Forskjellige vermuter
**Vermut** er en sterkvin som er smaksatt med aromatiske urter og krydder. Oppskriftene holdes hemmelig av de enkelte produsenter. Drikken ble oppfunnet av Antonio Benedetto Carpano fra Torino i 1786. Han valgte navnet *vermut* fordi han var inspirert av en tysk sterkvin krydret med malurt, urten som også brukes i absint. Det tyske ordet *Wermut* betyr både *malurt* og *vermut*. Urtene ble opprinnelig tilsatt for å dekke over den råe alkoholsmaken i billig vin.

Vermut er smaksatt med forskjellige botaniske stoffer (røtter, bark, blomster, frø, urter og krydder).

Produksjonsmetoden varierer fra merke til merke men starter med vin. De vanligste vindruene som benyttes er Clairette blanche, Piquepoul, Trebbiano, Bianchetta og Trevigiana. Deretter legger man til et nøytral brennevin, eller man kan blande spriten med druesaft før gjæring. For søt vermut tilsettes det sukker, opptil 15%. Så blander man inn malurt og de andre botaniske stoffene. Det er forskjell mellom de forskjellige produsenten hvor lenge den lagres før den tappes på flasker. Vermut har et alkoholnivå på 15-20%.

Den opprinnelige formen er tørr, hvit vermut, ofte markedsført som «ekstra tørr» (Extra Dry). Tørr vermut, som stammer fra Frankrike, er en viktig ingrediens i cocktailen martini sammen med gin eller vodka.

Søt vermut kommer vanligvis fra Italia og er søt, krydret og urteaktig. De fleste søte vermut er røde og drikkes ofte som aperitif. Den hvit søte vermut (*bianco*) brukes i cocktailer, som Manhattan, eller som en aperitif.

Det har også kommet en rosé vermut på markedet som er en mellomting mellom søt og tørr, den kan variere fra merke til merke.

Vermut serveres avkjølt, 12°C-14°C for tørr og rosé og 16°C for søt. Man bruker et cocktailglass eller en tumbler glass, ca. 90ml, og en isbit, eventuelt en skive sitron eller appelsin som hjelper til med å få frem smaken av vermut. Eventuelt kan man servere den med is eller med kullsyreholdig vann. Vermut er en viktig ingrediens i mange klassiske cocktails, som martini og manhattan.

De mest kjente vermutprodusentene er: 

* Carpano (Italia)
* Cinzano (Italia)
* Distillerie Stock (Italia)
* Martini & Rossi SpA (Italia, se Martini for informasjon om produktet)
* Punt e Mes (Italia)
* Dolin (Frankrike)
* Noilly Prat (Frankrike)

Referanser
----------

1. 1 2 3  Supercall (26. juni 2016). «Vermouth 101: The Ultimate Guide». *Thrillist* **(engelsk)**. Besøkt 28. september 2023.
2. 1 2  «How to Drink Vermouth».
3. 1 2  «Learn All About Vermouth: An Aperitif and Cocktail Ingredient». *The Spruce Eats* **(engelsk)**. Besøkt 28. september 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |

| * v
* d
* r
Vin |
| --- |
| Vintyper | Rød **·** Hvit **·** Rosé **·** Musserende **·** Dessert **·** Sterkvin **·** Fruktvin **·** Retsina |
| Vindruer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Grønne druer | Albariño **·** Chardonnay **·** Chenin blanc **·** Cinsault **·** Gewürztraminer **·** Grüner Veltliner **·** Muscat **·** Pinot blanc **·** Pinot gris **·** Riesling **·** Roditis **·** Sauvignon blanc **·** Savatiano **·** Sémillon **·** Viognier |
| Blå druer | Cabernet franc **·** Cabernet sauvignon **·** Carménère **·** Dolcetto **·** Gamay **·** Grenache **·** Lagrein **·** Malbec **·** Merlot **·** Nebbiolo **·** Barbera **·** Petite sirah/durif **·** Petit verdot **·** Pinotage **·** Pinot noir **·** Sangiovese **·** Syrah/shiraz **·** Tempranillo **·** Zinfandel |

 |
| Vinregioner | Alsace **·** Amarone **·** Asti **·** Barbaresco **·** Barbera d'Asti **·** Barolo **·** Barossa **·** Beaujolais **·** Bordeaux **·** Burgunder **·** Chablis **·** Champagne **·** Chianti **·** Commandaria **·** Loire **·** Dão **·** Egri Bikavér **·** Madeira **·** Marsala **·** Mosel-Saar-Ruwer **·** Portvin **·** Rheingau **·** Rheinhessen **·** Rhône **·** Rioja **·** Sancerre **·** Sauternes **·** Sherry **·** Tokaji **·** Valpolicella **·** Vermut **·** Vinho verde **·** Vouvray **·** Paarl **·** Stellenbosch **·** Franschhoek |
| Annet | Cru **·** Maserasjon **·** Vinproduserende land **·** Sommelier **·** Varietal **·** Ønologi **·** Appellasjoner **·** Vinproduksjon **·** Vitikultur |