recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Et BGM-71 TOW avfyres fra en HMMWV 
Et **panservernmissil**, også omtalt som **ATGM** (engelsk anti-tank guided missile), er et missil laget spesielt for å bekjempe tungt pansrede kjøretøyer som stridsvogner og stormpanservogner. De varierer i størrelse fra bærbare skulderavfyrte våpen, til systemer som kun kan avfyres fra kjøretøyer eller helikoptre.

Man klassifiserer som regel panservernmissiler som enten *MCLOS* (Manual Command Line Of Sight) eller *SACLOS* (Semi-Automatic Command Line Of Sight). MCLOS forutsetter at skytteren kan se missilet gjennom hele flukten og styre det til målet ved hjelp av en stikke, mens SACLOS gjør at det er nok at siktemidlene peker på målet fram til missilet treffer. 

Mer avanserte systemer bruker lasermarkering eller TV-kameraer i selve missilet for å utpeke mål, og noen er også såkalt «fire-and-forget».

De fleste panservernmissiler har stridshode med hulladning.

Noen eksempler på panservernmissiler er den USA-produserte BGM-71 TOW, britiske Swingfire, den svenske Bofors Bantam, den fransk-tyske Euromissile MILAN og russiske AT-3 Sagger.

Panservernvåpen som RFK eller M72 er ikke panservernmissiler, siden de ikke har noe styringssystem.

Referanser
----------

1. ↑  «T-90 tank». Arkivert fra originalen 29. januar 2008. Besøkt 29. januar 2008.  is tested against ATGMs.
2. ↑  British tank sustains damage overseas. BBC News.
3. ↑  Военный энциклопедический словарь. / Под ред. С. Ф. Ахромеева, ИВИМО СССР. — 2-е изд. — М.: Воениздат, 1986. — С.598 — 863 с.
4. ↑  Кругосвет|

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**BBC Television Centre** i London var hovedsete for store deler av BBCs fjernsynsproduksjon fra 1960 og utover 2000-tallet. Herfra produserte den britiske allmennkringkasteren sine fleste nasjonale programmer samt radionyheter produsert av BBC News.

Bygningen ble åpnet i 1960 og ligger ved Shepherd's Bush vest for London sentrum. Det er en av de første bygningene i verden som ble bygget spesielt for fjernsynsproduksjon, og det var et av verdens største fjernsynssentre. 

Høsten 2007 kunngjorde BBC at de ønsket å selge Television Centre. All fjernsynsproduksjon ble flyttet fra senteret til BBC Broadcasting House i 2011, og tv-virksomheten ble avsluttet i mars 2013. I dag huser det gamle tv-senteret et underholdningssenter og kontorlokaler.

Referanser
----------

1. ↑  «Dyke accused of conflict of interest over £6m holding in rival TV firm». *The Independent*. London. 17. januar 2000. [*død lenke*]
2. ↑  «Recalling the 50th anniversary of the 1963 contest». *eurovision.tv*. 23. mars 1963. Besøkt 21. juli 2017.

|
|  |
| Forgjenger :**Villa LouvignyLuxembourg**

 | **Eurovision Song Contest Arena**1963 | Etterfølger :**Tivolis KoncertsalKøbenhavn** |
**Francesco Patrizi da Cherso** (1529–1597) var en venetiansk renessansetenker av kroatisk opphav.

Etter noen omflakkende år, bl.a. med studier på ulike læresteder i Europa, ble Patrizi i 1547 immatrikulert ved universitetet i Padova. Hensikten var å studere medisin, men han var snart i gang med å studere aristotelisk filosofi. Allerede i studietida ble han platoniker og var resten av livet en skarp kritiker av aristotelismen.

I sitt viktigste filosofiverk, *Nova de universis philosophia* (Ferrara 1591, «den nye universelle filosofien»), argumenterte han mot aristotelisme og skolastikk, og søkte å bekrefte platonismen. Inkvisisjonen forbød verket, og en alvorlig konflikt med kirkemyndighetene formørket Patrizis siste leveår.

Patrizi var en av de siste renessansehumanismene. En omfattende utdanning gjorde at han kunne bidra på mange områder, som humanisme, filosofi, historisk teori, krigsvitenskap, poesi og litteraturkritikk. Han undersøkte kritisk etablerte sannheter og foreslo egne alternativer. Spesielt ønsket han å erstatte den framherskende aristoteliske naturfilosofien med sin egen modell, en systematisk framstilling av naturen innen en metodologisk og metafysisk kontekst. Han kan derfor ses på som en foregangsskikkelse for tenkere som Galileo, Descartes og Leibniz.

I tidlig moderne tid fikk Patrizis naturfilosofi betydelig oppmerksomhet til tross for kirkas fordømmelse, men han ble likevel en outsider.

Referanser
----------

1. ↑   Vegetti Catalog of Fantastic Literature, oppført som Francesco Patrizi Da Cherso, Vegetti Catalog of Fantastic Literature NILF ID 21337[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Dizionario Biografico degli Italiani, oppført som Francesco PATRIZI, Dizionario biografico degli italiani francesco-patrizi, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Fred Purnell: «Francesco Patrizi» i Edward N. Zalta (red.): *Stanford Encyclopedia of Philosophy*

Eksterne lenker
---------------

* *Francesco Patrizi* Arkivert 9. juni 2020 hos Wayback Machine. istrianet.org

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** BNE **·** CiNii
 |
*For maleren, se Shitao.*

**Shi Tao** (kinesisk: 师涛, pinyin:  *Shī Tāo* , født 25. juli 1968 i Yanchi fylke i Wuzhong i Ningxia Hui i Kina) er en kinesisk journalist og dikter som ble dømt til ti års fengsel den 27. april 2005 for å ha «røpet statshemmeligheter».

Shi Tao studerte ved East China Normal University i Shanghai. Han ble uteksaminert i 1991 og giftet seg i 1994.

Han arbeidet for avisen *Dangdai Shangbao* i Changsha i provinsen Hunan. Forut for 15-årsminnet for Tiananmen-massakren ble journalistene gitt direktiver om hva man forventet av dem. Shi Tao sendte en sammenfatning av direktivet pr. e-post til *Asia Democracy Foundation*, som offentliggjorde saken. Saken gjaldt et dokument kalt Nr. 11 – *Notifikasjon vedrørende arbeidet med å opprettholde stabilitet* (关于当前稳定工作的通知).

Offentliggjøringen ble lagt merke til av kinesiske myndigheter, og med hjelp fra Yahoo-Hongkong fikk de tak i senderens IP-adresse. Dermed ble Shi Tao arrestert den 14. desember 2004. Direktivet som han lekket ble beskrevet som topphemmelig, og Shi Tao ble dømt til ti års fengsel.

Utmerkelser
-----------

* Oktober 2005: *CPJ International Press Freedom Award*
* Mars 2006: *Vasyl Stus Award*
* November 2006: *Golden Pen of Freedom Award*

Referanser
----------

1. 1 2   www.renyurenquan.org[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Francesco Negri** (født 27. mars 1623 i Ravenna, død 26. desember 1698 samme sted) var en italiensk katolsk prest som skrev en reisebeskrivelse fra Norden.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Francesco Negri tilhørte en aktet og rik familie i Ravenna. I sin ungdom dyrket han humaniora og studerte kirkefedrene flittig; dessuten studerte han geografi. 

### Prest

Han ble prest i hjembyen, men lyst til å se fjerne land drev ham 1663 ut på reiser, og han kom også til Skandinavia, hvor han besøkte Sverige og Lappland i 1664. Her ble han kjent med Verelius, og den danske minister i Stockholm, Jens Juel. Gjennom dennes anbefaling kom han i forbindelse med familien Bjelke, både med brødrene Henrik og Jørgen i København, og kansler Ove Bjelke i Norge. Ove Bjelke var gift med diplomatens søster.

Over København, hvor han møtte Frederik III, reiste han tilsjøs til Norge og nådde Bergen i oktober 1664. Herfra dro han til Austrått, hvor Ove Bjelke oppholdt seg. Utrustet med anbefalinger fra kansleren dro han nå til Nordlandene og Finnmark. Etter tre års fravær var han tilbake til Italia 1666.

Allerede på reisen opptegnet Negri sine iakttagelser i brevform. Disse brevene utgjør han reisebeskrivelse, *Viaggio settentrionale*. Første brev omhandler Lappland, andre Sverige, tredje og fjerde brev er av naturhistorisk innhold, femte, sjette og syvende omhandler reisen i Norge, og det åttende særlig Finnmark og Nordkapplatået. De første brevene er skrevne til hans foresatte, erkebiskop Torregiano i Ravenna, mens femte og sjette brev er dedisert til en av Bjelkene i København, og det syvende til kansler Ove Bjelke.

Etter tilbakekomsten til Italia forøket han brevene med nytt stoff, som han dels samlet fra trykte bøker, dels ved samtaler med nordboere han støtte på. Som gammel mann besluttet han å få dem utgitt, og bega seg i den anledning til Padova, hvor han traff overenskomst med en boktrykker. Han døde imidlertid straks etter. En Vitoli besørget senere boken i trykken 1700.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   Autorités BnF, BNF-ID 106537377, data.bnf.fr, besøkt 30. desember 2019[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Ludvig Daae. «Italieneren Francesco Negris reise i Norge 1664-1665» I: *Historisk tidsskrift*; 2. rekke, 6. bind. 1887

Eksterne lenker
---------------

* «Den første Nordkapp-turist», om Francesco Negri, fra Universitetet i Tromsø
* *Bibliografi over italienske reiser på Nordkalotten før 1945* hos Nordland fylkesbibliotek Arkivert 10. mars 2010 hos Wayback Machine.

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ICCU
 |
**Landau an der Isar** (offisielt også kalt Landau a.d.Isar) er en by i Tyskland i delstaten Bayern med rundt 13 000 innbyggere. Byen ligger i *landkreisen* Dingolfing-Landau ved elven Isar.

Historie
--------

Landau, postkort fra 1917
Landau ble grunnlagt i 1224 av Wittelsbach-hertugen Ludwig av Kelheim. Byen hadde vært en *Pflegamt* i mange år og hørte til Landshut *Rentamt* i kurfyrstedømmet Bayern. 

Frem til kommunereformen i Bayern og Tyskland i 1972 var Landau kreisstadt eller administrasjonssete i en egen landkreis. Under reformen ble de tidligere landsbyene Frammering, Mettenhausen, Reichersdorf og Zeholfing, i tillegg til deler av Kammern og Ganacker, slått sammen med Landau. I 1978 ble også landsbyene Nieder- og Oberhöcking innlemmet.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Landau an der Isar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Landdagen i Hertugdømmet Westfalen ble fra senmiddelalderen, gjennom tidlig moderne tid og helt til 1806 holdt i rådhuset i Arnsberg.
*Landständepokal* (*Landstandpokalen*) ble i 1667 gitt av Maximilian Heinrich av Bayern til landdagen i Hertugdømmet Wesfalen.
**Landdag (historisk)** (latin: *dietas*) var i senmiddelalderen og tidlig moderne tid stenderforsamlingen eller landskapsforsamlinger i tyske småstater. Det tyske ordet for en slik småstat er *Land* (flertall *Länder*).

Navnets opprinnelse og senere bruk
----------------------------------

Da forsamlingene opprinnelig kun satt sammen én dag og forhandlet om saker som angikk landet, ble møtet kalt **land – dag**. Den latinske betegnelse *dietas* er på samme måte avledet av det latinske ord for dag, nemlig *dies*.

Navnet *landdag* gikk etterhvert over til folkerepresentasjonen i 1800-tallets tyske stater innen forbundet, på de østerrikske lands representative forsamlinger og videre til folkerepresentasjonen i de enkelte land i det tyske keiserdømme. En provinsiallanddag var landdagen i en prøyssisk provins. Finland hadde 1809–1906 en stenderlanddag og i perioden 1907–18 en folkevalgt landdag. 

Idag brukes brukes ordet landdag i Lichtensteins landdag, i de tyske landesparlamenter, i de Østerrikske landesparlamenter og i Sør-Tyrols landdag. 

Uttrykket er videreutviklet bl.a. i navnet på den svenske nasjonalforsamlingen Riksdagen og det tyske direktevalgte parlamentet Forbundsdagen.

Oppgaver
--------

Landdagenes opprinnelige funksjon var å skrive ut skatter som fyrsten ikke kunne gjøre uten samtykke fra stenderne. Bakgrunnen var bl.a. at mange av fyrstedømmene på 1400-tallet hadde stor gjeld. Landdgenes oppgaver utviklet seg senere slik at den fikk medbestemmelse i andre saker. 

Medlemmene av landdagen ble valgt av stenderne, så spranget er langt til dagens folkevalgte parlamenter. Imidlertid utgjorde landdagen en motvekt til fyrsten og den kan i dette perspektiv sies å utgjøre en forløper til parlamentet slik vi kjenner det idag.

Litteratur
----------

* Gerhard Buchda: *Reichsstände und Landstände in Deutschland im 16. und 17. Jahrhundert*. I: Heinz Rausch: *Die geschichtlichen Grundlagen der modernen Volksvertretung. Die Entwicklung von den mittelalterlichen Korporationen zu den modernen Parlamenten*. Bind 2: *Reichsstände und Landstände*. Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1974, ISBN 3-534-06911-0, (*Wege der Forschung* 469), S. 211–241.
* Dietrich Gerhard (Utg.): *Ständische Vertretungen in Europa im 17. und 18. Jahrhundert*. 2. uendrete opplag. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 1974, ISBN 3-525-35332-4, (*Veröffentlichungen des Max-Planck-Instituts für Geschichte* 27), (*Studies presented to the International Commission for the History of Representative and Parliamentary Institutions* 37).

Referanser
----------

1. ↑  SNL
2. ↑  Foredrag av Prof. Dr. Ernst Schubert (Institut für Historische Landesforschung der Georg-Universität Göttingen) Arkivert 3. mars 2016 hos Wayback Machine.

Portal: Tyskland
*For den irske idrettsutøveren med samme navn, se William Graham*

Grahams gravminne ved Gamlebyen gravlund.  
Foto: C. Hill, 2012
**William Graham** (født 25. august 1821 i Darlington, død 3. april 1909) var en engelsk lokomotivfører. I 1854 ble han hentet til Oslo for å føre lokomotivet på Norges første offisielle rute på Hovedbanen mellom Oslo og Eidsvoll. 1. september førte han toget og fikk etter det tilnavnet «Norges første Lokomotivfører», en tittel som også er påført hans gravminne.

Da Graham flyttet til Oslo i 1854 tok han med kone og syv barn. Han hadde da arbeidet i flere år som lokfører i England. Etter ankomst Oslo bidro han selv til byggingen av strekningen. Han og familien ble boende i Norge. Etter at hans kone døde, giftet han seg på nytt med Tonette Andersdatter fra Vestre Toten. De fikk tre barn sammen.

Arbeid som lokfører i Norge midt på 1800-tallet var værhardt. Det var ikke innebygget førerhus, slik at føreren satt i regn, vind og snø.Ifølge Grahams etterkommere ble han sjelden syk. Han arbeidet på Hovedbanen, med kun noen unntaksvise vakter på Kongsvingerbanen, frem til han gikk av med pensjon i 1890.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Jernbaneverket: *Jernbanemagasinet Nr 7, 2007.* Stolte etterkommere *s. 22-25*, hentet 20. oktober 2012

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Jo Durie** (født 27. juli 1960 i Bristol, England) er en tidligere profesjonell britisk tennisspiller.

Durie ble profesjonell tennisspiller i 1970 og i løpet av sin tenniskarriere vant hun to single- og fire doubleturneringer og var som best nummer 5 på rankingen over verdens beste kvinnelige singlespillere. Hennes beste plasseringer i Grand Slam-turneringer i single er to semifinaler i 1983 i US Open og French Open.

Hun har vunnet to Grand Slam-titler i mixeddouble, sammen med sin landsmann Jeremy Bates vant hun mixeddoubleturneringene i Wimbledon i 1987 og Australian Open i 1991.

Grand Slam-titler
-----------------

* Storbritannias flagg **Wimbledon:**
	+ Mixed double 1987 (sammen med Jeremy Bates)
* Australias flagg **Australian Open:**
	+ Mixed double 1991 (sammen med Jeremy Bates)

Referanser
----------

1. 1 2 3   Women's Tennis Associations nettsider[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (de) Jo Durie – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Jo Durie – WTA Tennis Rediger på Wikidata

* (en) Jo Durie – ITF Tennis Rediger på Wikidata

* (en) Jo Durie – FedCup Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Munzinger (sport)
 |
**Landbrugsstyrelsen**, tidligere **NaturErhvervstyrelsen**, er et dansk direktorat under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri som ble opprettet i oktober 2011 gjennom en sammenslåing av FødevareErhverv, Fiskeridirektoratet og størstedelen av Plantedirektoratet.

Direktoratet har ansvaret for den del av næringslivet som arbeider i og med naturen; matnæring, landbruk og fiskeri. En stor del av arbeidsoppgavene er regulering og kontroll, men man arbeider også med tilskudd, utviklingsprogrammer og veiledning.

Direktoratet beskjeftiger 1 200 ansatte og har hovedsete i København, men har dessuten 17 lokale kontorer rundt i landet. Anders Munk Jensen er konstituert direktør fra 1. mars 2013.

Fiskeriområdet ble i 2017 flyttet til Udenrigsministeriet og samlet i Fiskeristyrelsen.

Referanser
----------

1. ↑  «Fiskeriområdet skifter ressort, og der etableres en selvstændig fiskeristyrelse». *Pressemeddelelse*. 7. august 2017. Arkivert fra originalen 12. mai 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Hassunakulturens utbredningsområde
**Hassuna** (arabisk: حسونة, *Ḥasūna*) er en mesopotamisk boplass i de nordlige deler av Irak, datert til om lag 6000 f.Kr. Det arkeologiske funnstedet har sitt navn etter det moderne stedsnavnet *Tell Hassuna*. Hassunakulturen behersket jordbruk og produserte enklere keramikk. Den arkeologiske kulturen kjennemerkes av den særpregede keramikken i rødaktig ler med kremhvite detaljer.

Tell Hassuna ble funnet av 1942 av Fuad Safar. Haugen ble utgravet i 1943 og 1945 av et team fra det irakiske generaldirektorat for oldsaker, ledet av Seton Lloyd.
Utgravningene viser at det her var en avansert landsbykultur som var utbredt over hele det nordlige Mesopotamia. På Hassuna ble seks distinkte lag hus avdekket, med potter og kar fra ~5600-5350 f.Kr. Gjenstander funnet annetsteds over store områder i Midtøsten ble funnet å være av samme typer.

Litteratur
----------

* M.H. Abdul Aziz og J. Slipka: «Twins from Tell Hassuna», i *Sumer*, vol. 22, no. 11, s. 45–50, 1966
* Peder Mortensen: *Tell Shimshara, the Hassuna Period*. København: Munksgaard, 1970.
* Seton Lloyd og Fuʼād Safar: «Tell Hassuna: Excavations by the Iraq Government Directorate General of Antiquities in 1943 and 1944». Chicago: *Journal of Near Eastern Studies*, 1944.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Bohumil Modrý** (født 24. september 1916 i Praha, død 21. juli 1963 i Praha) var en tsjekkoslovakisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1948 i St. Moritz.

Modrý vant en olympisk sølvmedalje i ishockey under vinter-OL 1948 i St. Moritz. Han var med på det tsjekkoslovakiske laget som kom på andreplass i turneringen bak Canada

Ishockeyturneringen ble avviklet som en enkeltserie med ni lag, der alle lagene møttes en gang. Både Tsjekkoslovakia og Canada vant sju kamper og spilte en uavgjort. Kampen mellom Tsjekkoslovakia og Canada endte 0-0 og begge lagene fikk 15 poeng. Canada vant serien på bedre målforskjell, +64 mål 69-5 mot Tsjekkoslovakias + 62 mål 80-18.

OL-medaljer
-----------

* 1948 Sveits’ flagg St. Moritz - Sølv Sølv i ishockey Tsjekkoslovakias flagg Tsjekkoslovakia

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bohumil Modrý – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Bohumil Modrý – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (cz) Bohumil Modrý – Tsjekkias olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Bohumil Modrý – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Bohumil Modrý – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** NKC
 |
**M-type-asteroider** er asteroider av ukjent sammensetning. De er moderat lyse med en albedo på 0,1–0,2. Noen av de består av nikkel og jern, enten rent eller blandet med mindre mengder av stein. Disse asteroidene er tenkt å være biter av metallkjernene til differensierte asteroider som har blitt delt opp i biter etter kraftige nedslag. Man mener at disse M-type-asteroidene er opphavet til jernmeteorittene.

Andre M-typer har ukjent sammensetning. For eksempel har 22 Kalliope en tetthet som er for lav til å vøre et metallholdig objekt; selv en porøs asteroide av metall ville trengt en porøsitet på 70% for å ha så lav tetthet. Kalliope og 21 Lutetia har trekk i spektrene som hinter til at de har hydrerte mineraler og silikater, lave radaralbedoer som ikke stemmer med en metallholdig overflate, og karakteristika som har mer til felles med C-type-asteroider. En rekke andre M-type-asteroider passer heller ikke inn i kategorien med metallrike asteroider.

16 Psyche er den største M-type-asteroiden og ser ut til å være metallholdig. 21 Lutetia, en avvikende og sannsynligvis et ikke-metallisk legeme, ble den første M-type-asteroiden til å bli fotografert av en romsonde da Rosetta passerte den i 2010. En annen M-type, 216 Kleopatra, ble fotografert ved hjelp av radar av Arecibo-observatoriet i Puerto Rico, og har en form lik et hundebein.

M-typen var en av de tre hovedkategoriene i den første klassifikasjonen, og var opphavlig tenkt å være en klasse for metallholdige asteroider.

Portal: Astronomi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Slåttetralling**, **slåttetulling**, **låttehulling**, **kjaftelåting** samt kortformer som **tralling**, **tulling**, **hulling** og **trailláting** er navn på det å framføre en slått vokalt. Det er en egen sjanger innenfor det vokale folkemusikkuttrykket som hovedsakelig består av slåttetrall eventuelt i kombinasjon med slåtterim. Basen i trallinga er lingvistisk sett ikke meningsfylte ord, for eksempel «… tra-la-la-la-la», «… si-da-du-da då …», «… hulli-hulli-hull …», «a-la-ål-la-lå-la», utført på en særegen sangteknisk måte. Den som traller forsøker mer eller mindre bevisst få fram klangen i (harding)fela eller andre tradisjonelle slåtteinstrument. Når eventuelle slåtterim benyttes, overføres tralleteknikken inn i tekstsekvensene.

Levord Laa fra Ål i Hallingdal og Talleiv Røysland fra Lårdal i Telemark hadde hver på sitt vis en utvikla form for tralling. Levord Laa hadde et stort repertoar av tralleord, holdt kompromissløst på dansedrivet og de relativt få slåtterimene er korte. Talleiv Røysland hadde en egen evne til å kombinere slåttetrall og slåtterim, og han varierte mellom drivende dansetralling, gode avfraseringer og et mer visesanglig uttrykk i tekstsekvensene. Slik kunne stilen hans få noe lyarslåttaktig over seg. Stilen hans er kanskje mer «slåttevisetralling» enn slåttetralling i egentlig forstand.

I Hallingdal heter det å tralle for «å låte med/på kjafte». En som er god til «å låte med kjafte» kan kalles for en «kjaftespelemann».

Se også
-------

Slått, slåttetrall og slåtterim.
**Boikottloven** (fullt navn: **lov om boikott**) er en norsk lov som regulerer og forbyr visse former for boikott.

Loven definerer boikott som en oppfordring, avtale eller lignende tiltak som for å tvinge, skade eller straffe noen tar sikte på å hindre eller vanskeliggjøre en persons eller virksomhets økonomiske samkvem med andre.

Boikott er ifølge lovens rettsstridig når den har et rettsstridig formål eller ikke kan nå sitt mål uten å føre til et rettsbrudd, når den blir foretatt eller holdt vedlike ved rettsstridige midler eller på en unødig opphissende eller krenkende måte eller ved usanne eller misvisende opplysninger, når den vil skade vesentlige samfunnsinteresser eller virke utilbørlig, når det ikke er noe rimelig forhold mellom den interesse som skal fremmes ved boikotten og den skade som den vil føre med seg og når den blir foretatt uten at den som boikotten er rettet mot har fått rimelig varsel. Hvis det er gitt varsel om boikott, kan søksmål reises for å få avgjort om den er lovlig. Domstolen kan ved midlertidig forføyning sette forbud mot boikotten til det er avgjort om den er lovlig.

Loven gjør det straffbart å sette i verk rettsstridig boikott og angir en strammeramme på bøter eller fengsel opptil tre måneder.

Boikottloven ble vedtatt 5. desember 1947 og trådte i kraft 16. januar 1948.

Referanser
----------

1. ↑  § 1
2. ↑  § 2
3. ↑  § 3
4. ↑  § 5

Eksterne lenker
---------------

* Lovdata
*Vertigo geyeri*  Foto: Francisco Welter Schultes 
*Vertigo moulinsiana*  Foto: Francisco Welter Schultes 
**Puppesnegler** (slekten *Vertigo*) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene. Flere av artene i slekten *Vertigo* finnes i Norge.

Utseende
--------

Skallhøyde er 1,5-2 millimeter og det har flere vridninger. Mål er skallhøyde og nummer er vridninger. Å lese et skall vil si å holde det på en spesiell måte slik at antall vridinger kan telles og høyden kan måles. Åpningen skal vende mot deg og toppen opp. Åpningen eller skall-munningen har utvekster som tenner og folder, den kan være til venstre eller høyre, det vil si at skallet er enten venstre- eller høyrevridd. Hos norske arter av puppesnegler er det kun *Vertigo pusilla* og *V. angustior* som har venstrevridd skall, de andre har høyrevridd skall. Skallet hos puppesnegler er ovalt og innsnørt i hver vinging.

Levevis
-------

Puppesnegler lever på land i fuktig og vegetasjonsrik skog. De finnes ofte på undersiden av steiner, trestammer og blad.

Puppesnegler er tvekjønnet noe som gjør det lettere å finne en partner. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre gjensidig. Ettersom de er tvekjønnet kan begge legge egg. Snegler dør vanligvis ikke lenge etter paring og egglegging.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Puppesnegler* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Puppesnegler* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Puppesnegler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Puppesnegler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Puppesnegler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Puppesnegler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Puppesnegler* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Puppesnegler* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Puppesnegler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Vertigo (genus)* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Vertigo* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Jiří Toman** (født 5. november 1938 i Praha i Tsjekkoslovakia, død 20. april 2020 i Genève i Sveits) var en tsjekkisk-sveitsisk jurist og ekspert innen folkerett.

Biografi
--------

Toman studerte rettsvitenskap fra 1956 til 1961 ved Karlsuniversitetet i Praha, og fikk doktorgrad der i 1966 Frem til 1970 underviste han ved forskjellige gøyskoler i Praha, Parallelt med dette gjennomførte han studier fra 1965 til 1970 ved Institut universitaire de hautes études internationales i Genève. I 1981 promoverte han i politikkvitenskaper ved Universitetet i Genève.

Fra 1969 til 1972 var han vitenskapelig medarbeider ved Henry-Dunant-instituttet, forsknings-, informasjons- og utdannelsessentrum for det internasjonale Røde Kors. Han fortsatte der som forskningsrektor til 1979, fra 1979 til 1992 som stedfortredende direktør og fra 1992 til 1998 som direktør. Derutover var han rådgiver i 1980-årene for flere FN-organisasjoner, som for eksempel fra 1983 til 1988 for UNESCO og fra 1985 til 1986 for UNDRO (som har å gjøre med katastrofehjelp).

Fra 1998 til 2018 var han professor ved det juridiske fakultet ved Santa Clara University, der han allerede 1982 og 1989 hadde vært gjesteprofessor. Etterpå var han gjesteprofessor ved Donau-Universität Krems.

Jiří Toman forskningsaktiviteter innen folkeretten konsentrerte seh særlig om menneskerettigheter og humanitær folkerett, og om internasjonale organisasjoner.

Han døde i en alder av 81 år som følge av covid-190.

Verker i utvalg
---------------

* *International Dimensions of Humanitarian Law.* Henry-Dunant-Institut/ UNESCO/ Martinus Nijhoff Publishers, Genève, Paris og Dordrecht 1988
* *The laws of armed conflicts: a collection of conventions, resolutions, and other documents.* Sijthoff & Noordhoff International Publishers, Alphen aan den Rijn 1988 (medutgiver)
* *Droit des Conflits Armes. Recueil des conventions, resolutions et autres documents.* IKRK ogd Henry-Dunant-instittutet, Genève 1996
* *The Protection of Cultural Property in the Event of Armed Conflict: Commentary on the Hague Convention 14 May 1954.* UNESCO/ Dartmouth Publishing Company, Aldershot 1996

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   Records of persons of interest, svazky.cz[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Evidenční záznamy Státní bezpečnosti[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jo2005273992, besøkt 23. november 2019[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 19. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   www.donau-uni.ac.at[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  «In memoriam: Jiří Toman».

Eksterne lenker
---------------

* (cs) Verk av og om Jiří Toman i katalogen til Den tsjekkiske republikks nasjonalbibliotek
* Santa Clara Law - Jiri Toman Personal Homepage[*død lenke*] Santa Clara University

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Stig Kristiansen** (født 12. august 1970 i Oslo) er en norsk tidligere toppsyklist som startet i klubben IK Hero og vant nordisk lagtempo for juniorer i Kungsbacka (1988) med Bjørn Stenersen, Karsten Stenersen og Roar Skaane. Han gikk i 1990 over til Glåmdal SK/Nittedal.

For landslaget vant han i 1991 (Stuttgart) Norges tredje bronse i VM, på 100 km lagtempo sammen med Roar Skaane, Johnny Sæther og Bjørn Stenersen. Under Sommer-OL i 1992 ble han nr. 11 i lagtempo (100 km). I 1994 vant han Grorud rundt og NM tempo (50 km for menn). I 1997 var han igjen tilbake i IK Hero, før han gikk til Bjørgvin CK før klubbens profesjonelle satsing ble nedlagt etter Bjørn Stenersens bortgang. 

Kristiansen ble da proff hos danske *Accept Card* med Bjørnar Vestøl. Hans karriere tok brått slutt i 2000, etter at han falt i betongen ved et elektrisk arbeide.

Hans bestefar var syklisten, skøyteløperen og OL-vinner Bernt Evensen. Stigs far Harald Kristiansen var i 1991 hans trener og i sin tid også syklist for landslaget.

  


|  | Gull | Sølv | Bronse |
| --- | --- | --- | --- |
| VM lagtempo |  |  | 1991 |
| NM fellesstart |  |  | 1993 |
| NM tempo | 1994 | 1992-96 | 1993-97-98-2000 |
| NM lagtempo | 1992-94-95-98 | 1990-93-96 |  |
| NM criterium | 1998 |  |  |
| Nordisk mesterskap lagtempo | 1994 | 1991-92 | 1993 |
| Nordisk mesterskap lagtempo Jr. | 1988 |  |  |

Referanser
----------

1. ↑  Mette Bugge (10.9.2000). «Norges mest uheldige idrettspar». Aftenposten.
2. ↑  Mette Bugge (17.8.1991). «I bestefars hjulspor». Aftenposten.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Stig Kristiansen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Stig Kristiansen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Stig Kristiansen – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Stig Kristiansen – Cycling Archives Rediger på Wikidata
**Margaret JoBeth Williams** (født 1948) er en amerikansk skuespiller som huskes best fra skrekkfilmen *Poltergeist*.

Williams filmdebuterte i *Kramer vs. Kramer* (1979), hvor hun hadde en liten birolle. Hun har siden hatt sentrale roller i filmer som blant annet *To tufser bak gitter* (1980), *Poltergeist* (1982), *Endangered Species* (1982) og *Dagen etter* (1983). 

Hun tv-debuterte i 1974 i en episode av *Jabberwocky*. Hun har siden hatt faste roller i serier som *Somerset* (1975–1976) og *Guiding Light* (1977–1981), samt de kortlivede seriene *The Client* (1995–1996) og *Payne* (1999). Hun har også hatt gjesteopptredener i kjente serier som blant annet *Frasier* (1994), *Judging Amy* (2003), *Numb3rs* (2006), *Criminal Minds* (2006), *Dexter* (2007), *NCIS* (2011), *Privat Praksis* (seks episoder, 2009–2011) og *Rizzoli & Isles* (2016). Hun har også medvirket i en rekke tv-filmer, deriblant *Dagen etter* (1983), *Adam* (1983), *Murder Ordained* (1987), *My Name Is Bill W.* (1989), *Victim of Love* (1991), *14 Hours* (2005) og *In My Dreams* (2014).

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6m33r9q, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) JoBeth Williams på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) JoBeth Williams i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) JoBeth Williams på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) JoBeth Williams på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) JoBeth Williams på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) JoBeth Williams på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) JoBeth Williams hos The Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNE
 |
Begrepet **gjenstand** har flere betydninger.

Etymologi
---------

Ordet *gjenstand* har opprinnelse i tyske *Gegenstand*, som direkte betyr «det som står like overfor». Dette ordet er igjen relatert til latin *objectum*, «det som ligger der».

Gjenstand i betydning *ting*
----------------------------

En *gjenstand* kan være et flyttbart objekt som det kan tas og føles på, og som det kan tas et fotografi av.

En gjenstand er normalt et bearbeidet produkt som kan omsettes og har en viss verdi.

Gjenstand i betydning *emne*, *formål* eller *objekt*
-----------------------------------------------------

Ordet *gjenstand* brukes i uttrykket «gjenstand for», og angir da et emne, formål eller objekt, og der den/det som omtales objektifiseres.

Andre bruksområder
------------------

*«En lille genstand»* på dansk betyr en drink. Genstandkonseptet er også overført til å brukes som enkel beregning av påvirkethet, ved at en genstand telles som en viss promille.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
En elektrisk bil fra AC Propulsion med generatortilhenger.
En **generatortilhenger** er en tilhenger med strømaggregat. For eksempel kan et aggregat bestående av forbrenningsmotor og en elektrisk generator (samlet kalt generatorsett) brukes for å forlenge rekkevidden på elektriske batterikjøretøy. Aggregatet kjører da som regel på tradisjonelle drivstoff som bensin eller diesel, og er dimensjonert for å levere det kontinuerlige energibehovet som kjøretøyet forbruker. De fleste små til mellomstore passasjerkjøretøy vil kreve en effekt på mellom 15 til 20 kilowatt for ubegrenset motorveikjøring, mens større kjøretøy kan kreve 30 kW eller mer avhengig av hvor tungt eller uaerodynamisk det er. Bruk av generatortilhenger kan sees på som en konvertering fra et elektrisk kjøretøy til et hybridkjøretøy.

Eksempler
---------

Et eksempel på generatortilhenger var den bensindrevne Long Ranger-modellen til selskapet AC Propulsion fra California, som i praksis kunne gjøre om en ladbar elektrisk bil til en ladbar hybrid. Den hadde en Kawasaki motorsykkelmotor med 0.5 liters slagvolum og 36 liters bensintank, og et oppgitt drivstofforbruk på 6.7 til 7.8 liter per 100 km. Elektrisk utgangseffekt var oppgitt til 20 kW likestrøm, og den skulle kunne opprettholde en hastighet på 100-130 km/t.

Fordeler og ulemper
-------------------

Noen ulemper med generatortilhengere kan være ekstra kostnader for drivstoff og vedlikehold. I likhet med tilhengere generelt kan det også være mer utfordrende å kjøre med for enkelte bilister. Forbrenning av fossilt drivstoff fører også til klimagassutslipp, men ettersom elbiler har en batteripakke som kan ta unna krav til høy momentaneffekt (for eksempel under akselerasjon) er det mulighet for å gjøre forbrenningsmotoren mindre og derfor mer energieffektiv og klimavennlig enn vanlige forbrenningsmotorer.

