Zarja sett fra romfergen Endeavour under romferden STS-88
**Zarja** (russisk: Заря́ – «morgengry») var den første modulen av Den internasjonale romstasjonen (ISS) som ble skutt opp. Modulen sørget for elektrisk kraft, lagerplass, fremdrift og styring av ISS i den tidlige fasen. Etterhvert som andre moduler med mere spesialisert funksjonalitet blir konstruert og montert, vil Zarjas rolle primært bli lagerplass, både inne i den trykksatte delen og på de utvendige monterte drivstoffstankene. Zarja er en «avlegger» av det russiske TKS-romfartøyet designet for Saljut-programmet. 

Modulen ble skutt opp med en russisk Proton-rakett fra Bajkonur kosmodrom, Kasakhstan den 20. november 1998.

Konstruksjon
------------

Modulen er eid og betalt av USA, og ble bygd fra desember 1994 til januar 1998 i Russland, av «Khrunichev State Research and Production Space Center» (KhSC) i Moskva.

Spesifikasjoner
---------------

Zarja under byggingen
Zarja skytes opp med en Proton

| Spesifikasjoner |  |
| --- | --- |
| Total lengde av modul | 12,99 m |
| Vingespenn, inkl solcellepanel | 24,4 m |
| Diameter | 4,1 m |
| Masse ved oppskyting | 24 100 kg |
| Masse i bane | 20 040 kg |

Se NASA – THE ZARYA CONTROL MODULE (pdf-fil) Arkivert 2. februar 2007 hos Wayback Machine. for ytterligere spesifikasjoner.

Zarja har tre porter for tilkobling, en i hver ende og en på side. Modulen Zvezda er koblet til den bakerste, Pressurized Mating Adapter er koblet til den fremre, og forbinder modulen til Unity-modulen. Side-porten er brukt for å koble til enten en russisk Sojuz- eller Progress-romskip. Docking Cargo Module skal kobles til denne porten permanent.

Zarja har to solcelle-vinger, med målene 10.67 x 3.35 m hver, samt seks nikkel-kadmium batterier som kan sørge for ca. 3 kW med effekt. Zarja har 16 utvendig drivstoffstanker, 24 store rakett-dyser, 12 små rakett-dyser og 2 store motorer for større bane-endringer.

Oppskyting og drift
-------------------

Det innvendige av Zarja-modulenModulen ble skutt opp med en russisk Proton-rakett fra Bajkonur kosmodrom, Kasakhstan den 20. november 1998. Zarja gikk i en 400 km høy bane, med en designet levetid på 15 år. Etter at Zarja var i bane, ble romfergen Endeavour skutt på romferden STS-88 for å koble til modulen Unity.

Selv om modulen var designet for å operere automatisk i 6 til 6 måneder, ble Zarja nødt til å operere automatisk for nesten to år på grunn av forsinkelser på den russiske Zvezda-modulen. Tilslutt, 12. juli 2000, ble Zvezda skutt opp og koblet seg til 26. juli.

Zarja hadde innledningsvis problemer med batteriladende kretser, men dette problemet ble løst. Det vil etterhvert være nødvendig å monterte ekstra skjold mot mikro-meteoritter, da det ble gjort et unntak fra reglene for ISS når Zarja ble skutt opp.

Se også
-------

* Den internasjonale romstasjonen
* Liste over byggingen av ISS

Eksterne lenker
---------------

* Khrunichev State Research and Production Space Center - Zarya Module
* NASA – ISS Assembly Mission 1 A/R
* NASA – Zarya Module Arkivert 14. september 2006 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Den internasjonale romstasjonen |
| --- |
| Moduler i bane | Zarja **·** Unity **·** Zvezda **·** Destiny **·** Quest **·** Pirs **·** Harmony **·** Columbus  **·** Kibō | ISS Patch |
| Andre komponenter | Integrated Truss Structure **·** Canadarm2 **·** Pressurized Mating Adapter **·** External Stowage Platforms **·** Dextre (SPDM) |
| Komponenter i jevnlig bruk | MPLM |
| Skal opp med romferge | Tranquility **·** Cupola **·** Docking Cargo Module **·** ExPRESS Logistics Carriers (Total 5) |
| Skal opp med Proton | MLM **·** ERA |
| Kansellerte moduler | Science Power Platform **·** Universal Docking Module |
| Romskip tilknyttet ISS | Romferge **·** Sojuz **·** Progress **·** H-II Transfer Vehicle **·** Automated Transfer Vehicle **·** SpaceX Dragon **·** K-1 **·** Orion **·** Starliner |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |