Butokuden
**Kammu**- eller **Kanmu-keiseren** (桓武天皇, *Kammu-tennō*; født 737 i Heijō-kyō - det senere Nara; død 9. april 806 i Heian-kyō - det senere Kyōto) var den 50. tennō av Japan. Han regjerte fra 781 til 806.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn, slekt

Han var sønne av Kōnin-tennō (Konin-keiseren). Hans mor stammet fra en koreansk klan. Hans fødenavn var prins **Yamabe**.

Kammu-keiserens tre sønner som senere ble keisere: Heizei-tennō, Saga-tennō og Junna-tennō. Fra Tammu-keiseren stammer tairaklanen.

### Regjeringstid

Kammu var relativt gammel da han i en alder av 45 år besteg keisertronen. Han ble ikke mottatt med spontan velvilje i hoffkretsene. Der var det et motargument for mange hoffolk at hans mor Takano no Niigasa, Kōnin-keiserens gemal, ikke var av japansk herkomst, men var av koreansk (baekje) bakgrunn. Hun skulle stå i det tiende slektsledd etter Muryeong av Baekje, hersker av Baekje/Korea til 523. Kammu-keiserens tronovertakelse betød også at den gren av dynastiet som hadde regjert siden Jinshin-borgerkrigen (begynnende med Temmu 672–86) ble fortrent. Hans hovedstøtte var *Fujiwara no Momokawa*.

Han var kjent for sin gjennomføringskraft. Under hans regjeringstid kom felttogene mot emishiene nord i landet. Den nødvendige og nesten almene verneplikt, som sammenfalt med tørke ohg hungersnød, førte til oppstander.

I 784 autoriserte han undervisning med bruk av *Vår- og høstannalene* basert på to nylig antatte kommentarer: Gongyang-kommentaren (公羊傳, *Gongyang zhuan*) og Guliang-kommentaren (榖梁傳, *Guliang zhuan*) Disse kommentarene var i pakt med konfuciansk idelogi og en språkbruk som fremmet guddommeliggjøringen av keiseren som «himmelens sønn» posisjonert i rikets miste, og som skulle, under denne guddommelig yopplyste ledelse, utvide sin innflytelsessfære til de barbariske landene, og bringe lykke til menneskene. I 798 ble de to kommentarene pliktlesning ved regjeringsakademiet.

To ganger grunnla han hovedstader. Første gang i 784, Nagaoka-kyō. Men byggingen av den ble avbrutt etter ti år. I *Nihon Ryoiki* (III, 38) oppgitt grunnene for dette: *«Himmelens stjerners flukt og endringer var forvarsler om den himmelske majestets residensflyttinger. Først i et Jord-under-Tyr-år (785), om høsten, i måneden av 15. vakt, månens anblikk svart, den tapte sitt lysskinn, himmelen ble formørket. Samme måneden på den 23. dag [1. januar 786] i Svinets time ble* Fujiwara no Tanetsugu *(藤原種継), tredje dirkte grads minister for ritene skutt av livgarden i Nagaoka-residensens øygate»*. 

Kammukeiserens bror, prins *Sawara* (早良), Kōnins andre sønn og kronprins, var forviklet i mordet på Tanetsugu, og ble derfor straffeforvist til Awaji. Sawara døde imidlertid på veien dithen. Senere, i den syvende måned i 800, ble han æret som *Sudō Tennō* (崇道天皇), ettersom hans ånd hjemsøkte den keiserlige familie og *Fujiwara*-familien.

I 794 etablerte han Heian-kyō (Kyōto) som sin hovedstad. Her lot han bygge det berømte treningsanlegget Butokuden. Her fikk den da nye keiserkasten *kondei* opplæring og trening - denne kasten ble med tiden kalt *samurai*er.

Han utsendte de buddhistiske munker Kūkai og Saichō til keiserriket Kina; da de vendte tilbake grunnla de de japanske grener av Tendai- og Shingon-buddhismen. 

Sakanoue no Tamuramaro var general på denne tiden.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Kammu, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Kammu, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 120776391, besøkt 14. august 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Faceted Application of Subject Terminology, oppført som Emperor of Japan Kanmu, FAST-ID 344776, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Nationalencyklopedin, oppført som Kammu, NE.se-ID kammu, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Ronald P. Toby: *Why Leave Nara? Kammu and the Transfer of the Capital.* In: *Monumenta Nipponica.* Vol. 40, No. 3. s. 331–347.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NDL
 |