Noen fordeler med generatortilhengere er at den kan tas av for mindre last og mer energieffektiv kjøring ved korte turer. Bilen kan også designes med mer lasteplass, og selve kjøretøyet uten generatortilhenger kan få et enklere design til lavere pris. Tilhengere kan dessuten deles av flere eiere eller leies ved behov når man skal på lengre turer. En elektrisk bil med generatortilhenger ligner i prinsipp på en seriekoblet hybridbil, og vil derfor kreve færre batterier for å oppnå en lengre effektiv rekkevidde.

Se også
-------

* Ladbar hybridbil
* Tilhenger
**Jiří Rusnok** (født 16. oktober 1960 i Ostrava) er en tsjekkisk økonom og politiker. Han har vært sentralbanksjef for Tsjekkias nasjonalbank (Česká národní banka) siden 1. januar 2016.

Han er skilt og har tre barn.

Utdanning og yrkeskarriere
--------------------------

Rusnok er utdannet ved Universitetet for økonomi i Praha. 

Han startet sin yrkeskarriere i «Statens planleggingskomité», og jobbet senere i det føderale departementet for strategisk planlegging, der han ledet seksjonen for sosial strategi. Han jobbet en kort periode i det føderale departementet for arbeid og sosialtjenester. Fra 1992 til 1998 ledet han den sosial-økonomiske avdelingen ved Czechoslovak Confederation of Trade Unions. I 1998 ble han viseminister i departementet for arbeid og sosialtjenester, og fra april 2001 til juli 2002 var han Tsjekkias finansminister. Etter dette var han industri- og handelsminister, fram til mars 2003. 

Fra 2003 til 2013 jobbet han i det internasjonale finanskonsernet ING sitt kontor som hadde ansvar for Tsjekkia og Slovakia. Samtidig, fra 2005 til 2012, var han president for det tsjekkiske pensjonsfondsforbundet, Association of Pension Funds of the Czech Republic og også styreformann og generaldirektør for ING PF AS. Han var styreformann i Committee for the Financial Market fra 2006 til 2009, dette er et rådgivende organ for styret i Tsjekkias nasjonalbank. Fra 2009 til 2013 var han president for Audit Public Oversight Council (tilsvarende Riksrevisjonen i Norge), og fra 2010 til 2013 var han medlem av regjeringens National Economic Council. 

Rusnok dannet på oppdrag fra president Miloš Zeman et forretningsministerium i juni 2013, for å fungere som regjering etter Petr Nečas' regjering. Han satt som statsminister fra 25. juni 2013 til 29. januar 2014. Den 1. mars 2014 ble han medlem av styret i Tsjekkias nasjonalbank, og 1. juli 2016 overtok han som sentralbanksjef etter Miroslav Singer.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Records of persons of interest, svazky.cz[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jo2002140361, besøkt 23. november 2019[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.vlada.cz[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Presentasjon på sentralbankens hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** VIAF **·** GND **·** NKC
 |
**Killnet** er en pro-russisk hacker-gruppe kjent for å utføre tjenestenektangrep mot statlige nettsider m.m. under Russlands invasjon av Ukraina 2022. Gruppen er blant annet antatt å stå bak angrep mot rumenske, moldovske, tsjekkiske, italienske og litauiske myndigheter i 2022, i tillegg til at de skal ha forsøkt å angripe nettsider og avstemmingsløsninger for Eurovision Song Contest 2022.

Den 29. juni 2022, sto gruppen bak tjenestenektangrep mot norske myndigheters nettsider, som blant annet medførte at Arbeidstilsynets og BankIDs nettsider ble utilgjengelig for publikum, og det ble rapportert ustabilitet i tilgangen på Altinn.

Gruppen skal også ha stått bak trusler mot NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg.

Referanser
----------

1. ↑  «Russian hackers declare war on 10 countries after failed Eurovision DDoS attack». *TechCentral.ie* **(engelsk)**. 16. mai 2022. Besøkt 2. juli 2022.
2. ↑  «BankID og Arbeidstilsynets nettsider er nede - ustabilitet i Altinn». E24.
3. ↑  «Truer familien til Jens». *dagbladet.no* **(norsk)**. 29. juni 2022. Besøkt 2. juli 2022.  `|fornavn1=` mangler `|etternavn1=` i Authors list (hjelp)
**Stig Asgerssøn Iuul** (født 28. august 1907 i København, død 28. mai 1969) var en dansk rettshistoriker og professor ved Københavns Universitet.

Liv
---

Han var sønn av komponisten Asger Juul (1874–1919) og Ebba R. G. H. Brask (1886–1939). Etter å ha vært elev ved Metropolitanskolen ble han *cand. jur.* i 1933 og arbeidet som sekretær i Justisministeriet fra 1933 til 1935. Fra 1935 til 1937 oppholdt han seg i utlandet, hvor han blant annet fulgte forelesninger av den tyske rettshistorikeren Claudius von Schwerin. I 1937 ble han utnevnt til lektor i rettsvitenskap ved Københavns Universitet. Han ble dosent i 1938 og fikk doktorgraden for en avhandling om *Fællig og Hovedlod* i 1940. I 1944 ble han utnevnt til professor i rettshistorie. Samme år ble han rammet av polio, som i en tid gjorde ham lam, og som ga ham varige fysiske ettervirkninger.

Iuul arbeidet særlig med dansk rettsutvikling i middelalderen og tilblivelsen av *Danske Lov*. Sammen med Erik Kroman utga han en kommentert oversettelse av de danske landskabslovene (*Danmarks gamle Love paa Nutidsdansk*, 1945–48). I 1961 utga han avhandlingen *Højesterets domspraksis som retskilde*. Hans etterlatte forelesninger om den europeiske rettsutviklingen ble utgitt etter hans død (1970).

Referanser
----------

1. ↑   biografiskleksikon.lex.dk, besøkt 21. juli 2019[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   *Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase*, NKC-identifikator mzk20211107926, Wikidata Q13550863,

Litteratur
----------

* Ditlev Tamm: «Stig Iuul», i *Dansk Biografisk Leksikon*, 1979–84

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Genesaretbåten**, også kalt **Jesusbåten**, er en drøyt åtte meter lang fiskebåt som ble funnet i 1986 på stranden av Genesaretsjøen i Israel.

I 1986 var vannstanden uvanlig lav i Genesaretsjøen, og da oppdaget to brødre fra kibbutzen Ginosar, fiskere og amatørarkeologer, et to tusen år gammelt båtvrak, som tidligere lå innkapslet i bunnleiren ved innsjøens nordvestre kyst. 

Trevirket i båten er med karbon 14-metoden blitt datert til perioden år 120 f.Kr. - år 40 e.Kr. Båten var i såpass god stand på grunn av de oksygenfattige forholdene på sjøbunnen.

Båten er bygd hovedsakelig av cedertre. Skroget har ti slag trevirke, noe som tyder enten på almen virkeknapphet, eller på at den ble laget av overskuddsretser og har gjennogått en rekke renoveringer. Den er flatbunnet og kunde rows av fire roere. Den hadde også en mast for en rigg. I båten fant man ved den arkeologiske utgravningen blant annet en oljelampe, en kokegryte, spiker og kroker. 

Båten er utstilt på *Yigal Allon Museum and Educational Center* i kibbutzen Ginosar.

Bildegalleri
------------

* Yigal Allon Museum and Educational Center, GinosarYigal Allon Museum and Educational Center, Ginosar
* Bilde av forskjellig trevirke i båten i Yigal Allon MuseumBilde av forskjellig trevirke i båten i Yigal Allon Museum

Kilder
------

* *Sea of Galilee Boat (Jesus Boat)* på www.madainproject.com, lest 11. oktober 2020

Referanser
----------

1. ↑  Shelley Wachamann med flere (1988): *An Ancient Boat Discovered in the Sea of Galilee*, Israel Antiquities Authority, Jerusalem 1988, referert til i artikkelen Ginosar, lest 11. oktober 2020

Eksterne lenker
---------------

* Websted for båten
***Killshot*** er en amerikansk thriller fra 2009 basert på en roman med samme navn av Elmore Leonard, publisert i 1989.

Filmen er regissert av John Madden og har stjerner som Diane Lane og Thomas Jane som et par som til tross for at de deltar i et vitnebeskyttelsesprogram blir konfrontert med to kriminelle, portrettert av Joseph Gordon-Levitt og Mickey Rourke.

Handlingsreferat
----------------

Armand Degas er en leiemorder kjent som «Blackbird» som skyter ved et uhell sin yngre bror når han skal gjennomføre ett bestillingsdrap. Flere år senere blir «Blackbird» ansatt av en mafia-sjef, for å myrde mannens svigerfar ved et hotell. Men Degas dreper også et vitne til denne situasjonen. Når Blackbird deretter besøker Walpole Island, møter han tilfeldigvis Lionel, et medlem av First Nations. Han legger også merke til Wayne Colson, en arbeider som nylig har fått sparken fra jobben sin.

Wayne er separert fra sin kone Carmen, og samler noen eiendeler fra eiendommen deres i Michigan. Men mafia-sjefen klarer ikke å betale Blackbird for mordet ved hotellet, og Blackbird får vite at mafia-sjefen ønsker ham død fordi han måtte drepe et vitne også. Han møter Richie Nix, en ung kriminell på flukt fra politiet, og slutter seg til planen for å presse Carmens sjef - Nelson Davies. Blackbird gjenkjenner Wayne fra Walpole Island, hvor han og Richie presser Lionel for informasjon om Waynes nye oppholdssted før de myrder ham.

Etter en rekke konfrontasjoner får Colson vite at Blackbird har havnet i FBI sitt vitnebeskyttelse-program. Richie narrer Carmen`smor til å avsløre at Colson-ekteparet nylig har blitt flyttet til Missouri. Carmen mistenker at FBI bruker ekteparet som agn for å finne morderne. Blackbird tvinger mafia-sjefen til å grave opp brorens kropp og brenne kroppen i en bil sammen med et annet lik for å forfalske Blackbird og Richies dødsfall. DNA fra kroppen blir deretter testet mot Blackbirds andre bror som sitter i fengsel, og dette viser at de er i slekt. FBI blir deretter overbevist om at begge drapsmennene er døde, så Wayne og Carmen får derfor lov til å reise hjem. Carmen vender hjem alene, men oppdager at Richie og Blackbird venter på henne.

Skuespillere
------------

* Diane Lane som Carmen Colson
* Thomas Jane som Wayne Colson
* Mickey Rourke som Armand «The Blackbird» Degas
* Joseph Gordon-Levitt som Richie Nix
* Rosario Dawson som Donna
* Hal Holbrook som Papa
* Don McManus som Nelson Davies
* Lois Smith som Lenore

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 9. april 2016.
2. 1 2 3 4  ; besøksdato: 9. april 2016.
3. ↑  ; besøksdato: 9. april 2016.
4. 1 2 3 4  ; besøksdato: 9. april 2016.
5. ↑  ; besøksdato: 9. april 2016.
6. ↑   Lexikon des internationalen Films[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Killshot* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Killshot* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) *Killshot* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Killshot* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Killshot* på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) *Killshot* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
Trafikkskilt som viser at fartsgrenser i Irland er angitt i kilometer per time.
**Kilometer per time** (norsk forkortelse **km/t**, internasjonal forkortelse **km/h**) er en måleenhet for fart. De fleste land i verden baserer seg på km/t for å angi fartsgrenser for kjøretøy, mens USA, Storbritannia, Myanmar og en del karibiske land bruker enheten engelske mil per time (forkortes mph eller mi/h).

I SI brukes meter per sekund (m/s). For å regne om fra kilometer per time (km/t) til meter per sekund (m/s) dividerer man farten med 3,6 (se artikkelen om fart). 

Selv om det i allment språkbruk er vanlig å betrakte fart og hastighet som synonyme begreper, er det i vitenskapelig sammenheng en viktig forskjell mellom de to. Som regel betraktes fart som en skalar og hastighet som en vektorstørrelse, men noen forfattere bruker begrepene omvendt.

Bilder
------

* Forbudsskilt som viser fartsgrense på 30 km/t.Forbudsskilt som viser fartsgrense på 30 km/t.
* Skilt som viser at farts­grensene i Québec er angitt i kilometer per time (km/t).Skilt som viser at farts­grensene i Québec er angitt i kilometer per time (km/t).

Se også
-------

* Engelske mil per time

Eksterne lenker
---------------

* Omregningskalkulator – omregninger til og fra andre måleenheter.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |