**Gjende** er en innsjø i Jotunheimen. Sjøen er lang og smal – i luftlinje 18 km lang og 1,5 km bred på det bredeste. Gjende har en karakteristisk smaragdgrønn farge på grunn av de store mengdene morenemasse som føres med elva Muru ut i Gjende.
Elva Sjoa renner ut fra Gjende ved Gjendesheim, og ender i Gudbrandsdalslågen.

Gjende ligger midt i Jotunheimen, og både nord og sør for sjøen ligger topper på godt over 2 000 m. Ved vestenden ligger Gjendebu, på nordsiden ligger Memurubu og ved østenden ligger Gjendesheim. Om sommeren går det båtrute mellom disse tre stedene. Sjøen ga navn til den kjente reinjegeren Jo Gjende som hadde bu ved Gjendeosen, og til Gjendine Slålien, som ble født på Gjendebu.

Kartriss av innsjøen Gjende med turisthyttene Gjendesheim (drevet av Den norske turistforening, DNT), Memurubu (privat) og Gjendebu (DNT). Tegning: Peter Bouwmeester, 2010 
Navnet *Gjende* er gudbrandsdalsdialekt, og er den offisielle varianten av navnet ettersom sjøen ligger i Vågå kommune. På Vangsdialekt heter sjøen *Gjendin*, som en finner igjen i Henrik Ibsens navn på Besseggen, *Gjendineggen*, eller *Gendineggen* etter datidens ortografi. Navnet Gjende kan komme av gammelnorsk *gand* som betyr en rett kjepp.

Kontrasten til Bessvatnet er kjent for de som har gått Besseggen, da en har det klare blå Bessvatnet på den ene siden av eggen og det smaragdgrønne Gjende på den andre siden. Fargeforskjellen skyldes at Bessvatnet får lite tilsig av smeltevann fra isbre, mens Gjende får store mengder bresmeltevann (blant annet fra Memurubreen) som inneholder fine leirpartikler (slam). Disse fine partiklene holder seg flytende i vannet gir den grågrønne fargen når lyset brytes. Bessvatn ligger 400 meter høyere enn Gjende. Et 100 meter relativt flatt eid skiller de to innsjøene. Det er bare en tynn «vegg» ved Bandet/Besseggen som hindrer Bessvatnet å drenere til Gjende - istiden var over før breen hadde gnagd seg gjennom berget.

Gjende med det karakteristiske fargen. Sett fra Besseggen i retning av Memurubu og Gjendebu.
Før istiden var det trolig en elvedal som hadde skåret seg dypt ned i det høyfjellsvidde der Gjende ligger nå. Senere har en stor «Gjendebre» erodert og slipt ned fjellet og dannet bassengene som Gjende og Bessvatnet fyller.

* Gjende med Gjendesheim og fylkesvei 51 i bakgrunnen, Knutshøe i midten.Gjende med Gjendesheim og fylkesvei 51 i bakgrunnen, Knutshøe i midten.

Personer fra nærområdet
-----------------------

* Gjendine Slålien (1871–1972) var en kvinne som jobbet som seterjente. En strofe av hennes spill på bukkehorn, ble brukt av Edvard Grieg i «Hjemve».

Se også
-------

* Liste over innsjøer i Oppland

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 15. april 2015
2. 1 2 3 4  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase – Dybdekart.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 15. april 2015
3. 1 2  Kopperud, Lasse (1995). *Besseggen og Gjende: skjønnhet og myte*. Oslo: Grøndahl Dreyer. ISBN 8250422201.
4. ↑  Grønvold, Svein (1998). *Jotunheimen*. [Oslo]: Gyldendal fakta. ISBN 8276431232.
5. ↑  Andersen, Bjørn G. (2000). *Istider i Norge: landskap formet av istidenes breer*. Oslo: Universitetsforl. ISBN 9788200451341.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gjende – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Gjendebåtene
* Gjendebu
* Grundig artikkel om Gjende
* NVE, dybdekart

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |