**Johann Baptist von Anzer** (født 16. mai 1851 i Weinrieth i Oberpfalz i Bayern, død 24. november 1903 i Roma) var en tysk katolsk misjonsbiskop i Kina.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han var sønn av en bonde og slakter. Han fikk sin utdannelse i Regensburg. 

### Prest

Anzer, som ble medlem av misjonskongregasjonen Steylermisjonærene (SVD) i 1875, ble presteviet året etter, og kom til Kina sammen med sin senere saligkårede medbror pater Josef Freinademetz i 1879. Frem til 1882 forestod han ordenens misjonsseminar i Hongkong og ble det året gjort til leder for misjonene i den sørlige delen av provinsen Shandong. 

### Biskop

Biskop Johann Baptist von Anzer
I 1885 ble misjonsområdet et selvstendig apostolisk vikariat, og i 1886 ble pater von Anzer utnevnt til titulærbiskop. I 1890 fravristet han Frankrike landets tilsynsrett og beskytterfunksjon over misjonsområdet som protektoratsmakt, og fikk misjonen der formelt underlagt Tysklands beskyttelse på det verdslige område. Frankrike hadde i noen tiår utøvet protektorfunksjon for alle katolske misjonærer, uavhengig av deres nasjonalitet. Ordningen var omstridt, ikke minst Pavestolen mente at den var uheldig, blant annet fordi den franske stat forpurret det gjensidige pavelige og qingkinesiske ønske om opprettelse av diplomatiske forbindelser.[]

Biskop Anzer innhentet tillatelse fra pave Leo XIII om å lage fremstillinger av Den hellige ånd i menneskelig skikkelse, idet han mente det ville være bra for trosopplæringen.[] Han foretok mange reiser og skrev meget om misjonene, noe som var med på å styrke den katolske misjonsiver i Tyskland og i USA.[]

Han grunnla en mengde misjonsstasjoner med kirker, skoler og veldedighetsinstitusjoner som barnehjem, gamlehjem og sykehus. Misjonens hovedsete ble i Yanzhou.

Anzer så også behovet for et kinesisk presteskap og de startet å bygge et seminar. Josef Freinademetz ble betrodd opplæringen av de eldste studentene i et seminar som ble flyttet fra Puoli til den større byen Jining, som var provinsens kommersielle senter. De to første kinesiske studentene ble presteviet i 1896. Det ble kjøpt en bygning som retretthus og det ble innført en årlig retrett for alle misjonærer.

Den 1. november 1897 ble de tyske steylermisjonærene patrene Richard Henle og Franz Xaver Nies myrdet av kinesere. Anzer, som akkurat da befant seg på et europabesøk, skyndte seg til Berlin. Den tyske keiser sendte to krigsskip til Jiaozhou på Shandongs sørøstkyst og utnyttet mordsaken som foranledning til en okkupasjon og opprettelse av et tysk mandatområde. Etter dette ble Qingdao misjonens sentrum.

I 1897 ble Anzer opptatt i adelsstanden av den bayerske konge.

Anzers misjonsvirksomhet i Shandong og den tyske koloniseringen av deler av provinsen bidro til å skjerpe de sosiale motsetninger der.[] Det er imidlertid ikke klart om dette kan ha vært en av de bidragende faktorer til utbruddet av bokseropprøret i 1900 – dette opprøret var klart antikristent.[] Men det herjet ikke i de områder som lå inn under biskop Anzers misjonsområde. 

Anzer døde i 1903 under et besøk i Roma. Han var blitt kalt dit for konsultasjoner etter at mange av hans prester hadde klaget over hans embedsførsel.[]

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) \* bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) \*1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) \*1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi (1595-1632) \*1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) \*1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) \*1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) \*1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) \*1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) \*1724
* Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) \*1760
* Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) \*1786
* Kardinal Francesco Serra Cassano (1783-1850) \*1817
* Erkebiskop Joseph Maria Johann Nepomuk von Fraunberg (1768-1842) \*1819
* Kardinal Johannes von Geissel (1796-1864) \*1837
* Biskop Eduard Jakob Wedekin (1796-1870) \*1849
* Kardinal Paul Ludolf Melchers (1813-1895) \*1849
* Erkebiskop Philipp Krementz (1819-1899) \*1868
* Biskop *Johann Baptist von Anzer*

Litteratur
----------

* Horst Gründer: *Christliche Mission und deutscher Imperialismus. Eine politische Geschichte ihrer Beziehungen während der Kolonialzeit (1884–1914) unter besonderer Berücksichtigung Afrikas und Chinas*, (1932)
* Richard Hartwich : *Steyler Missionare in China I. Missionarische Erschliessung Südshantungs 1879-1903. Beiträge zu einer Geschichte*. (Studia Instituti Missiologici SVD 32) Steyler Verlag, St. Augustin 1983, ISBN 3-87787-166-6.
* Paul Horbach: *Bischof v. Anzers China-Mission in ihren Beziehungen zur Politik: Aktenmässige Darlegungen nach den Aussagen des Bischofs und seiner Missionare*, 1901
* Andrzej Miotk, SVD: «Johann Baptist Anzer: SVD Bishop between Mission and Politics (1851–1903)», i *verbum svd* (2011) 2, s. 17-42.
* Karl Josef Rivinius, S.V.D.: *Weltlicher Schutz und Mission: Das deutsche Protektorat über die katholische Mission von Süd-Shantung*, (Bonner Beiträge zur Kirchengeschichte, Bd. 14), Köln/Wien: Böhlau Verlag, 1987, ISBN 3-412-00987-3
* Karl J. Rivinius : *Im Spannungsfeld von Mission und Politik: Johann Baptist Anzer (1851-1903) Bischof von Süd-Shandong*. (Studia Instituti Missiolgici 93) Steyler Verlag, Nettetal 2010, 971 pp. ISBN 978-3-8050-0569-2.

Referanser
----------

1. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id anzer-johann-baptist-von, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  anzer, lest 9. november 2021

Eksterne lenker
---------------

* Biografisk artikkel med illustrasjon (på tysk)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**ingen** | **Første apostoliske vikar av Sør-Shandong**(1886–1903) | Etterfølger:**Augustin Henninghaus** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Catholic-Hierarchy **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |