recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rotstrekvierfly** (*Brachylomia viminalis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig over hele Norge unntatt lengst i nord.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 27 – 32 mm), kraftig, grått nattfly. Øynene er ikke hårete, hannen har smalt fjærformede antenner, hunnen trådformede. Forkroppen (thorax) og forvingen er grå, forvingen mørkere i den innerste delen (innenfor nyremerket). Tverrstripene er gjerne utydelige, men nyre- og rimgmerkene er markerte, lyse med smal, svart kant. Ved roten er det en kort, svart lengdestrek. Bakvingen er silkeaktig brungrå. Larven er blekgrønn.

Levevis
-------

Denne arten kan påtreffes over alt der det vokser selje eller viere (*Salix* spp.), som er larvenes næringsplanter. Arten overvintrer som egg, og larvene lever på sammenspunne blader om våren og forsommeren. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

Utbredelse
----------

Rotstrekvierfly er utbredt i Europa, unntatt lengst i sør, og videre østover til Japan. I Norge er den vanlig nord til Alta i Finnmark.

Referanser
----------

1. 1 2  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 24. juli 2020. Besøkt 24. juli 2020.

Kilder
------

* Norges sommerfugler – Vanlig vierfly
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Brachylomia viminalis* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *rotstrekvierfly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *rotstrekvierfly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *rotstrekvierfly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *rotstrekvierfly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *rotstrekvierfly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *rotstrekvierfly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Brachylomia viminalis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Philippe Ma Ji** (født 1918, død 11. februar 1999) var katolsk biskop av Pingliang i provinsen Gansu i Folkerepublikken Kina.

Han ble presteviet i 1947. Han ble generalvikar for Pingliang i 1951. Han var fengslet 1955-57, og igjen fra 1965 til han ble rehabilitert i desember 1979. Han gjorde evangeliseringsarbeid i området fra tidlig i 1980-årene. 

Ma Ji ble bispeviet i 1987 som regjeringsanerkjent biskop av Pingliang, med biskop Zhang Wenbin av Dali som hovedkonsekrator. Allerede neste året, i et dokument av 14. august 1988, erklærte han at han ikke lenger ville vite noe av den kinesiske patriotiske katolske forening. Han deltok ikke desto mindre i møter innen «den åpne kirke», og engasjerte seg der – for eksempel i 1989 – sterkt for krav om at det offentlige tilbakeleverte konfiskert kirkelig eiendom, krevde at biskoper og prester som hadde giftet seg skulle forlate sine poster, og gikk inn for en åpen anerkjennelse av pavens primat – også i praktisk og ikke bare i symbolsk forstand.

Han nøt stor støtte fra «undergrunnsbiskopene» i landet, samt også fra en del av de «åpne» biskoper.

Han foretok i 1999 også en hemmelig bispevielse av en «undergrunns»prest som ikke ville ha noe med «den åpne kirke å gjøre», Nicholas Han Jide.

Referanser
----------

1. 1 2   Catholic-Hierarchy.org, katolsk hierarki ID maqi, besøkt 23. november 2021[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Catholic-Hierarchy
 |
**Volker Fried** (født 1. februar 1961 i Osnabrück), tysk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1984 i Los Angeles, 1988 i Seoul og 1992 i Barcelona og 1996 i Atlanta. 

Fried vant en olympisk sølvmedalje i landhockey under OL 1984 i Los Angeles. Han var med på det vesttyske laget kom på andreplass landhockeyturneringen bak Pakistan. Vest-Tyskland vant semifinalen med 1-0 over Storbritannia, men tapte finalen mot Pakistan med 1-2. Fried spilte sju kamper i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1992 Spanias flagg Barcelona - Gull **Gull** i landhockey, menn Tysklands flagg Tyskland
* 1984 USAs flagg Los Angeles - Sølv Sølv i landhockey, menn Vest-Tysklands flagg Vest-Tyskland
* 1988 Sør-Koreas flagg Seoul - Sølv Sølv i landhockey, menn Vest-Tysklands flagg Vest-Tyskland

Referanser
----------

1. ↑   www.munzinger.de[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (de) Volker Fried – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Volker Fried – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Volker Fried – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Munzinger (sport)
 |
**Volkert van der Graaf** (født 9. juli 1969 i Middelburg) er en nederlandsk drapsmann som ble kjent etter at han drepte den nederlandske partilederen Pim Fortuyn i 2002. Han ble umiddelbart pågrepet.

Van der Graaf var universitetsutdannet og hadde fra tidlig alder vært opptatt av dyrevern.

Under rettssaken etter drapet forklarte Van der Graaf at han drepte Fortuyn for å beskytte nederlandske muslimer og asylsøkere mot forfølgelse. Han mente Fortuyn angrep svake grupper i samfunnet og brukte muslimer som skyteskive for å oppnå politisk makt.[]

Til innvendingen om at Fortuyn kjempet med demokratiske midler, sa Van der Graaf at også Hitler kom til makten i demokratiske valg. Han sammenlignet støtten til Fortuyn med støtten til nazistene i 1930-årene.

Han ga uttrykk for at han i ettertid var i tvil om hvorvidt det hadde vært riktig å drepe Fortuyn.

De rettpsykiatriske sakkyndige uttalte i sin rapport at Van der Graaf hadde vært overbevist om at han ville beskytte svake grupper ved å drepe Fortuyn. De uttalte at han han var høyt intelligent, men hadde tvangsnevrotiske trekk og en rigid moral med liten toleranse for andres meninger. Fortuyn kom til å representere alt han foraktet. De sakkyndige anså Van der Graaf som strafferettslig tilregnelig.[]

Han ble dømt til 18 års fengsel. Han ble prøveløslatt i mai 2014.

Referanser
----------

1. ↑  «'We moeten Volkert van der G. net zo behandelen als andere veroordeelden' - Opinie - Voor nieuws, achtergronden en columns». *De Volkskrant* **(nederlandsk)**. Besøkt 27. mars 2017.

Kilder
------

* BBC – Fortuyn killer beset by doubt, hentet 22. november 2011
* BBC – Profile: Fortuyn killer, hentet 22. november 2011

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Philippe Le Hardy de Beaulieu** (født 1887, død 1942) var en belgisk fekter som deltok i de olympiske leker 1912 i Stockholm, han deltok også under Ekstralekene 1906 i Athen.

Le Hardy de Beaulieu vant en olympisk bronsemedalje i fekting under Sommer-OL 1912 i Stockholm. Han kom på tredjeplass i den individuelle konkurranseb i kårde, bak sin landsmann Paul Anspach og Ivan Osiier fra Danmark.

Seks år tidligere, under Ekstralekene 1906 i Athen, var han med på det belgiske laget som kom på tredjeplass, bak Frankrike og Storbritannia, i lagkonkurransen i kårde.

OL-medaljer
-----------

* 1912 Sveriges flagg Stockholm - Bronse Bronse i fekting, kårde
* (1906 Hellas’ flagg Athen - Bronsev Bronse i fekting, kårde lagkonkurranse (Belgia)

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Philippe Le Hardy de Beaulieu – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Philippe Le Hardy de Beaulieu – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Philippe Le Hardy de Beaulieu – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Philippe Le Hardy de Beaulieu – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Philippe Le Hardy de Beaulieu – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
Kne hos menneske, med kneskjellet til høyre   Litografi (Gray's Anatomy)
**Kneskjell** eller **kneskål** (latin: *patella*) er betegnelsen på et skjellformet bein som glir i furen på forsiden av kneet, og er en del av strekkapparatet til kneet. Kneskjellet er innkapslet i knesenen, eller patellarsenen, som er festet i fremre lårmuskel og på fremsiden av skinnebeinet. Små knokler innkapslet i sener eller leddkapsler kalles sesambein. 

Kneskjellet har form som et utsnitt av en halvkule, med en spiss (*apex*) som peker nedover og en mer avrundet øvre kant (*basis patellae*). Skjellets bakside er er glatt og dekket av brusk.

Se også
-------

* Knerefleks (patellarrefleks)
* Patellaluksasjon (kneskjell ut av ledd)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Patella – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Store medisinske leksikon: Kneet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
**Scancem** ble opprettet som et norsk-svensk selskap i 1986. Det var eid 50/50 mellom norske Aker Norcem (senere Aker) og svenske Euroc. Disse to selskapene hadde gjennom mange år inntatt en rekke posisjoner i andre land, og da i første rekke innen sementproduksjon.

I selskapet inngikk all sementproduksjon og sementhandel utenfor Norge og Sverige, samt virksomheter innen betong- og betongvare, kull, tørrbulk og kalk.

Scancem kjøpte seg etterhvert opp i flere andre utenlandske sementselskaper:

* 1988 Allentown (USA)
* 1988 Castle Cement (England)
* 1989–1992 Valenciana (Spania)
* 1992 Kunda Nordic Tsement (Estland)

I 1996 fusjoneres all sement og byggevarevirksomhet i Aker og Euroc inn i Scancem. Aker og Euroc eier da 1/3 hver. De internasjonale operasjonene videreføres i datterselskapet Scancem International. Scancem er på denne tiden verdens 6. største sementselskap.

I 1999 selges Scancem til det tyskbaserte selskapet Heidelberger Zement, senere HeidelbergCement.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
«Fra Maurangerfjorden», landskapsmaleri av Amaldus Nielsen i Nasjonalgalleriet.
**Landskapsmaleri** er en sjanger innen maleriet som innebærer en realistisk eller stilisert fremstilling av et landskap, ofte i kombinasjon med staffasjer og arkitekturelementer.

Landskapsmotiv har vært kjent fra hellenismen og i romersk keisertid. I andre halvdel av 1300-tallet gjenoppstod sjangeren. Den var mye brukt i Nederland på 1500-tallet. 

På 1600-tallet ble motivet videreutviklet av en gruppe malere i Roma til det *ideale landskap*, et vidt panoramabilde med store rolige former. Landskapet kan være utstyrt med antikke monumenter og ha et mytologisk innhold og blir da kalt *heroisk landskap*. Sentrale her er Claude Lorrain og Nicolas Poussin.

I Tyskland og England utviklet det romantiske landskapsmaleriet seg i løpet av 1700-tallet med kunstnere som Friedrich, Gainsborough, Constable og Turner. På 1800-tallet men naturalismen ble landskapsmaleri dem mest utbredte sjangeren og impresjonistene arbeidet også med landskap.

Landskap er også kjent i kinesisk og japansk kunst fra 1500-tallet og fremover.

* Li Cheng, Luxuriant Forest among Distant Peaks (1000-tallet)Li Cheng, Luxuriant Forest among Distant Peaks (1000-tallet)
* Martin Johnson Heade, Newburyport Meadows (ca. 1876 –81)Martin Johnson Heade, Newburyport Meadows (ca. 1876 –81)
* Frants Bøe, Fra Vestlandet (1845)Frants Bøe, Fra Vestlandet (1845)
* John Constable, The Hay Wain (1821)John Constable, The Hay Wain (1821)
* Niels Skovgaard, Autumn day at Lillehammer (1910)Niels Skovgaard, Autumn day at Lillehammer (1910)
* Johan Gørbitz, Norsk landskapJohan Gørbitz, Norsk landskap
* Peder Balke, Fyr på den norske kyst (1850-1860)Peder Balke, Fyr på den norske kyst (1850-1860)
* Auguste Renoir, Landscape (1889)Auguste Renoir, Landscape (1889)
* Reidar Kolbrek, Solrenning (2012)Reidar Kolbrek, Solrenning (2012)
* Franz Sedlacek, Mountain Landscape with Automobile (1931)Franz Sedlacek, Mountain Landscape with Automobile (1931)

Se også
-------

* Arkitekturmaleri
* Landskap (ulike betydninger)
* Vedutamaleri
* Historiemaleri
* Portrett
* Sjangermaleri
* Stilleben
* Marinemaleri
* Prospekt (topografisk bilde)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Landscape paintings – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Encyclopedia.com  (engelsk)
* Utstillingskatalog (engelsk)
* Landskapsmaleri i fransk kunst (engelsk)
* Lanskapsmaleri i kinesisk kunst (engelsk)

  

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Christopher Mason** (født 20. april 1976 i Red Deer i Alberta) er en canadisk ishockeyspiller. Han er målvakt og har i perioden fra 1998 til 2008 spilt for NHL-klubben Nashville Predators, bortsett fra sesongen 2002-2003 da han spilte for Florida Panthers og sesongen 2004-2005 da han under lockouten i NHL ble Norgesmester for Vålerenga med en redningsprosent på 93,35. Mason blir regnet som en av de beste målvaktene i norsk ishockey gjennom tidene. Sommeren 2008 ble han solgt til St. Louis Blues og spilte der frem til sommeren 2010 da han signerte en kontrakt med Atlanta Thrashers.

15. april 2006 ble han den niende målvakten i NHLs historie som har fått godskrevet en skåring da Phoenix Coyotes' løper Geoff Sanderson laget et selvmål og Mason var den siste Nashvillespilleren som hadde hatt pucken.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Chris Mason – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Chris Mason – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Chris Mason – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
* Aftenposten 4. juli 2007 om Masons nye kontrakt
* «Drømmekamp av eks VIF-spiller», TV2 Sporten 26. november 2008 om Mason i St. Louis Blues
**Landslaget for spelemenn** (LfS) var en organisasjon for folkemusikk og -folkedans i Norge som blei slått sammen med Norsk Folkemusikk- og Danselag i 2009 og danna FolkOrg. Laget blei stifta i 1923 og hadde mot slutten over 5000 medlemmer og rundt 150 lokal- og fylkeslag over hele landet. 

Formålet med Landslaget for spelemenn var å være ei drivkraft innen utbyggingen av ulike utdanningstilbud innen instrumental og vokal folkemusikk og folkedans, samtidig som de var en interesseorganisasjon for amatørbaserte og profesjonelle folkemusikere. Flere profilerte folkemusikere var medlemmer i LfS.

Virksomhet
----------

LfS ga ut Spelemannsbladet (nå bladet Folkemusikk) og arrangerte og drev blant annet:

* Landskappleiken
* Landsfestivalen
* Folkemusikkscena
* Folkelarm

I tillegg til disse var lokallag i tidligere LfS eiere og drivkrefter bak arrangement som:

* Førde Internasjonale Folkemusikkfestival
* Jørn Hilme-Stemnet
* Mokurset
* Strunkeveko
* Ungfolk

Se også
-------

* Noregs Ungdomslag
* Norsk Folkemusikk- og Danselag
* FolkOrg

Eksterne lenker
---------------

Folkemusikk.no – Offisielt nettsted
Rupert Knekt, til venstre, hjelper nissen, i midten, med å dele ut julegaver. I Vorarlberg i Østerrike.
**Knecht Ruprecht** eller **Rupert knekt** var en gestalt som tidligere opptrådte i nordtyske juleopptog. I skriflige kilder kan han spores tilbake til 1600-yallet, da imidlertid til et juleopptor i Nürnberg, lenger sør i Tyskland.:155

I sin mest drastiske versjon kan han ha oppstått som en slags tammere utgave av djevelen.

I gamle tider kom Rupert knekt sammen med en vennligere skikkelse - se nedenfor. Senere er skikkelsens opprinnelige betydning nesten glemt, og Rupert knekt sammenblandes med Nikolaus eller den avledede julenissen.

Skikken er opprinnelig knyttet til kvelden før 6. desember, som er minnedagen for Den hellige Nikolaus i den katolske liturgiske kalender.

Rupert knekt kommer inn med et ris i hånden og en sukkertoppformet gråpapirshatt på hodet. Ofte er han kledt i brun og svart ulsterfrakk. Han holder en alvorlig skjennepreken for barna for deres forseelser, som han regner opp sammen med straffetrusler. Dar han er like ved å bortføre de forskremte små barna, kommer i rett tid den milde, hvitkledde *Kinkeljes* (forvrengning av det tyske *Kindlein Jesus*, Jesusbarnet), som vel i til å begynne med blir vred når han får høre om de mange barnestrekene og vil gå sin vei, men som snart blir blidgjort, føyser bort Rupert og skjenker julegaver til barna, på den betingelse av at de for fremtiden retter sine feil. 

Dette juleoppogg oppgis ha på et og annrt hold etter tysk forbilde å ha blitt oppført også i Sverige.

Noen steder motsvares Rupert av Martin – som i Estland og Finland -, andre steder av Nikolaus.

Litteratur
----------

* Werner Mezger: *Sankt Nikolaus. Zwischen Kult und Klamauk*. Schwabenverlag, Ostfildern 1993, ISBN 3-7966-0723-3.

Referanser
----------

1. ↑  Siefker, Phyllis (1997). *Santa Claus, Last of the Wild Men: The Origins and Evolution of Saint Nicholas, Spanning 50,000 Years*. McFarland. ISBN 0-7864-2958-5.
2. ↑  Manfred Becker-Hubert: *Lexikon der Bräuche und Feste.* Herder-Verlag, Freiburg/ Basel/ Wien 2000, ISBN 3-451-27317-9, s. 287.
Vestre Landsrets tinghus i Viborg
Østre Landsrets tinghus i København
**Landsret** er en domstol i Danmark, opprettet i 1919 som avløsning for *landsoverretten*. Det er to landsretter: Vestre Landsret og Østre Landsret.

Vestre Landsret har sete i Viborg, mens Østre Landsret har sete i København. Noen av Vestre Landsrets møter finner imidlertid sted i Århus og Sønderborg og Østre Landsret avholder rettsmøter i Odense.

Vestre Landsret har jurisdiksjon over Jylland, mens Østre Landsret har jurisdiksjon over øyene, samt også de nordatlantiske landsdelene i visse tilfelle. Søndre Landsret hadde sete i Sønderborg i 1920 til 1927. Etter 1927 overtok Vestre Landsret de sønderjyske sakene.

| * v
* d
* r
Danmarks domstoler |
| --- |
| Højesteret **·** Den Særlige Klageret **·** Vestre Landsret **·** Østre Landsret **·** Byrettene **·** Sø- og Handelsretten **·** Tinglysningsretten | Danmarks flagg |

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Frankrike Frankrike |
| Friidrett: |
| Friidrett Sommer-EYOF |
| Bronse | Baku 2019 |  400 mH |

**Madeline Abega** (født 4. april 2002) er en fransk friidrettsutøver, som konkurrerer i mangekamp og løpsøvelser. Hun fikk bronse på 400 meter hekk under Sommer-EYOF 2019.

Idrettskarriere
---------------

### 2018

Abego kom på tiendeplass i femkamp for jenter under det franske U18-mesterskapet i mangekamp innendørs i februar 2018. Under det franske mesterskapet i friidrett for klubblag vant hun 400 meter hekk. Hun deltok i det franske U18-mesterskapet i friidrett i juli, men ble der slått ut i forsøksheatet på 400 meter hekk.

### 2019

Hun fikk bronse på 60 meter hekk under det franske U18-mesterskapet innendørs, med ny personlig rekord på 8,51 sekunder med 76,2 cm hekker. Utendørs vant hun 400 meter hekk og 4 x 100 meter stafett under det franske mesterskapet for klubblag, og under det franske U18-mesterskapet i friidrett fikk hun sølv på 400 meter hekk, men ble slått ut i semifinalen på 100 meter.

Hun fikk bronse på 400 meter hekk under Sommer-EYOF 2019 (European Youth Olympic Festival), og hun deltok også på Frankrikes stafettlag som kom på sjuendeplass på medleystafetten.

Referanser
----------

1. 1 2 3  World Athletics - *Madeline Abega*, besøkt 8. desember 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Madeline Abega – World Athletics Rediger på Wikidata
***Freak Show*** er en amerikansk komedie fra 2017, regissert av Trudie Styler. Manus ble skrevet av Patrick J. Clifton og Beth Rigazio.

Hovedrollene ble spilt av blant andre Alex Lawther, Abigail Breslin, AnnaSophia Robb og Bette Midler. Filmen hadde premiere under Filmfestivalen i Berlin den 13. februar 2017. Filmen ble sluppet den 12. januar 2018, og ble publisert av IFC Films.

Handling
--------

Billy Bloom ser seg i speilet, og legger på sminke i ansiktet. Når han tenker tilbake på hans yngre år, tilber hans overbærende, flamboyante, alkoholiserte mor (spilt av Bette Midler) ham. Hun oppmuntrer ham aktivt til å kle seg ut, og bruke sminke hvis han ønsker det. Men dette forårsaker mye krangling mellom moren hans, og faren Bill - og de tar ut skilsmisse fra hverandre. Billy trekker seg mer og mer tilbake til sin egen fantasi-verden, med forskjellige utkledninger. Han ignorerer familiens husholderske Florence sine råd om å kle seg annerledes - for eksempel i vanlige jeans, for hans aller første dag ved den lokale videregående skolen. 

Billy velger i stedet å bruke eyeliner og leppestift, en liten svart jakke og hatt på hodet. Han blir alt for prangende, noe som etter hvert fører til at han blir utstøtt av de andre studentene. Biologi-læreren lar de andre studentene hele tiden mobbe Billy, og behandler ham stereotypt som noen som antas å være homofil. Alt dette kulminerer til en dag han tar på seg en veldig merkelig brudekjole med slør, samt glorete rød sminke. Men han blir slått ned og kraftig banket opp, og havner i koma i fem dager.

Skuespillere
------------

* Alex Lawther som Billy Bloom
* Eddie Schweighardt som en ung versjon av Billy Bloom
* Abigail Breslin som Lynette, en cheerleader
* Mickey Sumner som Dr. Veronica Vickers
* Bette Midler som Muv, moren til Billy
* Larry Pine som faren til Billy
* AnnaSophia Robb som Blah Blah Blah / Mary Jane
* Ian Nelson som Mark "Flip" Kelly, Billys venn
* Lorraine Toussaint som Flossie, Billys barnevakt
* Laverne Cox som Felicia, en reporter
* Willa Fitzgerald som Tiffany
* Celia Weston som Florence
* Walden Hudson som Bib Oberman

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Freak Show (film)* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (fr) *Freak Show (film)* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Freak Show (film)* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Freak Show (film)* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Freak Show (film)* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Freak Show (film)* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BBC Things
 |
**Landskapsøkologi** er læren om hvordan den fysiske utformingen av landskap påvirker økosystemer, populasjoner og arter, og hvordan de abiotiske og biotiske faktorenes gjensidige påvirkninger på hverandre. Disse prosessene skaper heterogenitet både hos populasjoner og landskap i tid og rom, og gir opphav til landskapsmønstre. Kort fortalt handler landskapsøkologi om samspillet mellom biodiversitet og geodiversitet.

Landskapsøkologi utviklet seg fra øyteori, og har lagt grunnlaget for datamodellering av økologi og bestandsberegninger. En vesentlig faktor i landskapsøkologi er metapopulasjonsdynamikk. En art vil bare finne egnede leveområder i deler av sitt utbredelsesområde, som utgjør «øyer» av beboelige landskap i et ubeboelig «hav». Størrelsen og kvaliteten på de beboelige områdene, avstanden mellom dem og graden av framkommelighet i det ubeboelige landskapet vil avgjøre om en art vil kunne overleve i området på sikt. Målinger av slike faktorer og modellering av dem faller typisk inn under landskapsøkologien. Landskapsøkologi beskriver hvordan mengde og fordeling av ulike biotoper som styrer prosesser som reproduksjon, artsspredning, kolonisering, habitatutnyttelse og predasjon.

Landskapsøkologi setter sammen systemøkologi, geoøkologi og humanøkologi til en omfattende beskrivelse av prosessene som former et landskap. I landskapsøkologien ser man også på hvordan forstyrrelse fra menneskelige inngrep, branner, hogst, rotfellinger osv er med på å skape romlige mønster i landskapet.

Referanser
----------

1. ↑  Leser, Hartmut; Nagel, Peter (2001). «Landscape diversity - a holistic approach». *Biodiversity*. Springer: 129–143. doi:10.1007/978-3-662-06071-1\_9.
2. ↑  Ims, R.A, (1990). «Hva er landskapsøkologi? Problem og metode». *Fauna*. 43: 151-171. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. ↑  Forman, R.T.T. (2008). *Urban regions: ecology and planning beyond the city* (PDF). Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0521670764. Arkivert fra originalen (PDF) 8. juni 2016. Besøkt 26. september 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |

| * v
* d
* r
Økologi |
| --- |
| Modeller | Livshistorieteori **·** R/K-seleksjon **·** Populasjonsdynamikk **·** Landskapsøkologi **·** Metapopulasjon **·** Økosystem **·** Biom **·** Biosfære **·** Biogeografi **·** Klimasone **·** Habitat **·** Suksesjon |
| Formering | Kjønnet formering **·** Ukjønnet formering **·** Levendefødende **·** Ovovivipari **·** Egglegging **·** Egg **·** Knoppskyting **·** Fosterutvikling **·** Direkte utvikling **·** Larve **·** Generasjonsveksling |
| Ernæring | Kjøtteter **·** Planteeter **·** Alteter **·** Filterspiser **·** Predator **·** Parasittisme **·** Durofagi **·** Detrivori **·** Saprofyttisme **·** Autotrofi **·** Fotosyntese |
**Knetgummi** er velkjent blant tegnere som arbeider med kull og pastell. Det er vanlig solgt i firkantede blokker som har konsistens som kitt eller tyggegummi. Det består av naturlig leire som er gjort plastisk ved å blande med vaselin. I riktige blandingsforhold vil en kunne presse stoffet mot et papir uten å få fett- eller leireflekker.

Det trekker til seg kull- og krittstøv også nede mellom fibrene i papiret, men kan lett sette fettflekker og spor av tidligere oppsamlet materiale ved for intens bruk. I motsetning til plast- og gummiviskelær slites det ikke opp, og kan trekke opp nokså store mengder støv før det må skiftes ut. Det forandrer lite på papirstrukturen, siden det ikke skal gnis mot papiret.

Det er formbart, slik at en kan lage rull, eller spisse det til for å treffe på spesielle måter.
Fettfri loff-innmat er enda mer effektiv, og brukes ofte til å fjerne forurensninger fra gamle malerier.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 22. februar 2016.

Se også
-------

* Viskelær
* Tegnekull
**Chris Lewis** (født 9. mars 1957 i Auckland på New Zealand) er en tidligere profesjonell tennisspiller.

Han vant tre singel- og åtte doubleturneringer i løpet av sin tolv år lange tenniskarriere. I 1983 kom han til finalen i Grand Slam-turneringen Wimbledon gjennom å beseire Kevin Curren i den ene semifinalen. Lewis ble den syttende useedede i Wimbledons lange tennishistorie til å nå finalen og den andre fra New Zealand etter Tony Wilding i 1914. Lewis tapte finalen til John McEnroe som vant med 6-2, 6-2, 6-2.

Han nådde som best en 19 plass over verdens beste tennisspillere på rankingen og han vant totalt 241 singlekamper og tapte 204 i løpet av karrieren.

Referanser
----------

1. ↑   ATP website[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Chris Lewis – New Zealand Sports Hall of Fame Rediger på Wikidata

* (en) Chris Lewis – ATP-touren Rediger på Wikidata

* (en) Chris Lewis – ITF Tennis Rediger på Wikidata

* (en) Chris Lewis – Davis-cupen Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Tomasz Artur Makowski** (IPA: [ˈtɔmaʃ ˈartur maˈkɔfsci]; født i 1970) er en polsk bibliotekar og historiker. Han er direktør for Polens nasjonalbibliotek i Warszawa og leder for Landets Bibliotekråd.
Han har jobbet ved Polens Nasjonalbibliotek siden 1994 og var tidligere assisterende direktør for forskning og leder ved avdeling for spesialsamlinger.

Han er blant annet medlem av The European Library og International Federation of Library Associations and Institutions (IFLA). Siden 2011 har han vært æresmedlem av Association Internationale de Bibliophilie og Forbund av Kirkelige Biblioteker «FIDES» (Federacja Bibiotek Kościelnych FIDES).

Han er også hovedredaktør av *Nasjonalbibliotekets Årskrift* (*Rocznik Biblioteki Narodowej*) og *Polish Libraries*.

I 2001 tok han doktorgrad i historie. Han spesialiserer seg på håndskrifter, bibliotekhistorie og Polen i tidlig moderne tid.

Han er amanuensis ved Institutt for historie ved Stefan Wyszyński-universitet i Warszawa.

Referanser
----------

1. ↑   opac.vatlib.it, VcBA-ID 495/290421[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Tomasz Makowski bio on The Fryderyk Chopin Institute webpage Arkivert 11. august 2017 hos Wayback Machine.
* Biogram na stronie Instytutu Nauk Historycznych

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Conradine Birgitte Dunker** (født **Hansteen** 25. august 1780 i Christiania, død 11. september 1866 samme sted) var en toneangivende kulturarbeider i sin generasjon, og kjent for sine memoarer, som ble utgitt i bokform og mye lest.

Hun var datter av konsumptionsdirektør Johannes Mathias Hansteen og Anne Cathrine (født Treschow), og søster av vitenskapsmannen Christopher Hansteen. Hun ble gift to ganger, første gang bortgiftet med kaptein Ulrik Aamodt (1758–1806) som hun fikk en datter med, Elisabeth «Lisette» Aamodt. Hennes andre ektemake var bergassessor Wilhelm Dunker (1755–1844), som hun fikk fire barn med, Jacobine Dunker (1808–1857), pedagogen Vilhelmine Ullmann, juristen Bernhard Dunker og Gustav Dunker (1826–1892).

Paret bodde i Tyskland 1807–1810 før de flyttet til Christiania og startet gruveforretning, losji og pikeskole. I hovedstaden var hun engasjert i kulturliv, spesielt innen teatermiljøet, som skuespillerinne. I 1831 flyttet de til Trondheim. Etter ektemannens død i 1844 bodde hun med datteren Jacobine og drev pikeskole. Ved datterens død i 1857 flyttet Conradine Dunker tilbake til Christiania og ble blant annet leder for Det Dramatiske Selskab.

Hun var modell for «Oldemor» i Bjørnstjerne Bjørnsons skuespill *Leonarda* (1879). Sine memoarer fra Christiania og Trondheim skrev hun selv, i brevs form: *Gamle dage; Erindringer og tidsbilleder*, først utgitt 1871 og trykt i nye opplag 1877, 1909 og 1985.

Se også
-------

* Hansteen (slekt) og slekten Ullmann

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, oppført som Conradine Birgitte Dunker, Store norske leksikon-ID Conradine\_Birgitte\_Dunker[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   FemBio-Datenbank, oppført som Conradine Brigitte Dunker, FemBio-ID 8228, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Conradine Birgitte Dunker, Norsk biografisk leksikon ID Conradine\_Dunker, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* 

* (no) Publikasjoner av Conradine Dunker i BIBSYS
* Utdypningsartikkel om Conradine Dunker i Norsk biografisk leksikon (snl.no)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Annus horribilis** er et latinsk uttrykk som betyr «et fryktelig år». Det er et ordspill på *annus mirabilis*, som betyr «et vidunderlig år».

Opprinnelse
-----------

Uttrykket *annus horribilis* ble brukt i 1891 i en anglikansk publikasjon for å beskrive 1870, det år de den katolske kirke definerte dogment om pavens ufeilbarlighet.

Dronning Elizabeth II
---------------------

Uttrykket er blitt særlig kjent etter at dronning Elizabeth II brukte det i en tale 24. november 1992 ved markeringen av 40 år på tronen. Hun sa: *«1992 is not a year on which I shall look back with undiluted pleasure. In the words of one of my more sympathetic correspondents, it has turned out to be an Annus Horribilis.»* Dette året var nok spesielt ille, blant annet på grunn av:

* I mars dette året ble det kjent at hennes sønn, Andrew, hertug av York, skulle skille seg fra kona Sarah Ferguson.
* Senere samme år ble det publisert bilde av en toppløs Sarah som kysset sin nye venn.
* I april skilte dronningens datter, prinsesse Anne, seg fra sin mann, Mark Philips.
* I november var det en omfattende brann på Windsor Castle.
* I desember ble det gjort kjent at prins Charles og Diana tok ut separasjon.

Kofi Annan
----------

FNs generalsekretær Kofi Annan brukte uttrykket i en tale 21. desember 2004 og sa: *«There's no doubt that this has been a particularly difficult year, and I am relieved that this* annus horribilis *is coming to an end.»* Kommentatorer mente at han tenkte på problemene med korrupsjon i Irak i programmet Olje for mat. At året skulle bli ytterligere forverret ved tsunamien i Asia, kunne han ikke vite da han sa det.

Referanser
----------

1. ↑  «Möhler, Döllinger and Oxford Anglicanism». *London Quarterly and Holborn Review*. 75. E.C. Barton. 1891. s. 105.
**Helvig Conrad Engelhardt** (født 20. september 1825 i København, død 11. november 1881 samme sted) var en dansk arkeolog og historiker.

Engelhardt tok studentereksamen i 1845, og ble lektor ved Flensborg lærde skole og ansvarlig for byens samling av oldsaker; Flensborgsamlingen. I årene 1858-61 ledet han arkeologiske utgravninger i Thorsbjerg Mose, og fra 1859-63 i Nydam Mose. Etter krigen i 1864 forsøkte han å skjule samlingene, men ble i 1867 tvunget til å utlevere dem til de tyske myndighetene. Samme år ble Engelhardt museumsassistent ved Nationalmuseet i København og sekretær for Det kongelige nordiske oldskriftselskab. I 1869 ble han titulær professor, og i 1879 æresdoktor ved Københavns Universitet.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5   Dansk Biografisk Leksikon, 2. utgave, besøkt 9. april 2020[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |

Portal: Danmark
***Playthings of Passion*** er en amerikansk stumfilm fra 1919 regissert av Wallace Worsley.

Handling
--------

Helen Rowland er gift med den velstående Henry, og tilbringer mesteparten av tiden sin på forskjellige sosiale arrangementer. Henry går med på å gi økonomisk bistand til den unge presten John Sterling, for hans misjonær-arbeid, hvis Helen kan bli interessert i Sterlings arbeid i den fattige slummen.

Men Helen blir så interessert i Sterlings misjonsarbeid, at hun innrømmer overfor Henry at hun har blitt forelsket i presten. Sterling utgir seg deretter for å være en drukkenbolt for å få Helen mindre interessert i ham, og Helen blir så kvalm over hans oppførsel at hun skynder seg hjem til ektemannen sin.

Rolleliste
----------

* Kitty Gordon som Helen Rowland
* Mahlon Hamilton som Henry Rowland
* Lawson Butt som John Sterling
* Richard Rosson som Spiffy

Referanser
----------

1. ↑  Playthings of Passion
2. ↑  PLAYTHINGS OF PASSION

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Playthings of Passion* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Playthings of Passion* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Playthings of Passion* på American Film Institute Rediger på Wikidata
Royal Society of Arts, London
**Royal Society for the Encouragement of Arts, Manufactures and Commerce** (RSA) er en britisk tverrfaglig institusjon som er basert i London. 

Kjente medlemmer av Royal Society inkluderer Benjamin Franklin, Karl Marx, Adam Smith, William Hogarth, John Diefenbaker, Stephen Hawking og Charles Dickens. Organisasjonens uttrykte hovedformål i samfunnet var å utvikle vitenskap, raffinere kunst, forbedre og utvide handel både nasjonalt og internasjonalt. Men Royal Society ble også grunnlagt av behovet for å lindre fattigdom og sikre full sysselsetting blant befolkningen. 

RSA ble grunnlagt i 1754 av William Shipley og ble opprinnelig modellert av Dublin Society. I 1774 flyttet institusjonen inn i et nytt bygg i London som var designet av de kjente designerne James Adam og Robert Adam som en del av deres innovative ordning. RSA er fremdeles aktiv, men den har også ekspandert til andre tilstøtende bygninger i de mellomliggende årene. I sine tidlige år, tilbød Royal Society diverse premier og utmerkelser til personer som klarte å oppnå et visst antall publiserte vitenskapelige verker. Kaptein William Bligh ble utsatt for Mytteriet på Bounty under et forsøk på å bli tildelt en slik premie for å frakte brødfrukt fra øst til Vestindia. Han gjentok senere den samme reisen og denne gangen lyktes han, og Royal Society tildelte ham prisen. 

Royal Society tilbød premier for et svært bredt spekter av vitenskapelige utfordringer blant annet for å utvikle nye former for maskiner og forbedringer til landbruket, inkluderte måter som forbedret dyrking av opiumsvalmuer. RSA var vert for Storbritannias første utstilling av moderne kunst som var en stor suksess. Som et resultat, ble Royal Academy of Arts dannet i 1768 av Thomas Gainsborough og Joshua Reynolds, to tidlige medlemmer av RSA, som en spin-off organisasjon av Royal Society.

The National Training School for Music ble grunnlagt i London av Royal Society i 1876. Denne skolen ble senere etterfulgt av Royal College of Music. Hvert år ble en rekke medaljer utdelt av Royal Society, inkludert den prestisjetunge Albert Medal og Benjamin Franklin Medal. Personer som har blitt tildelt utmerkelser fra Royal Society for the Encouragement of Arts, Manufactures and Commerce har blant annet vært Nelson Mandela, Frank Whittle og professor Stephen Hawking, Thomas Bewick, samt flere andre vitenskapsmenn.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Royal Society of Arts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
***Playing with Fire*** er en amerikansk stumfilm fra 1916, regissert av Francis J. Grandon.

Handling
--------

Jean Servian blir blind, og er desperat etter penger. Hun gifter seg derfor med den velstående enkemannen Geoffrey Vane. Etter en affære med artisten Philip Derblay, som til slutt forlater henne, slår Jean seg ned i et stille, kjedelig liv sammen med Geoffrey - som ikke vet noe om hennes mislykkede romantikk. Flere år senere - etter at Lucille, Geoffreys datter sammen med hans første kone, blir forlovet med Philip Deerblay - føler Jean seg tvunget til å fortelle historien om hennes egen affære med ham.

Men denne avsløringen har liten effekt, ettersom Lucille ikke forandrer bryllupsplanene hennes. Det oppstår en voldelig krangel mellom Philip og Lucille, og Jean skyter ved et uhell og dreper sin tidligere kjæreste. En rettssak resulterer imidlertid i hennes frifinnelse, hvoretter Jean innser at hun virkelig elsker Geoffrey.

Skuespillere
------------

* Olga Petrova som Jean Serian.
* Arthur Hoops som Geoffrey Vane.
* Evelyn Brent som Lucille Vane.
* Pierre LeMay som Philip Derblay.
* Catherine Doucet som Rosa Derblay.
* Philip Hahn som Jacques Gobert.

Referanser
----------

1. ↑  PLAYING WITH FIRE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Playing with Fire* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Playing with Fire* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Playing with Fire* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Annis Pølsemakeri AS** er en kjøttprodusent fra Ringebu i Innlandet. Bedriften ble etablert i 2000, og lager kjøttpølseprodukter og skinker med utgangspunkt i lokale mattradisjoner.

Historikk
---------

Anni Kirstine Byskov overtok i 2000 Jan Haugs Pølsemakeri, som ble startet i 1973. Haug drev sin virksomhet i leide lokaler inntil nytt forretningsbygg ble bygget i 1983. Byskov overtok også oppskriftene til forgjengeren, og bedriften har vunnet premier i flere konkurranser opp gjennom årene. Med overtagelsen fulgte det også med en etablert kundebase.

Utsalget ligger midt i Ringebu sentrum og tilbyr forskjellige kjøttprodukter. I tillegg har de egen avdeling for catering. Forretningen er tilsluttet et nasjonalt slaktersamarbeid kalt *Angusbutikkene*.

I 2005 vant de for sitt produkt innen kategori for urøkt spekeskinke under Gladmatfestivalen i Stavanger. Skinkene fremstilles i henhold til lokale mattradisjoner, og ble stemplet «Favoritt både blant norske forbrukere og norske kokker». Selskapet har også blitt tildelt en rekke utmerkelser fra Kjøttbransjens landsforbunds norgesmesterskap, med 4 gullmedaljer, 2 sølvsølvmedaljer og 4 bronsemedaljer, hovedsakelig for sine pølseprodukter. Annis pølsemakeri sysselsetter ca. 7 årsverk.[*når?*]

I juni 2020 ble bedriften kåret til «Månedens bedrift» av NHO Innlandet.

Anni Kirstine Byskov
--------------------

Innehaver Byskov (f. 1961) har bakgrunn som kjøttskjærer fra Danmark, og tok seg arbeid i bedriften Leiv Vidar på Hønefoss, før hun overtok Jan Haugs pølsemakeri i Ringebu.

Anni Byskov er også tidligere nordisk mester i kjøttskjæring, og tok en sølvmedalje i det første norgesmesterskapet i kjøttskjæring, som fant sted i 1995. I 1996 representerte hun Norge i det europeiske mesterskapet, sammen med Espen[*hvem?*]. Duoen endte på 6.-plass.

Referanser
----------

1. ↑  Ludt, Øyvind (28. juli 2005). «Seier for tradisjonsskinker». *www.hotellmagasinet.no*. Besøkt 10. oktober 2021.
2. ↑  kjottbransjen.no: 2004, 2 gullmedaljer
3. ↑  kjottbransjen.no: 2006: 3 bronsemedaljer
4. ↑  «Anni's Pølsemakeri - månedens bedrift». *www.nho.no* **(norsk)**. 26. juni 2020. Besøkt 10. oktober 2021.
5. ↑  «Annis Pølsemakeri». *Gudbrandsdalsvegen*. Besøkt 10. oktober 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Annis Pølsemakeris nettsider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
Ordensstjerne for storkors av *Victoriaordenen*.
**Royal Victorian Order**, norsk **Den kongelige Victoriaordenen** eller bare **Victoriaordenen**, er en britisk ridderorden som ble grunnlagt av dronning Victoria av Storbritannia den 21. april 1896 som en familieorden der tildeling helt og holdent beror på monarkens ønske. Ordenen belønner fortjenester av monarken. Ordensdagen er 20. juni, som var dronning Victorias tiltredelsesdag. Mottoet er *Victoria*, som er latin for «seier». I det britiske ordenssystemet er ordenen den nest laveste, både når man rangerer etter alder og presedens. Den står over Order of the British Empire. I det kanadiske ordenssystemet står den også nest nederst, over Order of St. John.

Inndeling
---------

Ordenen har fem klasser, som fra høyest til lavest rang er:

* Storkorsridder eller storkorsdame (*Knight Grand Cross* eller *Dame Grand Cross*, GCVO)
* Kommandørridder eller kommandørdame (*Knight Commander*, KCVO eller *Dame Commander*, DCVO)
* Kommandør (*Commander*, CVO)
* Løytnant (*Lieutenant*, LVO)
* Medlem (*Member*, MVO)

Tildeling av *Victoriaordenens* to høyeste grader innebærer adling og opphøyelse i ridderstanden, med tiltaleformen *Sir* eller *Dame*.

Insignier
---------

Ordenstegnet for de fire øverste gradene av *Victoriaordenens* består av et hvitemaljert malteserkors i gull. For femte og laveste grad er korset i sølv og uten emalje. Midtmedaljongen er rød og bærer dronning Victorias monogram. Medaljongen er omgitt av en blå bord med innskriften «VICTORIA». Medaljongen er kronet. Ordensstjernen for storkorsklassen er i sølv og har åtte tagger. Den bærer ordenstegnet i midten. For kommandørgraden er ordensstjernen utformet som et malteserkors i sølv med stråler i korsvinklene. I midten finnes ordenstegnet i sølv. Ordenskjedet består av ledd med dronning Victorias portrett, roser og rektangler med ordene «Victoria – Britt. Reg. – Def. Fid.» («Victoria, Britannias dronning, troens forsvarer»). Ordensbåndet er blått med kanter i rødt, hvitt og rødt.

Tildeling
---------

Medlemmer blir utnevnt blant personer som har utført personlig tjeneste for monarken. Det er ikke lagt begrensninger på antallet tildelinger. Fra 1936 kan ordenen også tildeles kvinner. *Victoriaordenen* kan også tildeles utlendinger. Disse regnes som æresmedlemmer.

Innehavere av storkors har rett til å få godkjent skjoldholdere til sine heraldiske våpenskjold.

Norske innehavere
-----------------

Kong Harald V er storkors av *Victoriaordenen*. Det var også kong Haakon VII og kong Olav V. Finn Lied er også innehaver av *Victoriaordenen*. Det var også Urban Børresen.

Kilder
------

* Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: *Europæiske ordner i farver*, København: Politikens forlag, 1966.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
Typisk fremvinge fra en bladtege, med den lukkede åren, som danner to vingeceller, på den membrane vingespissen.
***Lygus ruglipennis*** er en tege som tilhører familiegruppen bladteger (Miridae).

*Lygus ruglipennis* er den vanligste av de norske bladtegene i slekten *Lygus*. Den er vanligst lengst sør, men finnes på egnede steder i hele Norge.  
Vanlig sørover i Europa.

Utseende
--------

*Lygus ruglipennis* er ca. 5 millimeter lange. Den er grå, men enten et grønnlig eller brunlig fargeskjer. Den kan ha rødlige svake tegninger. Generelt en svært fargevariabel bladtege. Midten av brystskjoldet (pronotum) og halsringen er nesten alltid gul. Scutellum har vanligvis en W-formet tegning.

Dekkvingens *cuneus* er som oftest lys, men er gjerne mørker foran og bak. *Membranen* er svakt brunlig med utydelige lyse flekker. Årene danner to lukkede celler på membranen, som hos de fleste bladtegene (Miridae).

Antennene er mørkere enn kroppen, og har noen lyse ringer. Beina er lyse gulbrune, lårene (femora) har to mørkere ringer mot spissen.

Det er to fargevarianter som har fått sine egne navn.   
…*f. immaculata* Wagn. – oversiden lys, kun scutellum har mørkere flekker foran.  
…*f. obscura* Wagn. – oversiden svart med noen lysere parti.

Levevis
-------

*Lygus ruglipennis* er en av de vanligste bladtegene og finnes på mange steder, på urter, skjermplanter og i trær.

Den overvintrer som voksen (imago). De voksne stadiene finnes tidlig om våren, etter overvintringen og om sensommeren, utover høsten.

Tegen har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere hudskift (nymfestadier). Nymfene ligner mer og mer på de voksne (imago) for hvert hudskifte.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Nebbmunner (Hemiptera)
	+ underorden **teger** (Heteroptera)
		- gruppe **Cimicomorpha**
			* familie **bladteger** (Miridae)
				+ underfamilien **Mirinae**
					- slekten *Lygus*
						* ***Lygus ruglipennis* Poppius, 1911** [=*Exolygus ruglipennis* Poppius] [ =*Exolygus pubescens* Reut.]

Kilder
------

* Coulianos, C.-C. 1998. *Annotated Catalogue of the Hemiptera-Heteroptera of Norway.* Fauna Norwegia Ser.B 45 (1-2), side 11-39.
* Gaun, Sven 1974. *Blomsterteger (Miridae).* Danmarks Fauna nr.81, 279 sider.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*