**Joseph «Joe» Freeman** (født 7. oktober 1897 i landsbyen Piratin, Poltava oblast, Ukraina, død 1965 i New York, USA) var en amerikansk forfatter og tidsskriftredaktør. Han huskes best som redaktør av *The New Masses,* et tidsskrift for litteratur og kunst som samarbeidet nært med USAs kommunistiske parti, og som grunnleggeren av tidsskriftet *Partisan Review.*

Biografi
--------

### Tidlige år

Joseph Freeman ble født 7. oktober 1897 i landsbyen Piratin i Poltava-distriktet i Ukraina som da var del av Det russiske keiserdømmet. Freemans foreldre, Stella og Isaac Freeman var etniske jøder som ble tvunget til å bo i det jødiske bosetningsområdet i Tsar-Russland, et jødisk bosettingsområde opprettet som følge av de antisemittiske lover i Tsar-regimet. Etter sin bestefars ønske hadde Freeman lært å snakke jiddisch da han var liten. Hans foreldre arbeidet i en butikk..

I sine memoarer gjengir Freeman en traumatisk opplevelse i sine guttedager som hadde fulgt ham kort tid etter en forfølgelse av jøder i nabolaget. 

> «Mindre enn en uke senere kom en skjeggete bonde inn i hans mors butikk. Bonden ba om tobakk med en stemme som skremte meg. Min mor gav ham en pakke tobakk.
> 
> 
> «Jeg akter ikke å betale deg», sa han. «Dere forbaskede jøder har mer enn nok penger.»
> «Da får du ikke tobakk».
> Bonden tok en foldekniv opp av lommen. Han åpnet det lengste bladet og fektet foran min mors ansikt.
> «Jeg dreper deg», skrek han. Så kom han mot meg og fektet med kniven over mitt hode. «Vi skal drepe alle. Dere forbannede jøder i denne forbannede byen».
> 
> 
> 
> Jeg var redd og tok tak i min mors skjørt. Hun holdt meg tett inntil seg og jeg så tårer i hennes øyne. Døren knaket og inn kom vår handelsbetjent. Han grep tak i den fordrukne og kastet ham ut på gaten. Mannen stupte ned i grøften. En politimann kom løpende, dro bonden opp av grøften og dro ham inn i vognen sin ... Jeg syntes synd på bonden og følte skyld.»
> 
> 

 Sammen med tusener andre som flyktet fra etnisk vold i Russland emigrerte familien Freeman til USA i 1904. Joseph ble naturalisert som amerikansk borger i 1920.. I den nye verden fikk de et nytt liv i Brooklyn, New York, og Isaac Freeman tjente til livets opphold som eiendomsmekler.

### Nytt liv I USA

Freeman meldte seg inn i det amerikanske sosialistpartiet i 1914. Han var da 17 år gammel. Han arbeidet som telegrafist, kelner og stod i butikk mens han gikk på college.
Freeman gikk på Columbia University i New York City hvor han fikk Bachelors grad i 1919.

### Karriere

Etter eksamen fra Columbia universitet fikk Freeman arbeide i redaksjonen for et bokprosjekt, *Illustrated History of the World War*, initiert av *Harper's magazine* Han arbeidet også i redaksjonen for *Women's Wear* i 1919 og 1920.

Freeman dro utenlands i 1920 og fikk arbeide i staben til Parisredaksjonen av *Chicago Tribune,* og ble senere overført til kontoret i London.

I 1922 returnerte Freeman til New York City, hvor han en kort periode arbeidet for *Garment News,* et New York-basert fagforeningsblad for Amalgamated Clothing Workers Union. Han ble medarbeider i redaksjonen for et venstreorientert kunstmagasin, *The Liberator* i 1922, og ble redaksjonssekretær for dette i 1923.

Freeman ble i denne perioden medlem av Workers Party of America, en forløper for USAs kommunistiske parti. Han ble etterhvert aktiv i partiets ulike organisasjoner. inklusive the American Committee for Protection of Foreign Born og All-America Anti-Imperialist League.

I 1924 ble Freeman pressetalsmann for American Civil Liberties Union (ACLU).

I 1926 ble Freeman medstifter og redaktør av tidsskriftet *The New Masses*. Fra 1926 til 1927 var han tidsskriftets korrespondent i Moskva og i 1929 var han dets redaktør i Mexico.

Freemans bror, Harry Freeman, introduserte Whittaker Chambers til avisen *Daily Worker*. Chambers ble med i brødrenes omgangskrets.

Chambers også omfattet TASS. Freeman arbeidet for TASS sent på 1920-tallet hvor han ble etterfulgt av sin bror Harry i 1929. Fra 1931 til 1933 var han igjen redaktør for *The New Masses*. I denne perioden sluttet Chambers seg til en russisk undergrunnsbevegelse (1932). Freemans omgangskrets omfattet Harrys kone Vera Schaap, Sender Garlin, Abe Magill, James S. Allen, Joseph North (fra *Daily Worker* og *The New Masses*), Anna Rochester, Grace Hutchins, Nadya Pavlov og Kenneth Durant.
Freeman var medstifter av *Partisan Review* i 1934, en publikasjon som utga seg for å være «A Bi-Monthly of Revolutionary Literature Published by the John Reed Club of New York». Magasinet ble lansert for at det skulle konsentrere seg primært om litteratur og kultur og la *The New Masses* ta hånd om de tyngre politiske temaer.

I 1936-1937 var Freeman igjen redaktør for *The New Masses*.

I 1939 forlot han USAs kommunistiske part. Omtrent på samne tid arbeidet 
han som frilanser for *The Nation,* *Fortune,* og *Life.*

I 1940 returnerte Freeman til ACLU for en ny periode som pressetalsmann og ble i jobben til 1942 da han gikk over til radio, arbeidet med nyheter i et program kalt «Information Please».

Fra 1948 frem til 1961 arbeidet Freeman i den private sektor med Informasjon og samfunnskontakt, ansatt av firmaet Edward L. Bernays (1948-1952) og Executive Research, Inc. (1952-1961).

### Personlig liv

I 1929 mens han arbeidet for TASS i Mexico møtte Freeman Ione Robinson som han giftet seg med. Hun var en amerikansk malerinne som sto modell for, og studerte under, Diego Rivera. De ble skilt i 1931.

Freeman giftet seg på nytt i 1932 eller 1934 med den amerikanske journalisten, maleren og kunstkritikeren Charmion von Wiegand. i New York.

### Død og etterminne

Joseph Freeman døde 8. august 1965. Han ble 67 år gammel.

Noen av Freemans papirer som omfatter 1,5 hyllemeter er bevart i Columbia Universitys arkiver for sjeldne bøker og manuskripter i New York City. Hans korrespondanse og andre papirer (26 hyllemeter) finnes i arkivene til Hoover Institution ved Stanford University. Se: Register of the Joseph Freeman Papers, 1904-1966; Stanford
 Dessuten finnes det mikrofilm av *The New Masses,* i New York Public Library.

Arbeider
--------

I 1936 publiserte Freeman sine memoarer, *An American Testament: A Narrative of Rebels and Romantics.*

* *Dollar Diplomacy: A Study in American Imperialism.* I samarbeid med Scott Nearing. New York: Vanguard Press, 1925.
* *Voices of October: Art and Literature in Soviet Russia.* I samarbeid med Joshua Kunitz og Louis Lozowick. New York: Vanguard Press, 1930.
* *The Soviet Worker: An Account of the Economic, Social and Cultural Status of Labor in the USSR.* New York: International Publishers, 1932.
* *The Background of German Fascism.* New York: International Publishers, n.d. [c. 1932].
* *Proletarian Literature in the United States: An Anthology.* I samarbeid med Granville Hicks. New York: International Publishers, 1936.
* *An American Testament: A Narrative of Rebels and Romantics.* New York: Farrar and Rinehart, 1936.
* *Never Call Retreat.* New York: Farrar and Rinehart, 1943.
* *The Long Pursuit.* New York: Farrar and Rinehart, 1947.

Referanser
----------

1. ↑  Joseph Freeman, *An American Testament: A Narrative of Rebels and Romantics.*
2. ↑  Freeman, *An American Testament,* pp. 5-6.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8  Francis X. Gannon, *A Biographical Dictionary of The Left: Volume 4.*
4. 1 2 3 4 5 6  Solon DeLeon with Irma C. Hayssen and Grace Poole (eds).
5. ↑  Alan Wald, *The New York Intellectuals: The Rise and Decline of the Anti-Stalinist Left from the 1930s to the 1980s.*
6. 1 2 3 4 5  «Joseph Freeman papers». Stanford University.
7. ↑  Chambers, Whittaker (1952). *Witness*. New York: Random House. s. 217 (background), 219 (Daily Worker), 224 (foreign news), 231–2 (Chambers' wife), 232 (petition), 241–242 (succession, James S. Allen, TASS), 243 (Lovestoneite). LCCN 52005149.
8. ↑  Wald, *The New York Intellectuals,* pg. 78.
9. ↑  Bloom, James. «About Joseph Freeman (1897-1965)». MAPS (Modern American Poetry). Besøkt 14. desember 2010.
10. 1 2  McConnell, Gary (1999). «Joseph Freeman: Artist in Uniform» (PDF). *Modern Age*. 40 (1, Winter 1999): 40–46.
11. ↑  «Charmion Von Wiegand». Smithsonian Institution. Besøkt 22. april 2010.
12. ↑  «Charmion von Wiegand (1896 — 1983)». Michael Rosenfeld Gallery, LLC. Arkivert fra originalen 19. desember 2010. Besøkt 14. desember 2010.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 19. desember 2010. Besøkt 13. februar 2016.
13. ↑  Wald (p. 183.
14. ↑  Finding Aid for the Joseph Freeman Papers, Columbia University, New York.

Eksterne lenker
---------------

* Finding Aid for the Joseph Freeman Papers, Butler Library, Columbia University, New York. Retrieved July 19, 2010
* Wald, Alan M. (2001). *Exiles from a Future Time: The Forging of the Mid-Twentieth-Century Literary Left*. The University of North Carolina Press. ISBN 978-0-8078-5349-8.
* Bloom, James. Left Letters: The Culture Wars of Mike Gold and Joseph Freeman (Columbia University Press, 1992)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |