. I presidentens fravær skal visepresidenten, statsministeren, visestatsministeren, eller annen minister utnevnt til dette formålet av presidenten, presidere over regjeringens møter.

Visepresidenter
---------------

██ South West Africa People's Organization (SWAPO)

| Bilde | Navn(født–død) | Embetstid | Parti | President | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | **Nickey Iyambo**(1936–2019) | 21. mars 2015–8. februar 2018 | SWAPO | **Geinbob** |  |
|  |  | **Nangolo Mbumba**(1941–) | 8. februar 2018– | SWAPO |  |

Fotnoter
--------

**Type numrering**
1. ↑  Før forfatningsendringen i 2014 var Namibias statsminister først i suksesjonsrekkefølgen.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Namibian Constitution» (PDF). Legal Assistance Centre. Besøkt 24. april 2020.
2. ↑  Kwahu, Sharon (20. mai 2019). «Geingob mourns Namibia’s former Vice President Iyambo». *The Southern Times*. Arkivert fra originalen 9. august 2020. Besøkt 24. april 2020.
3. ↑  Matthys, Donald (8. februar 2018). «President reshuffles Cabinet – Vice President relieved of duties». *Namibia Economist*. Besøkt 24. april 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *The Vice President* på GRN Portal – Office of the Vice President
Bilde av en lilletå på høyre fot med to negler.
En **ekstra negl på lilletåen** er en fysisk egenskap hvor lilletåen har en ekstra negl på det ytre hjørnet av den vanlige neglen, som en slags «sjette tånegl».

Arvelighet
----------

Trekket kan observeres på en eller begge av føttene. Genomskanning har indikert at dette er et arvelig trekk, men istedet for å følge Mendels arvelover er det sannsynligvis et komplekst trekk som er påvirket av flere gener med mindre genetiske effekter.

Fjerning
--------

De fleste som har en sjette tånegl foretar ingen spesielle tiltak utover vanlig negleklipp, da den vanligvis ikke forårsaker plager. Det er imidlertid mulig å fjerne den permanent gjennom kirurgi.

Utbredelse
----------

Tidligere ble en ekstra tånegl antatt å være utbredt blant han-kinesere, men har siden blitt observert hos mennesker av alle etnisiteter.

Differensialdiagnose
--------------------

En ekstra tånegl må ikke forveksles med en delt negl som vokser ut fra samme neglerot, som er en mulig differensialdiagnose. Delte negler kan for eksempel skje på grunn av myk negl på grunn av neglesopp.

Se også
-------

* Dominant og recessiv arv
* Epikantisk fold

Referanser
----------

1. ↑  «Large-scale genome-wide scans do not support petaloid toenail as a Mendelian trait». *Journal of Genetics and Genomics*. 43 (12): 702–704. 20. desember 2016. PMID 27964859. doi:10.1016/j.jgg.2016.10.003.
2. ↑  «Double Nail of the Little Toe». *Skin Appendage Disorders*. 1 (4): 163–7. Mai 2016. PMC 4908446 Åpent tilgjengelig. PMID 27386457. doi:10.1159/000443378.
3. ↑  «Definition of Matricectomy». *MedicineNet* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 28. februar 2018. Besøkt 27. februar 2018.
4. ↑  Chi CC, Wang SH (August 2004). «Inherited accessory nail of the fifth toe cured by surgical matricectomy». *Dermatologic Surgery*. 30 (8): 1177–9. PMID 15274716. doi:10.1111/j.1524-4725.2004.30351.x.
**Trekronegassing** (engelsk *Canopy fogging*) er en måte å samle trelevende insekter og edderkoppdyr på som har ført til oppsiktsvekkende resultater i de senere årene. Man sprøyter et biologisk nedbrytbart insektmiddel opp i trekronen med en tåkesprøyte og samler opp de bedøvede eller drepte dyrene som faller ned ved hjelp av trakter eller presenninger. Tåkesprøyten blir drevet av et forbrenningskammer som brenner bensin, og blander finfordelt insektmiddel med den varme eksosen slik at man får en varm tåke som stiger til værs. Som insektmiddel bruker man naturlige (utvunnet av *Chrysanthemum*) eller syntetiske pyrethroider. Disse stoffene brytes raskt ned av sollys og skaper derfor ikke noen varige forurensingsproblemer. For å unngå at virkestoffene brytes ned for raskt, og for å få det mest mulig stille slik at man kan kontrollere tåkeskyen, bør behandlingen utføres før soloppgang. Hørselvern (på grunn av tåkesprøytens høye støynivå) og åndedrettsvern må brukes. Store insekter blir bare slått i svime av behandlingen, små insekter blir drept.

Spennede resultater
-------------------

Trekronegassing har først og fremst blitt benyttet i tropisk regnskog, der de meget høye trekronene ellers er vanskelig tilgjengelige. Disse undersøkelsene har vist at det finnes en meget artsrik fauna av insekter og edderkoppdyr oppe i trekronene. Mest kjent er studien til amerikaneren Terry Erwin, som behandlet 19 trær av arten *Luehea seemanni* i Peru. Han fant der 1200 arter biller på dette ene treslaget. Ved å gjette på en rekke faktorer, slik som andelen av alle insekter som er biller, andelen av arter som lever i trekronene sammenlignet med andre steder, og i hvilken grad billene var spesialisert på ulike treslag, og gange dette med tallet på arter av tropiske trær, kom Erwin til at det kunne være noe slikt som 30 millioner arter insekter i verden. Når man vet at litt over 1 million arter er beskrevet er dette tallet oppsiktsvekkende høyt. Resultatet ble publisert i 1982 og førte snart til en stor debatt. Erwins hypotese har fordelen at den var testbar – ved å finne mer realistiske verdier for de ulike faktorene i Erwin's regnestykke kunne man nå fram til mer realistiske tall. Nyere undersøkelser, blant annet av den norske billeeksperten Frode Ødegaard, tyder på at Erwin's estimat for graden av spesialisering trolig er for høye, og nå regner man med at tallet på insektarter trolig er mellom 5 – 10 millioner, som fortsatt er veldig mye høyere enn tallet på kjente, beskrevne arter.

Også i Norge
------------

De fleste studier som har brukt denne metoden har skjedd i tropene. Men trekronegassing har også blitt forsøkt i Norge. En studie av furutrær påviste over 500 arter av insekter og edderkoppdyr fra 24 trær. Nesten 100 av disse var ikke tidligere kjent fra Norge, og ni arter var nye for vitenskapen.

Kilder
------

* Thunes, K.H. Skartveit, J. Gjerde, I. og 42 andre forfattere (2004): The arthropod community of Scots pine (*Pinus sylvestris* L.) canopies in Norway. *Entomologica Fennica* 15: 65-90.
Må ikke forveksles med Per Borten.

**Per Arnfinn Robertson Borthen** (1940–2023) var en norsk jazzmusiker (trompet) og orkesterleder.

Per Borthen startet sitt første orkester, Dixie Strutters, i 1956 og ble deretter medlem av Tiger Town Jazzband. Han etablerte deretter sitt eget Per Borthen Swing Department Ltd. i 1956. De utkom med *Swingin' Arrival* (Talent Studios, 1980), var med på *Jazz in Norway 1960-1970* (Herman Records), og *Swingin’* (Evigo, 2001) med vokalistbidrag fra Karin Krog og Laila Dalseth (som en tid sang fast med gruppen). Til 40-årsjubileet i 2006 turnerte de med Dalseth.

Besetningen har variasjoner med musikerne: Totti Bergh og Johan Bergli/Kristian Bergheim på saksofon, Sture Hedløv/Aage Teigen på trombone, Svein Alfredsen på piano, Lasse Hansen/Tor Braun/Finn Westbye på gitar, Knut Ljungh/Sture Janson/Bjørn Pedersen på bass, og Omar Heide Midtsæter/Finn Torgersen/Bjørn Olufsen/Arvid Bjerke på trommer.

Borthen har også spilt i Aspheim Oldtimers, Royal Garden Jazzband, Tønsberg Storband og
Christiania 12.

Referanser
----------

1. 1 2   Våre Minnesider, «Per Borthen 12.07.1940 - 30.03.2023», besøkt 29. juli 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Per Borthen - Store norske leksikon
3. ↑  80 års omtale i Aftenposten 12. juli 2020

Eksterne lenker
---------------

* Biografi fra Jazzbasen.
* Diskografi fra Jazzbasen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |

Portal: Jazz
**Roudnice nad Labem** (tysk: *Raudnitz an der Elbe*) er en by ved Labe i Tsjekkia i regionen Ústí nad Labem. Byen ligger ikke langt fra det 461 meter høye berget Říp (Sankt Georgsberg) som er sentralt i myten om den første tsjekkiske leder Čech.

Historie
--------

Roudnice blir første gang nevnt skriftlig i 1167. Byen var i middelalderen residens for erkebiskopene i Praha og det finnes i byen en rekke historiske byggverk, slike som Augustinerklosteret og det berømte frittstående klokketårnet i gamlebyen. Nordvest i byen finnes en gammel jødisk gravplass.

Den første steinbro over Labe ble oppført mellom 1333 og 1338 av Wilhelm av Avignon.

I 1577 solgte biskopen Roudnice til Wilhelm von Rosenberg. Da von Rosenberg døde i 1592 gikk eiendommen til Zdeněk Adalbert Popel av Lobkovic. Lobkoviczdynastiets eierskap til byen ble brutt i 1939. Etter 1991 ble eiendommen tilbakeført til familien.

Byens vartegn er slottet som ble oppført i det 17. århundret etter planer av Antonio della Porta. Slottet eies idag av Lobkovicfamilien. I slottet finnes en vinkjeller. 

Roudnice ligger langs jernbanelinjen Dresden–Praha.

Referanser
----------

1. ↑  Tsjekkias statistikkbyrå (15. desember 2017) (på cs), *Malý lexikon obcí České republiky - 2017*, Tsjekkias statistikkbyrå, Wikidata Q56284482,
2. ↑  Tsjekkias statistikkbyrå (23. mai 2023) (på cs), *Počet obyvatel v obcích - k 1. 1. 2023*, Praha: Tsjekkias statistikkbyrå, Wikidata Q118612272,

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Roudnice nad Labem – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | (de) Artikkelen om Raudnitz i Topographia Bohemiae, Moraviae et Silesiae – originaltekster fra den tyskspråklige Wikikilden |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Deir ez-Zor** er den syvende største by i Syria og den største i Syrias østlige del. Byen ligger ved Eufrat ca. 450 km nordøst for hovedstaden Damaskus, og er hovedby i guvernementet Deir ez-Zor. Området har ørkenklima med tørre og varme somre og kjølige vintre. Ifølge en folketelling fra 2004 hadde byen 211 857 innbyggere. Byen er i årene 2014–16 ramt av harde kamper mellom regjeringsstyrkene og Daesh.

Historie
--------

Byen har vært styrt av assyrere, kaldeere, persere og senere av grekere og romere. Under de mongolske invasjoner i det 13. århundre ble byen helt ødelagt. Den nåværende byen ble oppført av osmanene i 1867 for å samle nomadene i Eufratregionen, og fungerte den gang som administrasjonssenter i regionen. Da osmanene trakk seg ut av området i 1918 overtok britene, for i 1921 å bli avløst av franskmennene. I 1946 ble byen en del av den uavhengige syriske republikk. 

I 1915 ble byen oppsamlingssted for armenere som av tyrkerne var blitt tvunget til å forlate hjemmene sine under folkemordet på armenerne. Et minnesmerke om denne hendelsen ble i form av en kirke oppført i 1991.

Attraksjoner
------------

Deir ez-Zor er berømt for sin hengebro (ødelagt i 2013) som strekker seg over Eufrat og forbinder bydelene på begge sider av elven. Den ble bygget av franskmennene på 1920-30-tallet. Byen har også et arkeologisk museum med gjenstander fra nærliggende lokaliteter. Den har også et arabisk kultursenter og universitetet. Al-Furat. I området ligger de arkeologiske lokalilitetene Dura Europos, Halabiye og Zalabiye samt Mari.

Referanser
----------

1. ↑  Citypopulation of Syra, citypopulation.de. Besøkt 11. desember 2016
2. ↑  *Residents Of Syria’s Deir Ezzor Are Trapped From All Sides*, huffingtonpost.com. Besøkt 11. desember 2016
3. ↑  *Deir ez Zor’s Forgotten Faces: Studio el Karawan*, photorientalist.org. Besøkt 11. desember 2016
4. ↑  *Dayr al-Zawr*, Encyclopædia Britannica, global.britannica.com. Besøkt 11. desember 2016

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dayr az-Zawr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Deir ez-Zor – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Kakhovka** (ukrainsk Каховка, russisk Кахо́вка) er en havneby ved Dnipro i Kherson oblast (provins) sør i Ukraina. Den er det administrative senteret i Kakhovsky rajon (distrikt), mens selve byen har status som en egen rajon i oblasten. Byen har omkring 35 900 innbyggere (2019).

I 1492, mens området var del av Krimkhanatet, ble det bygd en festning her, ved navn *İslâm Kermen* (senere også kalt *Shagin-Girei*, formodentlig etter Şahin Giray).[] Det ble ofte angrepet av kosakker og til slutt ødelagt av dem under Ivan Mazepas ledelse i 1695.

På borgens gamle murer oppstod bosetningen Sjagingirejskoje (ukrainsk Шагингирейское), som nevnes i kilder fra 1771.[] Mens selve byen ble grunnlagt på samme sted i 1791 av den russiske obersten D.M. Kulikovskij.[] Den fikk bystatus i 1918.

I august 1920, under kommunistenes siste krafttak under den russiske borgerkrig for å drive Wrangels hvite armé ut av Krim, klarte Ieronim Uborevitsj å sikre et brohode ved Kakhovka, som ble åsted for intense kamper, «antagelig det nærmeste borgerkrigen kom til verdenskrigens skyttergravkamper»

Mellom 1947 og 1956 ble Kakhovka-reservoaret dannet da elven ble demmet opp.

I selve Kakhovka ligger en stor fabrikk for matforedling.

Befolkningsutvikling
--------------------

| 1923 | 1926 | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | 2010 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 672 | 7 495 | 12 601 | 18 628 | 28 472 | 38 742 | 42 895 | 38 238 | 37 342 | 35 795 |

Kilde:

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  Evan Mawdsley: *The Russian Civil War* Edinburgh: Birlinn, 2008, s. 268.
3. ↑  Demografi til ukrainske byer hos pop-stat.mashke.org

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kakhovka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Byer i Kherson oblast |
| --- |
| Administrativt senter: Kherson |
|  | Beryslav **·** Henitsjesk **·** Hola Prystan **·** Kakhovka **·** Nova Kakhovka **·** Skadovsk **·** Tavrijsk **·** Olesjky | Ukrainas flagg |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |
«Norman» har flere betydninger.

**Norman AS** er et norsk IT-selskap, etablert 1. oktober 1984 i Oslo. Selskapets virksomhet er innen datasikkerhet, med produkter for antivirus (viruskontroll), brannmur, antispam, kryptering og antispyware. De har spesialisert seg på proaktive løsninger for sikring av innhold mot ondsinnet programkode (malware), samt etterforskningsverktøy mot det samme. 

Selskapets hovedkontor er i Norge, og dets primærmarkeder er Europa og USA. Normans produkter distribueres både gjennom datterselskaper og via et nettverk av partnere over hele verden.

Høsten 2012 ble Norman ASA splittet i to selskaper: Norman Safeground, som orienterer seg mot privat- og SMB-markedet, og Norman Shark AS, som leverer løsninger rettet mot enterprisemarkedet.

Referanser
----------

1. ↑  «Splitter Norman for å maksimere vekst». innodesign.no. 23. januar 2013. Besøkt 28. april 2013. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* *Artikkelen har ingen egenskaper for sosiale medier i Wikidata*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
*Hit kan også bety* slager

**Hīt** eller **Heet** (arabisk: هيت‎) er en irakisk by i guvernementet al-Anbar. Den ligge ca 40 kilometer nordvest for guvernementshovedstaden Ramadi og hadde i 2003 over 34.000 innbyggere.

Hīt ligger ved floden Eufrat. Byen ble anlgt på to høyder ved siden av antikkens bosetning *Is*. Brønnene i området gårt tildels tilbake til minst tusen år før Kristus, og var i bruk da Babylon ble bygd opp.

Den er sentralt i et jordbruksområde, og her er det også oljeledninger som fører over elven og fører videre til Middelhavet. Tidligere var byen også et viktig navigasjonssentrum for elvebåtene,en trafikk det er gått kraftig tilbake med.

Rundt 30 kilometer nordøst for byen ligger den inntil 2500 kvadratkilometer atore Thartharsjøen.

Hit har toforbindelser mor nord, sør og vest. Parallelt til nord-sør-strekningen løper Highway 12, som fører de 240 kilometrene fra Ramadi til grensen til Syria. Øst for Eufrat er det også en god vei.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hīt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Namhae** (*Namhae-gun*) er et fylke i provinsen Sør-Gyeongsang i Sør-Korea.

Fylket ligger ikke på fastlandet, men dekker 70 øyer langs landets sørkyst. De to største er Namhae-do og Changseon, tre mindre øyer er Jo-do, Ho-do og No-do, og i tillegg kommer 65 mindre øyer som alle er ubebodd.

Høyeste punkt er Mangun (786 moh), og to andre topper ligger over 600 moh, alle på øya Namhae.

Namhaebrua har siden åpningen i 1973 knyttet øya Namhae til fylket Hadong på fastlandet.

Hallyeohaesang nasjonalpark er en marin nasjonalpark som ligger på seks ulike lokaliteter, hvorav tre ligger i Namhae, som ble opprettet i 1968.

Demografi
---------

I 2005 var befolkningen 52 048. Fylket har opplevd sterk fraflyttning, med det resultat at den gjenværende befolkningen blir eldre. I 1964 bodde det nesten tre ganger så mange i fylket, 137 914.

Administrativ inndeling
-----------------------

Fylket er inndelt i ett eup (småby) og ni myeon (bydel), og disse er videre inndelt i 81 ri (landsby). 

* Namhae-eup
* Changseon-myeon
* Gohyeon-myeon
* Idong-myeon
* Mijo-myeon
* Nam-myeon
* Samdong-myeon
* Sangju-myeon
* Seo-myeon
* Seolcheon-myeon

Kjente personer fra Namhae
--------------------------

Karakteren Jin-Soo Kwon (spilt av Daniel Dae Kim) i TV-serien Lost kommer fra Namhae.

Se også
-------

* Namhae Waesung

Referanser
----------

1. ↑  General Status Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Namhae – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Sør-Gyeongsang |
| --- |
| Hovedstad | Changwon |  |
| Byer | Geoje **·** Gimhae **·** Jinju **·** Miryang **·** Sacheon **·** Tongyeong **·** Yangsan |
| Fylker | Changnyeong **·** Geochang **·** Goseong **·** Hadong **·** Haman **·** Hamyang **·** Hapcheon **·** Namhae **·** Sancheong **·** Uiryeong |

Portal: Korea

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Mina Gerhardsen** (født 14. september 1975) er generalsekretær i Nasjonalforeningen for folkehelsen, og tidligere arbeiderpartipolitiker.

Liv og virke
------------

Gerhardsen var rådgiver for generalsekretær Jonas Gahr Støre i Norges Røde Kors fra 2004–2005, og har[*når?*] jobbet som journalist i *Dagbladet* og *Mandag Morgen*. Hun var politisk rådgiver for statsminister Jens Stoltenberg i perioden 2005–2009. Fra oktober 2009 var Gerhardsen statssekretær ved Statsministerens kontor, og fra februar 2012 til regjeringsskiftet etter Stortingsvalget i 2013 var hun statssekretær i Kulturdepartementet.

Hun er datter av tidligere statsråd Tove Strand og tidligere byrådsleder Rune Gerhardsen og barnebarn av tidligere statsminister Einar Gerhardsen. Hun er gift med Eirik Øwre Thorshaug.

Gerhardsen var tidligere generalsekretær i paraplyorganisasjonen  Actis og har vært kommunikasjonsdirektør i Norad. 

Hun har også sittet i styret for Norges Fotballforbund som representant for Vålerenga. Under Fotballtinget 2016 tok Gerhardsen som avtroppende styremedlem sterk avstand fra uttalelsene til NFF-direktør Ronny Åslands angrep på visepresident i fotballforbundet Bjarne Berntsen og daværende VIF-leder Stig-Ove Sandnes. Hun er nestleder i Etisk komite i Norges Fotballforbund.

I mars 2019 ble hun ansatt som generalsekretær i Nasjonalforeningen for folkehelsen.

Mina Gerhardsen er forfatter av bøkene *Å lykkes med taler* (2018) og *Å lykkes med media* (2019).

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Mina\_Gerhardsen[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Store norske leksikon[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Pressemelding (16. oktober 2013). «Offisielt frå statsrådet 16. oktober 2013 kl. 10.00». *regjeringen.no*. Statsministerens kontor. Besøkt 17. oktober 2013.
4. ↑  Mina Gerhardsens CV
5. ↑  «Mina Gerhardsen ny kommunikasjonsdirektør i Norad». *NoradDev* **(norsk)**. Besøkt 27. mars 2019.
6. ↑  «Gerhardsen inn i NFF-styre VIF-supportere føler seg brukt». *Aftenposten*. Besøkt 18. mai 2016.
7. ↑  «NFF-styremedlem: – Uakseptabel e-post». *VG*. Besøkt 18. mai 2016.
8. ↑  «Mina Gerhardsen ny generalsekretær i Nasjonalforeningen for folkehelsen». *Nasjonalforeningen for folkehelsen* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 27. mars 2019. Besøkt 27. mars 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Mina Gerhardsen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** VIAF
 |
Alena Procházková (13) bak Virpi Kuitunen (uten nummer) under sprinten i Praha i Tour de Ski 2007/08.
**Alena Procházková** (født 9. august 1984) er en slovakisk langrennsløper som er født i Banská Bystrica og går for skiklubben *LK Slavia UMB Banská Bystrica*.

Procházková hadde sin internasjonale debut i 2001, og hun har totalt 10 seire fra FIS-renn, Slavisk cup og U23-renn. Hun debuterte i verdenscupen den 11. desember 2004 på 15 km dobbel jaktstart i Lago di Tesero, men hun deltok også i verdensmesterskapet i starten av det året. Hennes resultater i verdensmesterskap har forbedret seg siden det det første, og det beste resultatet er en sjuendeplass på sprintstafetten i VM i 2007, sammen med makkeren Katarína Garajová. Den beste individuelle plasseringen hennes er en 13.-plass på sprinten i samme mesterskap.

Hun deltok også under Vinter-OL 2006. Der tok hun 46.-plass på 15 km dobbel jaktstart, 28.-plass på 10 km klassisk og 23.-plass på sprinten.

Procházková har fire pallplasseringer i verdenscupen. Det er en tredjeplass på sprinten i Kuusamo den 1. desember 2007, en seier på sprinten i Vancouver den 18. januar 2009, en andreplass på sprinten i Lahtis den 12. mars 2009 og en tredjeplass på sprinten i Kuusamo den 28. november 2009. Det beste resultatet i et distanserenn er en 21.-plass på 10 km klassisk i Davos fra sesongen 2007/08. Hennes beste sammenlagtplassering i verdenscupen er en 31.-plass fra samme sesong. Da tok hun også 17.-plass i sprintcupen. Hun har deltatt i de to siste utgavene av Tour de Ski, og hun har en 24.-plass fra 2007/08-utgaven som beste sammenlagtresultat. Det beste enkeltresultatet er tredjeplassen på sprinten i Praha i Tour de Ski 2009/10.

Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble hun nummer 63 på sprinten.

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

| Sesong | Totalt | Distanse | Sprint |
| --- | --- | --- | --- |
| Poeng | Plassering | Poeng | Plassering | Poeng | Plassering |
| 2005/06 | 10 | 98. | - | - | 10 | 63. |
| 2006/07 | 24 | 73. | 14 | 60. | 10 | 60. |
| 2007/08 | 225 | 31. | 30 | 39. | 171 | 17. |
| 2008/09 | 428 | 18. | 55 | 39. | 353 | 6. |
| 2009/10 | 198 | 41. | 26 | 59. | 172 | 16. |
| 2010/11 | 315 | 22. | 124 | 26. | 149 | 18. |
| 2011/12 | 48 | 64. | - | - | 48 | 40. |
| 2012/13 | 96 | 51. | 19 | 65. | 77 | 28. |
| 2013/14 | 37 | 79. | - | - | 37 | 49. |
| 2014/15 | 2 | 114 | - | - | 2 | 74. |

Referanser
----------

1. ↑  «Cross-country Skiing - Results Book» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 20. februar 2022. Besøkt 25. februar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Alena Procházková – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Alena Procházková – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Alena Procházková – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Alena Procházková – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (sk) Alena Procházková – Slovakias olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Alena Procházková – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata
**Dvůr Králové nad Labem** (tysk: *Königinhof an der Elbe*; betydning på tsjekkisk og tysk er «Dronningens hoff ved Elben») er en tsjekkisk by i regionen Hradec Králové i Øst-Böhmen. Byen er lokalisert i dalen til elva Labe (Elben) i nærheten av Tsjekkias høyeste fjellkjede, Krkonoše.

Dvůr Králové er et senter for tekstil- og maskinindustri.

I nærheten av byen ligger en av Europas største dyrehager, Zoo Dvůr Králové, med sin afrikanske temapark. Her finnes over 2 000 dyr fordelt på 500 forskjellige arter; de fleste av afrikansk opprinnelse. Dyrehagen driver avl på mange truede dyrearter, og det kan nevnes at i løpet av de siste 30 årene (2018) er over 200 sjiraffer født her.

Utenfor byen finnes et gammelt hus i Žireč som tilhører jesuittordenen, og et sykehus i Kuks, begge med mange barokke statuer av den kjente skulptøren Matthias Braun.

Historie
--------

### Böhmen

Dvůr Králové ble først nevnt i 1270. Det var en «medgiftsby», som var eid av kongens hustru, og som følge av dette var ansvarlig for hennes underhold når mannen døde. Frem til 1918 var byen en del av Habsburgmonarkiet (den østerrikske delen etter kompromisset av 1867) og hovedby i *Königinhof an der Elbe - Dvůr Králové nad Labem*-distriktet, et av 94 *Bezirkshauptmannschaften* i Böhmen.

### Tekstilindustri

Dvůr Králové tillot jøder å bosette seg i byen i 1848. En del jødiske familier ankom i de tidlige 1860-årene og begynte å utvikle en lokal tekstilindustri (det myke vannet i Elben var avgjørende for farging og trykk i tekstilindustrien). Innen 1930 bodde det rundt 200–300 jøder i byen. Tekstilindustrien hadde vokst til rundt 17 firmaer (Sohorts, Neuman, Mautner, Deutsch osv.). Innen 1945 var det ingen jøder tilbake i byen.

Vennskapsbyer
-------------

* Italias flagg Piegaro, Italia
* Frankrikes flagg Verneuil-en-Halatte, Frankrike
* USAs flagg Cedar Grove (New Jersey), USA
* Polens flagg Kamienna Góra, Polen

Referanser
----------

1. ↑  Tsjekkias statistikkbyrå (15. desember 2017) (på cs), *Malý lexikon obcí České republiky - 2017*, Tsjekkias statistikkbyrå, Wikidata Q56284482,
2. ↑  Tsjekkias statistikkbyrå (23. mai 2023) (på cs), *Počet obyvatel v obcích - k 1. 1. 2023*, Praha: Tsjekkias statistikkbyrå, Wikidata Q118612272,

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Dvůr Králové nad Labem – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames
 |
***Brain Dead*** er en amerikansk film fra 1990, regissert av Adam Simon.

Handling
--------

Dr. Rex Martin er en nevrokirurg som studerer problemer i hjernen som kan forårsake psykiske lidelser. Assistenten hans, Berkovitch forsker på en fjernet hjerne, som har blitt koblet til et adskilt ansikt, og han bruker verktøy til å kartlegge ansiktsmusklene som fører til hjernen. Etter at Rex tar over denne oppgaven, slår Berkovitch ved et uhell ut hjernen til Philip Montag, en lam pasient. En gammel venn fra videregående, Jim Reston, en suksessfull forretningsmann dukker opp på Rex sitt kontor. Han trenger Martins hjelp på John Halsey, en tidligere genial matematiker som en gang hadde jobbet for selskapet hans. Men nå er han en paranoid psykotisk pasient som er innlagt ved en psykiatrisk institusjon i nærheten. 

Halsey hadde imidlertid ødelagt de matematiske resultatene sine før han mistet forstanden, og det blir antatt at han forfalsker lidelsene sine for å holde arbeidet hans unna arbeidsgiverens hender. Dr. Martin møter Halsey, som er overbevist om at en mann ved navn Conklin spionerer på ham og har til hensikt å drepe ham. Dr. Martin går med på å gjennomføre en operasjon, som tilsynelatende skal justere pasientens holdninger - og samtidig låse opp bedriftshemmelighetene som kan skilles ut fra pasientens hjerne. Men samtidig begynner Martin å oppleve en psykose med febersyke, paranoiske drømmer. Han driver snart lenger og lenger fra virkeligheten, og får blant annet besøk av den samme Conklin som har tror har kommet for å drepe ham.

Skuespillere
------------

* Bill Pullman som Dr. Rex Martin
* Bill Paxton som Jim Reston
* Bud Cort som Jack Halsey
* Nicholas Pryor som Ramsen / Ed Conklin
* Patricia Charbonneau som Dana Martin
* George Kennedy som Vance
* Brian Brophy som Ellis
* David Sinaiko som Berkovitch

Referanser
----------

1. 1 2 3  ; besøksdato: 13. mai 2016.
2. ↑   (på en) *Internet Movie Database*, IMDb-nummer tt0099173, Wikidata Q37312,
3. ↑  «Brain Dead (1990)» **(engelsk)**. Besøkt 18. juli 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Brain Dead* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Brain Dead* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Brain Dead* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Brain Dead* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Brain Dead* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Brain Dead* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata
**Olav Øverland** (født 13. november 1931 i Seljord, død 4. juni 2023 i Oslo) var en norsk journalist og programleder i NRK.

Liv og virke
------------

Øverland tok realskolen i Bø i Telemark og senere artium på engelsklinjen i Skien. Han var utdannet cand.mag. fra Universitetet i Oslo (UiO) og arbeidet som journalist i bladet Varden i Skien og i Porsgrunns Dagblad. Fra 1962 arbeidet han i NRK, først som vikar, blant annet i et vikariat som sjef for NRKs Vadsø-kontor og i Opplysningsavdelingen i NRK. Fra og med 1963 arbeidet han i ti år i Dagsrevyen som nyhetsanker og som korrespondent i krigsoner og konfliktområder over hele verden. På midten av 1970-tallet vendte han tilbake til NRKs opplysningsavdeling som programleder blant annet i *På sparket*, *Apropos* og i *Sosialkanalen* som ble sent i tiden 1984 -1995.

Øverland hadde stor arbeidskapasitet og lagde programmer og serier med sosial profil fram til han ble pensjonist tidlig på 2000-tallet.

Referanser
----------

1. 1 2   «Våre minnesider: Olav Øverland», besøkt 19. juni 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  NRK-veteranen Olav Øverland er død - m24.no 5. juni 2023
3. ↑  NRK-profil er død. - Dagbladet 5. juni 2023
4. ↑  Bitte Vatvedt, Jan-Kristian Vikeiane Schriwer: *Olav Øverland (1931-2023)* - Minneord i Aftenposten 16. juni 2023
5. ↑  Jan-Kristian Vikeiane Schriwer: *Olav Øverland er død*. - Varden 5. juni 2023
Syrisk-ortodoks kloster i Tikrit
Tikrit ved Tigris, 2004
**Tikrit** (arabisk: ‏تكريت, også transkribert *Takrit* og *Tekrit*) er en by ved floden Tigris i det nordlige Irak, som er hovedstad i provinsen Salah ad Din. Den befinner seg omkring 160 km nordvest for Bagdad. Den har godt over 100.000 innbyggere (nøyaktige tall er [2015] ikke tilgjengelige; 260.000 (2003); 190.220 (2012, overslag)).

Historie
--------

Første sikre skriftlige omtale av er fra Klaudios Ptolemaios (2. årh.), som kalte byen for *Birtha*. Birtha er ennå i bruk, men om en bydel der.

Ifølge arabiske forfattere ble byen grunnlagt av sassanidenes kong Shapur I (regjerte 240/42–270 e.Kr.). På folkemunne heter det det nåværende navn Tikrit er etter en kristen kvinne ved navn *Takrit bint Wail*. 

Byen var tidlig et viktig sentrum for kristne klostersamfunn. I det hele tatt var det en kristen arabisk by før islamiseringen av regionen. I 637 ble så Tikrit erobret for første gang av muslimske arabere. Ikke desto mindre forble byen kristen i den tidligislamske tid. Tikrit var fra 300-tallet et jakobittisk bispesete. I 1155 smeltet bispedømmet sammen med bispedømmet Mosul. De kristnes liturgiske språk var gammelsyrisk. Selv om byen ikke spilte noen vesentlig historisk rolle, frembragte den enkelte kristne høylærde, blant annet biskop Cyriacus som ble patriark av Antiokia, teologene Abu Zakariya Denha og Abu Raita, og oversetteren Yahya ibn Adi.

I middelalderen var Tikrit sete for maphrianen, i den syrisk-ortodokse kirkes struktur en metropolitt som stod umiddelbart under patriarken.

På 1000 erobret selsjukkene under Tughrul Beg byen. Fra 1149 tilhørte den Fyrstedømmet Arbil, men ble fra 1190 tilhørende den abbasidiske kalifen. Etter kalifene fulgte senere zengidene. 

I 1137 kom her Saladin til verden; han var kurdisk og lenge i zengidisk tjeneste, og ble så senere grunnlegger av ajjubidenes rike. 

Den ble ødelagt under herjingene til Timur Lenk (1336–1405) og forble deretter et ubetydelig sted i lang tid. På 1800-tallet hadde den ikke flere enn 4000-5000 innbyggere.

På 1500-tallet ble Tikrit osmansk og forble så til 1917, da den under første verdenskrig ble erobret av britene. Etter krigen ble den del av det britiske mandat Mesopotamia.

Personer født i byen
--------------------

* Saladin, grunnlegger av Ajjubide-dynastiet
* Saddam Hussein, president i Irak 1979-2005

Litteratur
----------

* The Encyclopaedia of Islam. New Edition, Artikkel *Takrīt* av J.H. Kramers-[C.E. Bosworth]
* J. M. Fiey: «Tagrit. Esquisse de l'histoire chrétienne», i: L'Orient Syrien 8 (1963) s. 289–342.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑   Hintergrund Mossul und Tikrit, ARD, 29.06.2014
3. ↑   Tikrit City, University of Tikrit 09.06.2014

Eksterne lenker
---------------

* (en) Tikrit – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Herborg Idland** (født 12. juli 2003) er en norsk skiskytter som representerer klubben Figgjo IL.

Idrettskarriere
---------------

### Sesongen 2018/19

Idland vant normaldistansen i J16-klassen under Hovedlandsrennet 2019.

### Sesongen 2019/20

I september 2019 deltok hun i Norgesmesterskapet i rulleskiskyting 2019, og kom der på fjerdeplass på sprinten i K17-klassen.

Hun representerte Norge under Vinter-OL for ungdom 2020. Der kom hun på 31.-plass sprinten og 54.-plass på 10 km individuelt.

Bakgrunn
--------

Idland er oppvokst på Figgjo i Sandnes. Idland gikk hun et år på idrettslinja på Sandnes videregående skole, før hun flyttet til Geilo.[]

Referanser
----------

1. 1 2   www.lausanne2020.sport, besøkt 12. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Figgjo Ski - *Herborg Idland vinner HL Normal på Oppdal*, besøkt 4. mars 2020.
3. ↑  Steinkjer skiklubb - *NM Rulleskiskyting Sprint*, besøkt 4. mars 2020.
4. ↑  Lausanne 2020 - *Herborg Idland* Arkivert 12. januar 2020 hos Wayback Machine. besøkt 4. mars 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Herborg Idland – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Herborg Idland – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (en) Profil hos Vinter-OL for ungdom 2020 Arkivert 12. januar 2020 hos Wayback Machine.
**Normalisering** av navn betyr å velge (ofte moderne) standardformer av navn i stedet for å bruke skrivemåten i samtidige historiske skriftlige kilder. Normalisering av personnavn er vanlig i historiefaget og genealogien.

Navn, som annet språk, har sin opprinnelse i talespråket snarere enn skriftspråket, og skriftformer av navn er i utgangspunktet sekundære. Frem til 1800-tallet og tildels 1900-tallet hadde folk sjeldent et bevisst forhold til skrivemåten og navnet for en og samme person kunne i skriftlige kilder skrives på mange forskjellige måter, dels med ulik ortografi (som ofte kan virke kunstig i dag) og dels med ulik oppbygging avhengig av kontekst. Normalisering kan gjelde både ortografien og oppbyggingen av navnet. Historisk ble folk til vanlig ofte bare kalt ved fornavn eller ulike kallenavn.

I normalisering av norske navn vil man ofte velge en systematisk oppbygging av navn med fornavn, patronym og gårdsnavn (evt. slektsnavn), og bruke moderne og enhetlige skrivemåter for disse navnene.

Referanser
----------

1. ↑  Normalisering av personnavn, lokalhistoriewiki.no
Rådhuset
**Worms** er en by i den tyske delstaten Rheinland-Pfalz, i det sørvestlige Tyskland, ikke langt fra grensen til Frankrike. Navnet har keltiske røtter: *Borbetomagus* betød «bosetning i et vannrinkt område». Dette ble antagelig latinisert til *Wormatia*, et navn som er belagt allerede på 500-tallet.

Worms er i dag en industriby og et senter for vindyrking. *Liebfraumilch* er ikke på langt nær eneste vinmerke fra området, men klart det mest kjente.

Historie
--------

Byen fantes før romertiden. Romerne under Drusus erobret den i år 14 f.Kr. De gav byen et regulært gatemønster og anla et forum og bygde templer for Jupiter, Juno, Mars og Minerva (det siste ble etter kristendommens ankomst ombygd til kirke). Worms var katolsk bispesete fra senest 614 til 1801. I 1184 gjorde byens befolkning seg uavhengig av biskopen og fikk status som fri by, bare underlagt keiseren.

I Frankerriket var Worms stedet for ett av Karl den stores palasser. Biskopene administrerte byen og området rundt. Den mest berømte av biskopene i tidlig middelalder var Burchard av Worms. 

Katedralen i Worms ble bygd i romansk stil, og er en av de fremste romanske kirker i Tyskland. Sammen med de romanske katedralene i nabobyene Speyer og Mainz er den en såkalt «keiserkatedral» (*Kaiserdom*). 

Worms var åsted for mange viktige begivenheter i Tysklands historie. I 1122 ble Wormskonkordatet undertegnet her. Og her møttes den tyske riksdagen i 1521, som endte med at keiser Karl V utstedte det berømte ediktet fra Worms, som erklærte Martin Luther som fredløs og kjetter. Worms var et tidlig senter for boktrykkerkunsten. I 1689 ble byen omtrent fullstendig ødelagt av franske tropper under niårskrigen (også kalt pfalziske arvefølgekrigen). 

Under annen verdenskrig ble byen hardt bombet to ganger i februar og mars 1945. Omtrent 60 % av byen ble ødelagt, innenbyen nesten fullstendigt. 

Worms hadde i århundrer en stor jødisk befolkning, og har en synagoge som kjennes fra år 1034, foruten Europas eldste bevarte jødiske gravplass. Den kjente jødiske tenkeren rabbi Meir av Rothenburg er en av byens sønner.

Byen er også en av de såkalte Nibelungen-byer (se Nibelungenlied).

Referanser
----------

1. ↑  «Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal)». Statistisches Bundesamt. Arkivert fra originalen 10. mars 2019. Besøkt 10. mars 2019.
2. ↑   (på de) *Tysklands kommuneregister (4. kvartal 2022)*, Statistisches Bundesamt, 12. januar 2023, Wikidata Q116783074,

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Worms (Rhineland-Palatinate) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Worms – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
*For butikkjeden, se Normal (butikkjede)*

**Norsk organisasjon for reform av marihuanalovgivningen** (**NORMAL**) er en norsk ruspolitisk organisasjon som arbeider for for legalisering av cannabis. Organisasjonen ble stiftet i 1995 og har kontoradresse i Oslo.

NORMAL ønsker å være en samlende organisasjon for alle som ønsker legalisering og regulering eller avkriminalisering av cannabis, dette være seg av samfunnsmessige, medisinske eller andre årsaker. NORMAL arbeider for at man skal slutte å straffeforfølge brukere av cannabis, og at det skal bli lovlig å benytte planten til rekreasjonell bruk, som medisin og dyrke den for industrielle formål. 

Organisasjonen har siden 2013 ønsket å delta som en seriøs ruspolitisk aktør, og er blant annet medlem i Fagrådet – Rusfeltets hovedorganisasjon. NORMAL ønsker «en legalisering med en streng regulering, hvor staten står for alt fra produksjon til regulert salg fra offentlige utsalgssteder» og «en ordning lignende den norske vinmonopolordningen, hvor en har regulerte salgstider og aldersgrenser». Organisasjonen mener at cannabisbrukere har krav på å slippe å kriminaliseres og at de som får problemer med cannabis har krav på frivillig hjelp.

Organisasjonen ble stiftet i 1995, og har hovedsete i Skippergata 14 i Oslo.

NORMAL grunnla den årlige marihuanamarsjen, en demonstrasjon for legalisering, men er ikke lenger arrangør. Organisasjonen er utgiver av bladet På Høy Tid, som har gått fra å være et papirmagasin med fokus på cannabiskultur og politikk til å bli en mer politisk blogg. 

Organisasjonen har lokallag i Bergen, Trøndelag og Tromsø og er assosiert med den amerikanske organisasjonen NORML.

Referanser
----------

1. 1 2  «Om Normal». Normal Norge. 10. mars 2016. Arkivert fra originalen 13. mars 2016. Besøkt 12. mars 2016.
2. ↑  «Mindretallet har også krav på rettigheter». *Dagbladet*. 24. november 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisiell blogg Rediger på Wikidata
* (no) Normal Norge på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Normal Norge på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Normal Norge på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Normal Norge på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Normal Norge på LinkedIn Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
Sjokoladepålegg på en brødskive
Sjokoladepålegg i en skål.
**Sjokoladepålegg** er en type pålegg som hovedsakelig er basert på kakaopulver, sukker, fett og hasselnøtter. Flere ferdiglagde sjokoladepålegg selges i dagligvarebutikker. Nugatti og Sjokade er norske sjokoladepålegg. Nutella er et noe eldre internasjonalt pålegg som er svært utbredt.

Helse
-----

Sjokoladepålegg inneholder vanligvis mellom 20 og 30 sukkerbiter per 100 gram pålegg.

Miljø
-----

Sjokoladepålegg har tradisjonelt vært laget med palmeolje for å få optimalisert konsistensen til pålegget i romtemperatur. Dette har blitt kritisert av miljøforkjempere da planteoljeindustrien er hovedårsaken til at regnskogen ødelegges i Sørøst-Asia, da spesielt i Malaysia og Indonesia.

Noen produsenter har valgt å bytte ut palmeoljen med mindre skadelige typer fett av frykt for å bli boikottet. I 2012 erklærte Norges største produsent av sjokoladepålegg, Orkla som har Nugatti, at de sluttet å bruke palmeolje i hele sitt sortiment. De bruker i dag solsikkeolje i produksjonen av pålegget for å ta hensyn til helse og miljø. Nutella inneholder fortsatt palmeolje, men den er RSPO-sertifisert og har vært det siden 2005. Greenpeace har sagt seg imot en Nutella-boikott.

Referanser
----------

1. ↑  Nettavisen/Side2, Så mye sukker inneholder barnas favorittpålegg, Silje Bjørnstad, 12.03.14.
2. ↑  Regnskogsfondet, Derfor forsvinner regnskogen, problemet med palmeolje.
3. ↑  Palmeolje fjernet i Nugatti Arkivert 31. oktober 2016 hos Wayback Machine. Stabburet, 11.05.2012.
4. ↑  Urbanski, Olivia (18. mai 2018). «Facing the facts about Nutella, palm oil & the environment». *Planet Forward* **(engelsk)**. Besøkt 30. juli 2023.
5. ↑  «Palmeoljen i Nutella® | Nutella 2.0 | Scandinavia». *www.nutella.com*. Besøkt 30. juli 2023.
6. ↑  Suzanne Kroger (18. juni 2015). «#NutellaGate and the Trade in Deforestation». *Greenpeace USA* **(engelsk)**. Besøkt 30. juli 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Chocolate spreads – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Nugatti-hjemmeside
Nutella-hjemmeside
Bramat.no tester sjokoladepålegg Arkivert 3. november 2016 hos Wayback Machine.
Kartskisse over ulike sporbredder for jernbanenettene i verden, normalspor er lysblått.
**Normalspor** definerer en avstand mellom de to skinnestrengene på et jernbanespor, T-banespor eller trikkespor på 1435 mm tilsvarende 4 fot 8 1/2 tommer. Spor med bredere sporvidde enn dette kalles bredspor, mens spor med smalere sporvidde enn dette kalles smalspor. Tidligere brukte man i Norge begrepet *bredspor* også om det som i dag kalles normalspor, fordi det normale lenge var smalsporede jernbaner.

Denne sporvidden er den mest brukte i verden, spesielt i Nord-Amerika og Europa, med unntak av Spania, Portugal, Irland, Finland og landene i det tidligere Sovjetunionen.

Bakgrunn
--------

Opprinnelsen til denne standard sporvidden kommer fra George Stephenson da han bygget banen Stockton & Darlington Railway i England, 1825. Da brukte han en bredde på 4' 8" fordi han var kjent med denne bredden fra gruvebanen «Willington Way» nær Newcastle. Senere bygget Stephenson jernbanen mellom Liverpool og Manchester, men da utvidet han bredden med en halv tomme, sannsynligvis for å gi litt mer spillerom for hjulflensene.

Se også
-------

* Kombinert spor

Kilder
------

* «Sporvidde», artikkel fra *Store norske leksikon*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
***Sett på maken*** var en norsk dukke-satire som gikk på TV 2 høsten 1995. Ideene var hentet fra det kjente britisk satire-serien *Spitting Image*. Det ble i alt produsert 12 episoder, men på grunn av den meget dårlige mottakelsen den fikk, fra både TV-anmelderne og publikum, ble kun en episode sendt. Episode to ble vraket bare noen timer før den etter planen skulle sendes. Etter planen skulle serien dukke opp igjen etter et par ukes pause, men det skjedde aldri. To av tekstforfatterne sa opp i protest etter å ha sett første episode. Bak serien sto den franske produsenten Jean François Nebell og selskapet Litteris Production. 

En rekke norske kjendiser ble karikert i serien, deriblant Gro Harlem Brundtland, Einar Førde, Jon Gelius, Vidar Theisen, Mona Høiness, Tande-P, Bjørn Eidsvåg, Åse Kleveland og Jon Michelet.

Den ene episoden som ble sendt ble sett av 407 000.

En del av dukkene ble senere brukt i faste innslag i Dan Børge Akerøs underholdningsprogram *Takk skal du ha*.

Fiasko
------

Serien stiller seg i rekken av andre norske TV-fiaskoer som ble tatt av skjermen etter kort tid, slik som komiserien *Herfra til Haglemoen* (NRK, 1980), gameshowet *Far out* (TVNorge, 2001) og talkshowet *Bare Brita show* (TVNorge, 2007).

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten morgen – TV 2 stanset dukkesatiren (10.10.1995, s.2)
2. 1 2  «VRAKET LIKE FØR SENDING». *VG*. 10.10.1995. «« Sett på maken» hadde 407 000 seere på premieredagen. Rønningen presiserer at det er en samlet ledelse i TV 2 som har satt en foreløpig stopper. Serien dukker opp igjen om 13 dager. Det holder med to ukers pause. Vi var ikke fornøyd med tekstene. Vi har bestemt oss for å gi dem som står bak serien arbeidsro for å styrke tekstsiden, sier underholdningssjef, Trygve Rønningen.»
3. ↑  «SAMARBEIDET GIKK DUKKEN». *VG*. 21. oktober 1995.
4. ↑  Aftenposten morgen – På TV (2.10.1995, s.20)
5. ↑  HVIDSTEN, SIGRID (7. mars 2007). ««Bare Brita Show» kanselleres». *dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 3. oktober 2021.