recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Jai Ho*** er en indisk actionfilm fra 2014 regissert av Sohail Khan og produsert av Sohail Khan og Sunil Lulla. Hovedrollene spilles av Salman Khan, Tabu (Salman Khans søster) og debutanten Daisy Shah.

Handling
--------

Jai Agnihotri er en tidligere offiser som forsøker å hjelpe innbyggere og bekjempe kriminelle. Han var major i den indiske hæren, men ble suspendert etter at han ignorerte ordre fra sine overordnede om å redde en gruppe barn fra terrorister. Etter denne hendelsen flyttet Jai sammen med sin mor og søster Geeta. En dag klarer ikke Jai å hjelpe Suman, en fysisk funksjonshemmet jente, til å en undersøkelse når hennes bror Rohan ble sittende fast i trafikken. En deprimert Suman begår deretter selvmord. 

Jai blir veldig forstyrret av denne hendelsen. Med Sumans dødsfall i tankene, skaper Jai et system som han håper skal oppmuntre innbyggerne til å hjelpe hverandre. Hver dag skal innbyggerne hjelpe tre personer. Disse tre personene skal i sin tur hjelpe tre andre personer, og så videre. Jai håper at dette nettverket skal fremme vennlighet, og en følelse av fellesskap blant innbyggerne. Systemet hans møter imidlertid en rekke utfordringer.

Ved en anledning, for en av sine daglige gode gjerninger, mister Jai temperamentet og slår ned en rik mann som hadde skadd en tigger. Som hevn sender den rike mannen noen for å kidnappe Jais søster Geeta og vennen Rinky. Jai klarer å redde Geeta og Rinky, men skader en av kidnapperne i prosessen, som tilfeldigvis kjenner et medlem av den lovgivende forsamling i India ved navn Patil, svigersønn til Indias innenriksminister Dashrath Singh og hans politisk mektige familie.

Rolleliste
----------

* Salman Khan
* Tabu
* Daisy Shah
* Danny Denzongpa
* Nadira Babbar

Musikk
------

Filmmusikken ble komponert av Sajid-Wajid, Devi Sri Prasad og Amal Malik. Filmen har 6 sanger og 3 remix; tilsammen 9.

Sporliste

| Tittel | Lengde |
| --- | --- |
| «Baaki Sab First Class Hai» | 4:04 |
| «Tere Naina Maar Hi Daalenge» | 5:00 |
| «Photocopy» | 4:36 |
| «Tumko To Aana Hi Tha» | 4:13 |
| «Love You Till The End (House Mix)» | 3:56 |
| «Naacho Re» | 2:27 |
| «Jai Jai Jai Jai Ho» | 3:20 |
| «Photocopy (Remix)» | 3:53 |
| «Baaki Sab First Class Hai (Remix)» | 2:47 |

Referanser
----------

1. ↑  «Wajid confirmed on Twitter a song sung by Himesh Reshammiya». Wajid Twitter. Besøkt 3. oktober 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Jai Ho* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Jai Ho* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Jai Ho* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Jai Ho* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Jai Ho* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Jai Ho* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata
Det burmesiske kommunistpartiets flagg fra 1939 til 1946.
Partiets flagg fra og med 1946, etter delingen av partiet i 1946.
**Burmas kommunistparti** (burmesisk: ဗမာပြည်ကွန်မြူနစ်ပါတီ) er det eldste eksisterende politiske partiet i Burma. Partiet ble opprettet den 15. august 1939 under et hemmelig møte mellom 7 menn i Rangoon, og har siden vært delaktig i flere væpnede konflikter – først mot janaperne under Felttoget i Burma under andre verdenskrig, deretter mot burmesiske myndigheter i fra landet ble uavhengig i 1948 til opprøret ble slått ned i 1988.

Partiet er ikke anerkjent av burmesiske myndigheter, som også har forbudt det. Partimedlemmer opererer derfor hemmelig, og samarbeider ofte med opprørsgeriljaer ved grensen mot Folkerepublikken Kina.

Aktiviteter før Burmas uavhengighet
-----------------------------------

Partiet arbeidet for uavhengighet fra utenlandske stormakter, i første rekke Storbritannia, og var i sterk opposisjon mot imperialisme. I 1942 kjempet imidlertid medlemmene på britisk side under Felttoget i Burma mot de japanske styrkene, som de oppfattet som fascistiske.

Den 1. august 1943 satte japanerne opp et nikkedukkeregime, og kolonimyndighetene drog i eksil til India. Partiet opprettet hemmelig kontakt med de britiske kolonimyndighetene, og et samarbeid mellom tidligere fiender var et faktum. Partiet var blant de mest aktive partene i den væpnede kampen mot japanerne, og når japanerne overgav seg i 1945, gjorde partiledelsen det klart at de ikke ville godta en britisk reetablering i landet. I februar 1946 oppstod det splittelse, da partiet ble splittet opp i en fraksjon som motsatte seg en væpnet revolusjon, og en som ønsket fortsatt kamp. Når den britiske administrasjonen returnerte, fortsatte radikale fraksjoner å gjøre motstand inntil landet omsider ble uavhengig i 1948.

Aktiviteter etter uavhengigheten
--------------------------------

Innen åtte måneder etter Burmas uavhengighet, brøt det ut borgerkrig i landet. Kommunistpartiet valgte å følge opp med å etablere seg på landsbygda og å samarbeide med andre venstreorienterte grupperinger inne i byene. I 1956 allierte flere partier seg med den målsetning å få kontroll over landet gjennom et demokratisk valg, hvor de vant 35 prosent av stemmene, men bare noen få seter i regjeringen.

I 1962 kom Ne Win til makta gjennom et kupp. Han gikk inn for å slå ned på opprøret, og innen slutten av 1963 var over 2000 kommunister blitt fengslet. Dette markerte slutten på partiets storhetstid, selv om medlemmene fortsatte kampen ved å gå under jorden og utføre større og mindre enkeltaksjoner. Imidlertid lyktes det ikke partiet i å reetablere seg, og innen 1989 hadde de fleste lederne dratt i eksil til Kina.

Referanser
----------

1. ↑  Jersey: Zed Books. pp. 56,61,66–69,105,70–71,102–104,107–109,125,122–126,136,119,161–163,157–159,176–182,167–169,134–136,183–185,186,195,202,207–212,227–234,251–255,258–261,268,304–307,311,309,313,314–315,322–329,316–317,318–321,365–373.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC
 |
ProvinsflaggProvinsflagg
*Provinsens beliggenhet*
**Noord-Brabants flagg** er et rutete flagg i fargene rødt og sølv (hvitt).

Historikk
---------

Dette flaggets historie går tilbake til middelalderen og det er dermed Nederlands eldste fylkesflagg. Fargene stammer fra den tiden da Nederland var en del av hertugdømmet Lothringen. Flagget var i bruk til slutten av det 18. århundre, etter dette ble det ikke brukt inntil 1959. Da ble det takket være riksarkivaren tatt i bruk som provinsen Nord-Brabants offisielle flagg.

Beskrivelse
-----------

Flagget ble fastlagt av *provinciale Staten* (tilsvarende den politiske delen av den norske fylkeskommunen) 21. januar 1959: Rektangulært, forholdene er 2:3. Flagget er bygget opp i fire horisontale baner, hver av banene inndelt i seks vekselvis røde og hvite flater og seks vertikale baner inndelt i fire vekselvis røde og sølv (hvite) flater slik at sølv aldri grenser til sølv eller rød til rød.

Verd å vite
-----------

Siden dette er Nederlands eldste provinsflagg henger det rett til høyre for dronningens trone i *de Ridderzaal* i den Haag (her leses trontalen hver 3. september). Ved andre offisielle tilstelninger henger flagget helt til venstre, sett fra tilskuernes plass.

Se også
-------

* Liste over nederlandske provinsflagg
**Nasjonal kompetansetjeneste for samtidig rusmisbruk og psykisk lidelse**, også kalt Nasjonal ROP-tjeneste, har som målsetning å sikre nasjonal kompetanseutvikling og kompetansespredning innenfor fagområdet rusproblemer og psykiske problemer (ROP). ROP-lidelser, tidligere kalt dobbeltdiagnose, er en diagnose gitt til mennesker som har en psykisk lidelse, samtidig som de har en ruslidelse.

Målgrupper
----------

Målgruppene for tjenestens arbeid er ansatte i tverrfaglig spesialisert behandling, psykisk helsevern, kommunens helse- og omsorgstjenester inkludert NAV og frivillige organisasjoner, samt brukere/pasienter og deres pårørende.

Oppgaver
--------

Tjenesten bistår i prakstisk arbeid og formidler kunnskap og annen informasjon til og fra brukere og pårørende. ROP-tjenesten skal også bidra til å redusere stigma om personer med ruslidelse og psykisk lidelse.

Kompetansetjenesten skal:

* Sørge for kunnskaps- og kompetansespredning
* Bidra til kompetanseutvikling
* Delta i forskning og etablering av nasjonalt forskernettverk
* Bidra i relevant opplæring og undervisning
* Etablere og drifte faglige nettverk
* Ha oversikt over behandlings- og oppfølgingstjenester og formidle behandlingsresultater

Mandat
------

Nasjonal kompetansetjeneste for samtidig rusmisbruk og psykisk lidelse får sitt mandat og oppgaver fra Helse- og omsorgsdepartementet, og ledes av dr. med Lars Lien.

ROP-tjenesten har ansvar for implementering av Nasjonal faglig retningslinje for utredning, behandling og oppfølging av personer med samtidig ruslidelse.

Referanser
----------

1. ↑   Faglige retningslinjer fra Helsedirektoratet Arkivert 6. juli 2014 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Bombay-børsens logo
**Bombay Børs**, eller **Bombay Stock Exchange** (**BSE**) er en Indisk børs. Den ligger på Dalal Street i Kala Ghoda, Mumbai, Maharashtra, India. Den ble etablert i 1875 og er Asias første børs og verdens raskeste børs med en gjennomsnitts handel på 6 mikrosekunder. Den er verdens 11. største børs med en samlet markedsverdi på 1.7 milliarder dollar per 23. januar 2015. Mer enn 5 500 selskaper er børsnotert på BSE.

Historie
--------

Bombay-børsen er den eldste børs i Asia. Dens historie går tilbake til 1855, da fem aksjemeglere hadde samlet seg under et banyan tre foran Bombays rådhus. Plasseringen av disse møtene endret seg mange ganger for å imøtekomme et økende antall av meglere. Gruppen flyttet etter hvert til Dalal Street i 1874 og ble en offisiell organisasjon kjent som "De Innfødte aksjemegleres Association" i 1875.

Den 31. august 1957 ble BSE den første børs som ble anerkjent av den indiske regjeringen. I 1980 flyttet børsen til Phiroze Jeejeebhoy-tårnet på Dalal Street i Fort-området. I 1986 ble det utviklet en egen indeks, BSE SENSEX indeks, noe som gir BSE en måte å måle børsens generelle ytelse. I 2000 brukte BSE denne indeksen for å åpne markedet for derivater og fremtidige kontrakter. Utviklingen av denne SENSEX sammen med egenkapital derivater som følges i 2001 og 2002 utvidet BSEs-handel plattform.

Referanser
----------

1. ↑  «BSE becomes world's fastest stock exchange: Ashishkumar Chauhan - The Economic Times». *The Economic Times*. Besøkt 9. desember 2015.
2. ↑  «Archived copy». Arkivert fra originalen 21. august 2010. Besøkt 17. september 2010.
3. ↑  «BSEIndia». BSEIndia. Arkivert fra originalen 22. januar 2014. Besøkt 28. juli 2010.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
MS Rallye 893
Cockpiten i Rallye. Håndtaket øverst er til å åpne kroken til slepelina.
Morane-Saulnier M.S. 883
PZL-110 Koliber
**Rallye** er et fransk en-motors småfly. Det var først produsert 3500 fly av Socata og senere Morane-Saulnier med flere forskjellige motorer, seteantall og modellbetegnelser og solgt til mer enn 65 land. Etterat produksjonen stoppet i Frankrike i 1970 er flyet produsert på lisens i Polen av PZL under navnet Koliber, vanligvis med 150 HK motor som Koliber 150. 

Rallye betegnes som et STOL fly.(Short TakeOff and Landing). 

Flyet har vært mye brukt som skolefly til privatflygersertifikat, og som grunnlag for trafikkflygerutdannelse, spesielt i Frankrike. Rallye er også mye brukt som slepefly for seilfly.

Konstruksjon
------------

Rallye er et av få småfly som er utstyrt med slats. Slats er en del forrest på begge vingene som på denne modellen er fjærbelastet og koblet sammen slik at de beveger seg framover ved lav lufthastighet/stor angrepsvinkel, og åpner en spalte som sender luft bakover oversiden av vingene og gir løft ved lave hastigheter. Sammen med store flaps er flyet lett å fly i lave hastigheter. 

Ved stall (flyet mister løft ved lav lufthastighet) går flyet jevnt over fra å fly til å miste høyde gradvis i motsetning til mange andre småfly som ved stall plutselig faller eller mister løftet på ene vingen.

Flyet har stikke for begge framsetene. Stikka for de to sidene er festet sammen og hengslet i cockpitgulvet midt i flyet like foran framsetene. Håndtaket på stikka beveger seg derfor oppover mot midten av flyet, i motsetning til vanlige stikker som beveger seg nær horisontalt.

Nesehjulet svinger fritt uten direkte styring. Styring på bakken skjer ved forskjellig bruk av bremser på hovedhjulene og propell-luftstrømmen over sideroret. Det kan gi kraftig vibrering i flyet om nesehjulet ruller raskt (shimmy). Dette unngås ved å løfte flyets nese tidlig ved avgang, og holde den oppe lenge etter landing.

Flyet tåler vingebelastning mellom +4,4 og -1,8 G.

Modeller av Rallye
------------------

Rallye er utstyrt med motorer mellom 100 og 235 HK.

* Rallye MS 880 eller Rallye-club (100 HK) med 2 eller 3 seter (1959)
* Rallye MS 881 : 105 HK
* Rallye MS 885 : 145 HK
* Rallye MS 890 : 150 HK eller 180 HK
* Rallye MS 892 : 150 HK
* Rallye MS 893 / Rallye 180T (Galérien) : 180 HK
* Rallye Minerva : 220 HK eller 235 HK
* Rallye Galopin MS 110 : 110 HK

Modellene med 100 HK har lav hastighet og var bygget som skolefly og er lite egnet som reisefly.

Motoren er en 4-sylinders luftkjølt boksermotor produsert av både Lycoming og Continental Motors. De største motorene (235 HK) er 6-sylindret.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Morane-Saulnier Rallye – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Morane-Saulnier Rallye – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hjemmesiden for produsenten PZL om Koliber 150
* Nettsted på engelsk og tysk om Morane-Fly
* Reservedeloversikt for Morane und Koliber Arkivert 14. september 2017 hos Wayback Machine.
* Offisiell hjemmeside for Socata Arkivert 28. august 2008 hos Wayback Machine.
Øyens beliggenhet i Østersjøen
Abruka maja, øyas eldste bygning.
Satellittbilde av øya.
**Abruka** (svensk: Abrö) er ei øy i Estland. Øya ligger 6 km sør for Saaremaa i Østersjøen. Abruka tilhører Saare (eller Saaremaa) fylke og Kaarma kommune. Øya har et areal på 8,78 km² og hadde en befolkning på 16 personer i 2013.

De største naboøyene til Abruka er Vahase, Kassilaid og Linnusitamaa (bokstavelig oversatt fra estisk: *Fugleskittøya*).

Abruka er dekket av løvskog, og øyas høyeste punkt er ni meter over havet. På øya finnes et naturvernområde på 92 hektar. Mellom 1878 og 1880 ble det opprettet en hjortepark på øya, og 13 hjorter ble innført fra Kuramaa. Etterkommere av disse hjortene finnes fremdeles på Abruka.

Det finnes to fyr på Abruka, inklsive det 38 meter høye Abruka fyr. Fyret på Limbi-neset vest på øya ble bygd i 1932.

På kirkegården på Abruka er et kors til minne om de som omkom da bilferga M/S Estonia forliste i Østersjøen i 1994.

Abruka kan nås med båt fra havna i Roomassaare på Saaremaa.

Referanser
----------

1. ↑  Estlands statististiske database, besøkt 22. januar 2019.
2. ↑  Maaturism.ee - *Abruka Island* Arkivert 23. januar 2019 hos Wayback Machine. besøkt 22. januar 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |

Portal: Estland
**Den slovenske mark** (tysk *Windische Mark*, slovensk *Slovenska marka* eller *Slovenska krajina*) var et område i det sørøstligste hjørnet av Det hellige romerske rike av den tyske nasjon, som delvis var en uavhengig grensemark, delvis utgjorde en del av mark Krain og delvis hørte til mark Saunia. Området ligger i dagens Slovenia. Den ble begrenset av elvene Sava i nord og Kolpa i sør, av Krain i vest og av Kroatia i øst.

Den slovenske mark lå fra 976 under hertugen av Kärnten, og delte stort sett sin historie med Krain – som i perioder gikk under navnet *Krain og den slovenske mark*. I kortere tidsrom hadde også Den slovenske mark og Sanndalen blitt sammenfattet som markgrevskapet Saunia. 1374 arvet huset Habsburg størsteparten av Den slovenske mark fra grevene av Görz. 1456 fulgte de resterende områdene, som hadde ligget under grevene av Cilli. Habsburgerne slo områdene igjen sammen med Krain, men de østerrikske (erke)hertugene førte *Herr der Windische Mark* («herre av Den slovenske mark») som én av titlene sine helt frem til 1918.
***Social Forces*** er et fagfellevurdert vitenskapelig tidsskrift i samfunnsvitenskap. Det ble etablert i 1922 og utgis av Oxford University Press på vegne av det sosiologiske instituttet ved University of North Carolina at Chapel Hill. Tidsskriftet fokuserer på sosiologi, men har et tverrfaglig fokus som også omfatter fag som kriminologi, sosialpsykologi, sosialantropologi, statsvitenskap, historie og samfunnsøkonomi. Tidsskriftet utkommer med fire numre i året.

Tidsskriftet ble etablert av Howard W. Odum i 1922 under navnet *Journal of Social Forces*. Allerede i 1925 ble navnet endret til *Social Forces*. Norskfødte Arne L. Kalleberg er ansvarlig redaktør.

*Social Forces* er indeksert i Social Sciences Citation Index. Ifølge *Journal Citation Reports* har tidsskriftet en *impact factor* i 2016 på 2,113. I Norge er tidsskriftet på nivå 2, det høyeste nivået i den norske kvalitetsinndelingen av tidsskrifter som gir tre ganger flere publiseringspoeng enn artikler i vanlige vitenskapelige tidsskrifter.

Referanser
----------

1. ↑  «Journals Ranked by Impact: Sociology». *2016 Journal Citation Reports*. Web of Science (Social Sciences utg.). Thomson Reuters. 2017.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 5. juli 2018. Besøkt 5. juli 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | OCLC **·** ISSN **·** ISSN
 |
| قصف حمصQaṣaf Ḥimṣ |
| --- |
| Konflikt: Opprøret i Syria i 2011-2012 |
| Skyting med artilleri mot Homs, Syria.Røyk stiger fra trufne bygninger. 25. februar |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 3. februar 2012 – *uklart* |
| Sted | Homs34°42'N 36°44'Ø |
| Resultat | Den syriske hæren gjenerobrer Baba Amr og en rekke andre bydeler. |

 |
| Stridende parter |
| Syrias flagg Syria | Syrias flagg Det syriske nasjonalråd* Syrias flagg Den frie syriske armé
* Syrias flagg Protestanter
 |
| Kommandanter og ledere |
| Syrias flagg Fuʾād Ḥamūd  Syrias flagg Ġassān ʿAfīf  Syrias flagg Muḥammad Maʿruf | Syrias flagg ʿAbd ar-Razzāq Ṭalās  Syrias flagg Aḥmad Ǧumrik (død) |
| Styrker |
| Fjerde pansrede divisjon (7000 soldater) | To bataljoner |
| Tap |
| 38 soldater  Estimert 700-1000 totalt drept i Baba Amr | 140-200 soldater (opposisjonens tall)  Flere titalls soldater og førti fanget (regjeringens tall) |

**Bombardementet av Homs** (arabisk: قصف حمص DIN: *Qaṣaf Ḥimṣ*) er en militær operasjon utført av syriske regjeringsstyrker mot opprørere fra den frie syriske armé i byen Homs (*Ḥimṣ*) som en del av beleiringen av Homs under opprøret i Syria i 2011-2012. 

Bombardementet begynte 3. februar 2012 etter at den frie syriske armé hadde angrepet regjeringsstyrkenes sjekkpunkter og drept 10 soldater. Regjeringsstyrkene begynte deretter å bombardere byen ved hjelp av stridsvogner, helikoptere, raketter og bombekastere. Den syriske regjeringen har nektet for å ha angrepet sivile, og hevder «væpnede grupper» er ansvarlige for de sivile tapene, inkludert drepte utenlandske journalister. I løpet av februar utviklet situasjonen i Baba Amr-bydelen i Ḥimṣ seg til en humanitær krise, med høye tapstall både for sivile og opprørssoldater, som 1. mars trakk seg ut av området etter at de begynte å få lite ammunisjon. Selv beskrev de det som en «taktisk tilbaketrekning».

Eksterne lenker
---------------

* «In Cold Blood» Arkivert 6. april 2015 hos Wayback Machine. *Human Rights Watch*, 10. april 2012.
Politi ved krysset mellom den travle Drottninggatan og Bryggargatan i Stockholm etter hendelsen.
**Bombeangrepet i Stockholm 2010** fant sted 11. desember 2010 da to eksplosive ladninger gikk av med 10 minutters mellomrom i det travle sentrumsområdet ved Drottninggatan/Olof Palmes gate og Drottninggatan/Bryggargatan i Stockholm. Etter den første eksplosjonen kl 16.52 ble en hvit Audi 80 avant satt i brann. Den andre eksplosjonen skjedde kl 17.02. En person identifisert som Taimour Abdulwahab ble funnet med fatale skader i mageregionen og døde straks etter eksplosjonen. Ifølge Tidningarnas Telegrambyrå (TT) skal Abdulwahab ha sprengt seg selv til døde, noe som også ble fortalt av vitner sitert av *Dagens Nyheter*. Inntil Abdulwahab ble det funnet et metallrør og en veske som det ble oppgitt at inneholdet spikre. Det svenske politiet antar at Abdulwahab var selvmordsbomber og etterforsker eksplosjonene som et terroristangrep, det første i Skandinavia.

Taimour Abdulwahab som utførte selvmordsangrepet var født i Bagdad og kom til Sverige i 1992. I 2001 flyttet han til Luton og studerte fysioterapi ved universitetet der.

I en e-post som ble sendt til Tidningarnas Telegrambyrå (TT) 12 minutter før bombeaksjonen ble krigen i Afghanistan, krenkelser av profeten og tegningene til Lars Vilks oppgitt som bakgrunn for aksjonen. I e-posten advarer Abdualwahab mot flere aksjoner, og oppfordrer "muhajediner" til å utføre slike.

30. april 2012 startet en rettssak mot Nazzedine Menni i Glasgow som er tiltalt for medvirkning til terrorangrepet. Ifølge tiltalen kan terrorangrepet ha hatt forgreininger til 5 forskjellige land, men Menni er den eneste som det er tatt ut tiltale mot.

Referanser
----------

1. ↑  The Guardian, Stockholm suicide bomber: Taimour Abdulwahab al-Abdaly profile hentet 30.april 2012
2. ↑  VG, 12.desember 2012: Her er selvmordsbomberens advarsel til Sverige
3. ↑  Aftonbladet 30.april 2012: Han åtalas för terrorattacken i Stockholm
4. ↑  NRK, 30. april 2012: Rettssak om Stockholm-terror i gang i Glasgow
Krigsgrav med mottoet i Yonne, Frankrike.
**Den som våger, vinner** (engelsk: *Who Dares, Wins*; latin: *Qui audet adipiscitur*; tysk: *Wer wagt, gewinnt*; fransk: *Qui ose gagne*; polsk: *Kto ryzykuje, wygrywa*) er et motto som ble gjort populært av britiske spesialstyrkene (SAS) i den britiske hæren. Det er blitt kreditert til grunnleggeren av spesialstyrkene, David Stirling. I SAS har det tidvis blitt humoristisk forvansket til «Who cares [who] wins?» («Hvem bryr som [om] hvem som vinner?»).

Et tidlig uttrykk for samme tanke er det greske τοῖς τολμῶσιν ἡ τύχη ξύμφορος («skjebnen tilgodeser den dristige») av Thukydides, en gresk hærfører og historiker i antikken.

Det er eller har vært mottoet til ni spesialstyrker i verden:

| Nasjon | Enhet |
| --- | --- |
| Storbritannias flagg | Special Air Service (SAS) |
| Australias flagg | Special Air Service Regiment |
| New Zealands flagg | Special Air Service |
| Frankrikes flagg | 1er Régiment de Parachutistes d'Infanterie de Marine |
| Rhodesias flagg | Rhodesian Special Air Service |
| Hellas’ flagg | Taxiarhia Katadromon-Alexiptotiston(13. kommando for spesialoperasjoner) |
| Kypros’ flagg | ΛΟΚ (leses som LOK) |
| Israels flagg | Sayeret Matkal |
| Belgias flagg | Paracommando Brigade |

Referanser
----------

1. ↑  Tsouras, Peter G. (24. oktober 2005): *The Book of Military Quotations*. Zenith Imprint, ISBN 978-0-7603-2340-3, s. 110
2. ↑   Ferguson, Amanda (mars 2003): *SAS: British Special Air Service*, The Rosen Publishing Group, ISBN 978-0-8239-3810-0, s. 12
3. ↑  Thompson, Leroy (1994): *SAS: Great Britain's Elite Special Air Service*, Zenith, ISBN 0879389400, s. 9
4. ↑  τοῖς τολμῶσιν ἡ τύχη ξύμφορος
**Kollbøtte** er en kroppslig **rulle**, eller rotasjon, framlengs eller baklengs om tverraksen og er regnet som grunnleggende ferdighet innen turn. Å slå en kollbøtte kan også være beskrivende for en person som faller omkulls. Som barnelek blir fremlengs rulle gjerne omtalt som å **stupe kråke**.

Bevegelsesmønsteret i en kollbøtte er lik rullebevegelsen i en saltomortale der en kropp roterer om tverraksen i et hopp der hodet søker frem og ned, slik at hoften passerer over hodet uten at hendene berører bakken. En kollbøtte kan også være egnet for å ta av trykket mot underlaget ved et planlagt, eller ikke planlagt fall. Dette vises eksempelvis i en framlengs rulle, der en vanlig kombinasjon fra håndstående er å slippe kroppen over, for så å falle rullende over krummet rygg, og deretter trekke føttene inn mot setet og rulle opp til stående posisjon. 

Etymologisk kommer kollbøtte fra det franske *culbuter*, av *cul* i betydning «bakpart» eller «hode», og *buter* i betydning «støyte imot» og kan oversettes til å gå hodestups eller hodekulls.

En kollbøtte kan i overført betydning også vise til at noen totalt endrer mening eller for å forklare noe som er overraskende eller en rask endring.

Referanser
----------

1. ↑  «*kollbøtte*». *Det norske akademis ordnok*. Besøkt 6. oktober 2021.
2. ↑  «*Kråker og kollbøtter*». *sprakradet*. Besøkt 6. oktober 2021.
3. ↑  «*kollbøtte*». *Det norske akademis ordnok*. Besøkt 6. oktober 2021.
«The Ransom» (*Løsesummen*), maleri av John Everett Millais fra 1860-62
**Løsepenger** er penger eller verdier som blir krevet i utpressing for å frigi en fange eller en gjenstand.
Historisk har dette vært brukt for krigsfanger. Senere er det særlig blitt tilknyttet bortføring og lignende lovbrudd.

Historiske eksempler
--------------------

Julius Cæsar ble tatt til fange av sjørøvere i nærheten av øyen Farmakonisi. Han ble holdt fanget inntil det ble betalt 50 talenter i løsepenger. Sjørøverne hadde først forlangt 20 talenter, men Cæsar mente selv at han var verdt mer. Etter å ha blitt sluppet fri, vendte han tilbake med løsepengene, men fanget og korsfestet røverne.

I Europa i middelalderen var betaling av løsepenger en viktig del av krigføring. En adelig eller kongelig ridder kunne være verdt en stor sum løsepenger om han ble fanget i live. Kjent eksempel på slike riddere som ble holdt for løsepenger var Rikard Løvehjerte og Bertrand du Guesclin.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Løsepenger i *Det Norske Akademis ordbok*
2. ↑  Plutarch, "The Life of Julius Caesar" in *The Parallel Lives*, Loeb Classical Library edition, 1919, Vol. VII, s. 445. Vitja 9. november 2011. (engelsk)
«Castro» har flere betydninger.
En tegning fra 1663, noen år etter byen ble ødeagt.
**Castro** (ødelagt 1649) var en gammel by på vestsiden av Bolsenasjøen i Lazio i Italia, akkurat på grensen til Toscana. 

Den gikk antagelig tilbake til latinernes tid.

Hertugdømmet Castro
-------------------

Kart over hertugdømmet, Bolsenasjøen i nordøst, Det tyrrenske hav i sør.
Kart fra 1642 over hertugdømmene Siena og Castro (helt nederst på kartet).
Hertugdømmet *Castro* hadde sitt sete her fra 1537 til 1649 da byen ble ramponert av paven. I denne tiden var det seks hertuger av Castro fra familien Farnese. Hertugdømmet strakte seg fra Det tyrrenske hav i vest til Bolsenasjøen i øst, avgrenset av elven Fiora i nord og elven Marta i sør.

Byen var omkjempet av pavene på den ene side (Urban VIII og Innocens X) og de farnesinske hertugene av Parma på den annen (Odoardo Farnese og så hans sønn Ranuccio II Farnese). Byen kom dårlig fra "Castro-krigene"; på ordre av pave Innocens X ble den til slutt jevnet med jorden den 2. september 1649. Den ble aldri gjenoppbygd.

Bispesetet ble etter dette flyttet til Acquapendente. Det hadde ligget her siden omkring år 600, først med navnet **Bisentium**, og fra 680 som **Castrum in Tuscia**.

Eksterne lenker
---------------

* *The Cities and Cemeteries of Etruria*, Chapter XXIV – Forfatteren George Dennis beskriver ruinene etter Castro i denne boken fra 1848.
* "Farnese and its history" – en kort historikk, og beskrivelse av hvordan stedet fremstår i dag.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
***Den sorte engel*** (originaltittel: *Une affaire de femmes*) er et fransk drama fra 1988 regissert av Claude Chabrol.

Filmen, som har en roman av Francis Szpiner som litterært forelegg, er basert på ekte hendelser og omhandler Marie-Louise Giraud som ble henrettet 30. juli 1943 for å ha utført 27 ulovlige aborter i Cherbourg.

Isabelle Huppert vant prisen for beste skuespillerinne under den 45. filmfestivalen i Venezia i 1988 for sin rolletolkning i denne filmen.

Handling
--------

Under den militære administrasjonen i det tysk-okkuperte Frankrike under andre verdenskrig: Paul Latour er krigsfange i Tyskland, og hans fattige kone Marie og to barn i en skitten leilighet. En nabo, hvis ektemann også befinner seg i Tyskland, har blitt gravid men forsøker å miste babyen sin. Marie hjelper henne, og etter hvert kommer en rekke andre kvinner til henne. Marie begynner å kreve betaling for hennes tjenester. 

Marie fortsetter sin ulovlige virksomhet, og lar også prostituerte bruke soverommene i leiligheten sin i løpet av dagen. Men når en abort går galt, dør en kvinne, og kvinnens fortvilte ektemann begår selvmord kort tid senere. I tillegg kommer Vichy-regimet, som var fast bestemt på å håndheve moral og stoppe nedgangen i befolkningstallet, har gjort abort strengt ulovlig. Marie risikerer dødsstraff hvis hun blir oppdaget av myndighetene.

Medvirkende
-----------

* Nathalie Nattier - Malou Sénéchal
* Isabelle Huppert - Marie
* François Cluzet - Paul
* Nils Tavernier - Lucien
* Marie Trintignant - Lulu/Lucie
* Dominique Blanc - Jasmine
* Franck de la Personne - Martinet
* Lolita Chammah - Mouche #2
* Aurore Gauvin - Mouche #1

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Den sorte engel* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Den sorte engel* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Den sorte engel* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Den sorte engel* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Den sorte engel* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Den sorte engel* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Den sorte engel* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Den sorte engel* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
Byen og distriktets plassering i Kerala samt Keralas plassering i India
**Kollam** (tidligere *Quilon*) er en by på 394 000 innbyggere (beregning, 2004) i den indiske delstaten Kerala, som ligger helt sørvest på den indiske halvøy. 

Kollam er også et distrikt i Kerala med samme navn, oppkalt etter sin distriktshovedstad. Distriktet grenser i sør til distriktet Thiruvananthapuram, i nord til distriktene Pathanamthitta og Alappuzha, i øst til delstaten Tamil Nadu og i vest mot Arabiahavet. 

Fiskeriprosjektet i Kerala startet her i 1952.

Omkring 30 prosent av distriktet dekkes av Ashtamudisjøen. 

Den 26. desember 2004 ble distriktet Kollam rammet av en tsunami utløst av en rekke undersjøiske jordskjelv langs en linje fra vest for Sumatra til Andamanøyene. Det ble meldt om over 80 omkomne. Foruten nabodistriktet Alappuzha gikk det øvrige Kerala stort sett fri. (Se *Jordskjelvet i Indiahavet 2004*).

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kollam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Kollam – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Abrotonom** (gresk: Ἀβρότονον) var en trakisk hetære på 500-tallet f.Kr. i antikkens Hellas. I henhold til en del redegjørelser var hun mor til Themistokles, en athensk hærfører og politiker, en av de nye politikere som ikke kom fra aristokratiet i de første årene av demokratiet i Athen. Det er et epigram bevart som nedtegner denne forbindelsen. Plutark viser til henne i sin *Erotikos* (Ἐρωτικός). Også Lukian nevner en hetære av det samme navnet.

Navnet *Abrotonum* er også i sin latinske form betegnelsen på en blomst som Plinius den eldre nevner i *Naturalis Historia*: «Blomsten til abrotonum, som dukker opp om somrene, har en kraftig, men behagelig duft; den er av skinnende gyllen farge...»

Referanser
----------

1. ↑   Smith, William (1867): «Abrotonum» Arkivert 31. desember 2005 hos Wayback Machine. i: Smith, William: *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, **1**, Boston, MA, s. 3
2. ↑   Plutark: *Themistocles* 1; Athen. xiii. p. 576, c.
3. ↑  Claudius Aelianus: *Varia Historia* xii. 43
4. ↑  *Erotikos*, s. 753, d. Se også Brenk, Frederick E. (1988): Plutarch's *Erotikos*: The Drag Down Pulled Up Arkivert 8. juli 2011 hos Wayback Machine. (PDF), Illinois Classical Studies 13 (2)
5. ↑  Lukian: *Dialogues of the Courtesans* 1
6. ↑   *The natural history of Pliny*, bind 4 (E-bok fra Google), s. 334
***Yinshan zhengyao*** (kinesisk: 饮膳正要; «Den riktige dietts prinsipp») er et kinesisk verk om ernæringslære, forfattet av Hu Sihui (忽思恚 - på kinesisk er navnet blitt skrevet på forskjellig vis). Han var den kinesiske diettlege fra Yanyou-æraen til Tianli-æraen (1314–1330) ved mongolerhoffet. Hans kinesiske embedstittel lød *yǐnshàn tàiyī* (饮膳太医; «keiserlig lege fot drikke og spise»).

Beskrivelse
-----------

Verket dateres til året 1330, og er dedisert til Yuan-keiseren Wenzong (Wénzōng 文宗), mongolkhanen Borzigin Tubtemur (kinesisk 孛儿只斤图帖睦耳). Det omfatter tre bind (*juan*).

Boken gir viktig innsikt i steppenomadenes kosthold i de kinesisk-mongolske grensetrakter, og i kinesisk kosthold under mongolertiden. Ifølge forfatternde Buell og Anderson turde forfatteren ha tale et tyrkerspråk, sannsynligvis uigursk, og ha vokst opp i en kinesisk-tyrkisk og til sist i en mongolsk blandingskultur. De viser til at flere matoppskrifter er klart videreført til de moderne Huikineseres (回) kjøkken i Ningxia 

Også persisk-arabiske matoppskrifter er å finne i verket. Den kinesiske innflytelse blir tydelig for det meste hva angår plantebasert kost.

Den engelske oversetteøse hos Buell & Anderson lyder *Proper and Essential Things for the Emperor’s Food and Drink*.

Viktige tidlige trykk
---------------------

* *Sibu congkan xubian*, *zibu* (四部丛刊续编子部) (Reproduksjon av et Ming-trykk fra 1456)
* *Zhongguo gudai banhua congkan* (中国古代版画丛刊)
* *Zhongguo gudai banhua congkan* 中国古代版画丛刊 (元残卷 ufullstendig tekst fra mongolertiden)

Moderne utgaver
---------------

* Renmin weisheng chubanshe (interpunktert kritisk utgave), 1986
* Zhongguo pengren guji congkan, 1988 (med nykinesisk oversettelse)

Referanser
----------

1. ↑  Zhongguo pengren baike quanshu, S.688
2. ↑  Buell und Anderson, S.4
3. ↑  Anderson, S.75

Litteratur
----------

* Eugene Newton Anderson, *The Food of China*, Yale University Press, New Haven 1988, ISBN 0300039557
* Paul D. Buell & E. N. Anderson: *A Soup for the Qan*, London/New York 2000
* Zhongguo pengren cidian, S.662
* Zhongguo pengren baike quanshu, S.688
* Zhongguo pengren wenxian tiyao, Nr.56
En **lørje**, eller **lorje**, er en større, enkel og flatbunnet pram (en type lekter) som typisk er butt i begge ender.[] Den er et tilnærmet firkantet fartøy som gjerne fulgte med andre båter (fraktebåter, slepebåter osv.) og ble brukt som landgangsfartøy for folk og fe og/eller som en eller flere ekstra frakteplattformer. Det er også beskrevet slike farkoster/lørjer som var spisse i endene, men det er uklart om typen da kan kalles en lørje.[] En slepebåt kunne slepe flere lørjer samtidig. Båttypen ble benyttet såvel langs kysten som på innsjøer og elver, som for eksempel på Drammenselva.

på elver og innsjøer, som langs kysten.

Etymologien til ordet er ukjent.[] Uttrykket brukes imidlertid også til å betegne båter som er i særdeles dårlig forfatning (som med betegnelsen holk).

Referanser
----------

1. ↑  «Elvetrafikken I Gamle Dager – Historier.no». *historier.no*. Besøkt 10. oktober 2022.

Se også
-------

* Pram
* Lodje

Eksterne lenker
---------------

* *Lørjene på Drammenselva.* Terra Buskerud. Historieboka.no Arkivert 28. januar 2021 hos Wayback Machine.
**Griqua** (afrikaans: *griekwa*) er en undergrupper av Sør-Afrikas multietniske fargede. 

Griquaene er ofte regnet som etnisk og kulturelt blandet folkeslag hvis opphav går tilbake til blandingsekteskap eller seksuelle relasjoner mellom europeiske kolonister i Kappkolonien og khoikhoiene som allerede bodde der i de 17. og 18. århundrene. Denne antagelsen kommer antagelig fra navnet som en blandet gruppe av grigriquaer (en gruppe Kappkhoikhoier), «bastarder», koranna og tswana som levde på stedet for dagens Griekwastad, fikk i 1813 av pastor John Campbell fra London Missionary Society (tidligere *Klaarwater*). Ifølge Isaac Tirion, levde grigriquaene allerede i denne nordøstlige seksjonen av Kappkolonien i 1730.

Genetiske beviser indikerer at majoriteten av dagens griqua–befolkning er en etnisk blanding av europeiske gener som dateres tilbake til Jan van Riebeecks tid blandet med khoikhoi og, senere, afrikanske (hovedsakelig tswana) folkeslag, med kun mindre innslag av san.

Den totale griqua–befolkningen er ukjent. Folket ble ødelagt av en rekke faktorer. Den viktigste er apartheid–epoken hvor mange griquaer valgte å skjule seg blant betegnelsen «fargede» i frykt for at deres griquarøtter kunne plassere dem i nedre nivå blant afrikanerne. Det som er sikkert er at en betydelig del av befolkningen har griquarøtter (dvs khoikhoiforfedre). Dessverre blir denne bakgrunnen for ofte sett ned på i Sør–Afrika.

Griquaene har gitt sitt navn til flere deler av Sør–Afrika som «Griqualand» ettersom de migrerte bort fra andre befolkningsområder. 

* Griqualand East er et område rundt Kokstad i grenseområdet mellom Eastern Cape og KwaZulu-Natal. Dette området ble befolket av Adam Kok III og 2000 griquaer som fulgte ham over Drakensberg i 1861. Griquaene ble stort sett absorbert inn i den lokale xhosa–befolkningen.
* Griqualand West er området rundt Kimberley og ble betydelig da diamanter ble oppdaget der.

Referanser
----------

1. ↑  «Places.co.za». Arkivert fra originalen 14. august 2007. Besøkt 19. august 2007.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. september 2007. Besøkt 19. august 2007.
3. ↑  Alan G. Morris. 1997. «The Griqua and the Khoikhoi: Biology, Ethnicity and the Construction of Identity.», *Kronos Journal of Cape History*, nr 24, s 106 - 118

Eksterne lenker
---------------

* Griquaenes historie
* «Children of the Mist – the lost tribe of South Africa»
* Kokstad
* Kranshoek
* Griquatown og Campbell
* History of the Rehoboth Basters and the Griqua in Maps and Pictures Arkivert 4. januar 2012 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Kollafjørður** (IPA: [ˈkɔtlaˌfjøːɹʊɹ], dansk: *Kollefjord*) er en fjord i Tórshavnar kommuna på østsiden av Streymoy på Færøyene som strekker seg litt over 4 kilometer fra innløpet ved Tangafjørður.

Fjorden er forholdsvis dyp og omgitt av høye fjell. Vørlufjall (633 moh.) og Dyllan (481 moh.) ligger på nordsiden og Kaldbakskambur (585 moh.) på sørsiden. Fra fjordbunnen går Kollfjarðardalur videre nordvestover med et viktig trafikk-knutepunkt for hovedveiene fra Tórshavn i sør og videre nordøstover og vestover til øyene.

Tettstedet Kollafjørður strekker seg langs nesten hele nordkysten av fjorden og bygda Oyrareingir ligger i bunnen. På sørsiden ligger Signabøur.

Bygdene langs Kollafjørður har tradisjonelt vært regnet med til Norðurstreymoy, men har siden 1. januar 2009 vært en del av Tórshavnar som primært dekker Suðurstreymoy.

Referanser
----------

1. ↑  (Kjalnestangi-fjordbunnen) Kort & Matrikelstyrelsen: Føroyar - Topografisk Atlas 1:100 000

Portal: Færøyene
**Lørenveien** (1a–65, 2–70) er en vei i bydel Grünerløkka i Oslo. Den går fra Trondheimsveien like ved Sinsenkrysset, gjennom bolig og næringsstrøk på Sinsen og Løren til Økernveien ved Økern.

Veien fra Økern til Sinsen blei anlagt i 1900 og fikk navnet *Ulvenveien*. I 1903 blei veien forlenga til Sinsen, og året etter fikk heile strekninga dagens navn.

Lørenveien starter inne i veisystemet rundt Sinsenkrysset, og verken denne eller den halvparallelle Olav Hegnas vei har derfor bilatkomst fra krysset/Trondheimsveien.

Nr 2 er det tidligere Sinsen kapell, seinere *Sinsen Samfundshus*. Det brukes nå til kulturskole og juniorklubb for bydelen. På østsida følger så ei lang strekning med villaer og tomannsboliger, mens vestsida er prega av to store skoleanlegg. Nr 7 er Sinsen skole (1.–10. trinn; oppført 1938, arkitekt Georg Greve), mens nr 11 er den tidligere Sinsen videregående skole (oppført 1939, samme arkitekt). Skolen har sia 1990 husa ulike institusjoner innen voksenopplæring, nå Oslo Voksenopplæring Sinsen. Mellom skolene ligger Sinsenparken med en minnebauta over 24 fra området som blei drept under andre verdenskrig (reist 1949, kunstner Alfred Seland).

Nr 13 er Sinsen kirke (innviet 1971, arkitekter Turid og Kristen Bernhoff Evensen).

Når vi passerer Sinsenveien, kommer vi inn i det som nå kalles Lørenbyen. Det er et stort område, som tidligere var industri- og næringsbygg, samt militæranlegget Løren leir (nr 38; bl.a Hærens forsyningskommando). Området er nå (2008) omtrent midtveis en stor transformasjonsprosess til boliger. 

Løren leir var før andre verdenskrig ammunisjonsfabrikk (Norma Prosjektilfabrikk). Under krigen var området fangeleir for russiske krigsfanger.

Noe næring er imidlertid igjen på sørsida av veien i dette området, hovedsakelig anlegget til Nortura (nr 35–39). Her var Fellesslakteriet fra 1911 (arkitekt Adolf Agthe); nå er det i hovedsak kontorer og lager her, men det foregår fortsatt en del pakking av frossenvarer. 

Siste del av veien ned mot Økernkrysset er utelukkende næringsbygg. Det mest dominerende er nok nr 57–63, der Coops hypermarked Obs! holder til.

Litteratur
----------

* Knut Are Tvedt, red. (2010). «Lørenveien». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 347. ISBN 978-82-573-1760-7.

Eksterne lenker
---------------

* «Oslo kommune – Bydelsoversikt (L)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Post hoc ergo propter hoc*** (latin: «Etter dette, derfor på grunn av dette») er en tankefeil om kausalitet. Denne setningen antyder at dersom en hendelse forekommer etter en tidligere hendelse, så må den første hendelsen være den kausale årsaken til den andre hendelsen.

Logisk fremstilling
-------------------

* A inntreffer og deretter inntreffer B også
* Derfor er A årsaken til B

A kan være årsaken til B i noen tilfeller, men en kan ikke bevise en kausal sammenheng mellom A og B ved bruk av argumentasjonen som er vist ovenfor.

Eksempler
---------

1. *Jeg hadde hodepine og så spiste jeg et eple. Senere gav hodepinen seg. Derfor var det eplet som kurerte hodepinen*
2. *Global piratvirksomhet har gått kraftig nedover i de siste hundre årene. Senere har den globale temperaturen steget. Derfor er mindre global piratvirksomhet årsaken til økt global temperatur*
3. *Natten kommer etter dagen, derfor er dagen årsaken til natten*

*Cum hoc non est propter hoc* (fornektelse av prinsippet)
---------------------------------------------------------

Dersom man vil uttrykke med et annet latinsk uttrykk at det foreligger en feilslutning av type *post hoc ergo propter hoc*, kan man si *cum hoc non est propter hoc* (latin: «med dette er ikke på grunn av dette»).

Se også
-------

* Kausalitet og korrelasjon

Kilder
------

* Sceptic's Dictionary
* Post Hoc Reasoning Arkivert 10. juli 2011 hos Wayback Machine.
* Iron Chariots Arkivert 7. september 2011 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Postcode Address File** (**PAF**) er en oversikt over alle postadresser i Storbritannia, som vedlikeholdes og formidles mot lisensavgift av Royal Mail. PAF inneholder pr. januar 2007 over 27 millioner postadresser.

Filen kan kjøpes på flere forskjellige digitale medier, og det er også utviklet programvare av Royal Mail og av tredjepart for å behandle dataene.

I tillegg til å bruke filen for å få korrekt adressering, er det mange selskaper som bruker den til andre formål, som utregning av forsikringspremier der risikoen er avhengig av bosted, markedsføring, statistikk og annet.

Royal Mail er klar over og sier fra om at PAF inneholder feil, dels på grunn av feiltasting/feilinnlesning, og dels på grunn av at det kan gå en tid før nye adresser blir innlemmet, spesielt ved større utbyggingsprosjekter. Dette har ført til problemer for en del mennesker, fordi mange selskaper til tross for advarsler antar at PAF ikke inneholder feil, og derfor nekter å opprette kundeforhold med personer som oppgir avvikende adresser.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 29. september 2007. Besøkt 15. januar 2007.

Eksterne lenker
---------------

* PAF fra Royal Mail
Jaliba Mamadou i Gambia
En **griot** er en tradisjonell skald i vestafrikansk kultur; han er sanger, musiker, historieforteller, historiker og tidligere også hoff-skald og talsmann for herskere. I vår tid opptrer grioter ved dåp, bryllup, begravelser, idrettsarrangement og politiske møter.

Grioter finnes i flere land og folkegrupper i Vest-Afrika: blant annet mandefolkene (mandinka, malinké, bambara mfl), fulɓe (fulani), hausa, songhai, tukulóor, wolof, serer, mossi, dagomba og susu. Ordet *griot* antas å stamme fra det franske *guiriot*, som igjen kommer fra det av portugisiske *criado*, den maskuline formen av «tjener». I de ulike folkegruppene er griotene kjent under flere ulike navn: *jeli* bland mandefolkene i nord og *jali* i sør, *guewel* på wolof, *gawlo* på fulfulde. 

Grioter spiller på instrumenter som balafon, kora, bolon og ngoni.

Historisk sett har griotene tilhørt et slektsbasert laug/kaste, hvor man gifter seg innen kasten og yrket går i arv.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Kilde for sitat og vurderinger er Ingse Skattums innledning til *Sundjata*, 2013
2. ↑  Saether, E (2003), The Oral University - Attitudes to music teaching and learning in the Gambia, Malmö academy of music, Malmö.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Isak Moses Hartvig Glückstadt** (født 22. april 1839 i Fredericia, død 11. juni 1910 i Søllerød), var en dansk bankdirektør, politiker, geheimeråd og numismatiker.

Glückstadts våpen på Frederiksborg slott
Isak Glückstadt var første administrerende direktør for Den Danske Landmandsbank (i dag **Danske Bank**). Han tiltrådte i februar 1872, og var direktør til sin død i 1910.

Før tiden som administrerende direktør i Den Danske Landmandsbank var Glückstadt innehaver av Bankierfirmaet Glückstadt & Co i Christiania, og fra våren 1871 var han direktør i Den norske Creditbank i Christiania. Han var også var medstifter av Det Østasiatiske Kompagni i 1897. 

Han var dessuten formann i Det mosaiske trossamfunn i København og en aktiv støttespiller for den jødiske menigheten i byen.

Han var far til Valdemar Glückstadt og Emil Glückstadt.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8   denstoredanske.dk[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   denstoredanske.dk[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Jul. Schovelin, *Den Danske Landmandsbank, Hypotek- og Vekselbank 1871-1921,*, København 1921. side 202.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Nationalencyklopedin
 |
***Grip ordet, komiker!*** er en norsk humorserie med norske stand-up-komikere som ble sendt på NRK i 1995. En lang rekke av de som i ettertid ble kjente komikere i Norge hadde sin TV-debut i dette programmet. Programmet ble gikk seint på mandagskveldene.

Bakgrunnshistorie
-----------------

I august 1994 åpnet Christian Kvart med standup på scenen fra første dag. Eddi Eidsvåg booket komikere utenom RDKs regi, og stedet etablererte seg som en offisiell standupscene i Oslo. Øyvind Loven, Åsleik Engmark, Atle Antonsen, Trond Hanssen, Øyvind Angeltveit og Thomas Giertsen debuterte her. TV-produsent Erling Bonde så tidlig potensialet, og satte i gang den første TV-produksjonen "Grip ordet, komiker!" fra Christian Kvart, som ble sendt på NRK i 1995. Med dette begynte kjennskapen til genren å etableres i større grad.

I serien fikk vi blant annet se og høre Jon Schau, Rigmor Galtung, Jånni Kristiansen, Are Kalvø, Sturla Berg-Johansen, Ragnhild Lavik-Lund, Siv Lysell, Yann-Robert, Kenneth Dean, Erling Bonde, Eilert Munch Lund, Maja Løvland m.fl.

Referanser
----------

1. ↑  VG - (03.02.1995) «NRK TV kjører i kveld i gang serien «Grip ordet, komiker!», om «stand up comedy», en form for komikk som fortsatt befinner seg på nybegynnerstadiet i Norge.»
2. ↑  «Historien om Reis Deg Komikerklubb». *rdk.no*. Reis Deg Komikerklubb. Arkivert fra originalen 17. august 2016. Besøkt 4. august 2016.