**Munken Gamli** (norrønt **Gamli kanóki**; *«kanniken Gamle»* eller *«den gamle kanniken»*) var en islandsk skald som levde i siste halvdel av 1100-tallet, kanskje også inn på 1200-tallet. Det er uklart om «Gamli» skal forstås som «den gamle» eller som et navn. I *Jóns saga postula* kalles han *broðir Gamli*, noe som tolkes som at det er et navn. Navnet «Gamli» er kjent fra andre personer i sagatiden, men var ikke mye brukt.

Diktningen
----------

Gamli er best kjent som forfatteren av Harmsól, en kristen dråpa skrevet på versemålet dróttkvætt med 65 strofer og fem «*stefjabalkar*» (stev-bolker). Dråpaen har blitt bevart i det islandske manuskriptet AM 757 a 4to, hvor både dråpaens navn og Gamli kanóki er nevnt. Fredrik Paasche skriver om diktet at *«Den dag i dag virker kvadet levende; det er adlet av skaldens trang til 'hjertets renhet' og gjennemglødet av hans hvilesøkende Krist-tro.»*

Navnet Harmsól betyr «Sorgens sol», og det er Kristus som er sorgens sol. Fredrik Paasche hevder at diktet er skrevet i god overensstemmelse med de herskende religiøse stemninger i renessansens Europa i det 12. århundre.

Tradisjonelt blir dróttkvætt-stilen forbundet med verdslige dikt om fyrster og høvdinger, men stilen ble beholdt i de kristelige diktene som ble skrevet i det 12. og 13. århundre. Blant disse diktene regnes Harmsól av enkelte forskere blant de beste: *«I konseptet til ei utgreiing om kristelige dråper frå det 13. hundreåret tek Vésteinn Ólason fram at det snautt har vore skrive eit betre verk enn Harmsól dersom ein samanliknar med det som har vore sagt frå gamalt av.»*

Gamli sies også å ha skrevet en dråpa – **Jóansdrápa** - om apostelen Johannes, hvor fire strofer i hrynhend versemål har blitt bevart i Jóns saga postula. Sagaens forfatter sier her at Gamli var kannik i Augustinerordenens kloster *Þykkvabæjarklaustur* i det sørøstlige Island - og dette er den eneste biografiske opplysningen vi har om Gamli. Klosteret ble grunnlagt i 1168 med Torlak Torhallsson som sin første abbed, og diktet Harmsól kan, av filologiske grunner dateres til perioden 1175-1200, noe som omtrent kan gi oss informasjon om når Gamli kanóki levde.

Filologen Finnur Jónsson anfører at diktningen ikke utmerker seg på noen måte i poetisk henseende, men er interessant i valget av tema og innhold.

Referanser
----------

1. ↑  Mest kjent er Gamle Eiriksson, eldste sønn av Eirik Blodøks, jf. Harald Hårfagres saga, kap. 44
2. ↑  munken Gamli (1991). *Harmsól*. Oslo: Solum. ISBN 8256007362.
3. ↑  En dråpa er tradisjonelt inndelt i tre deler - en innledning og en avslutning, og mellom der en hoveddel med et visst antall stevbolker med omkved
4. ↑  Fredrik Paasche, *Norsk litteraturhistorie. Bind 1: Norges og Islands litteratur indtil utgangen av middelalderen*. Aschehoug, 1924. Avsnitt om Harmsól s 291-2
5. ↑  Fredrik Paasche, *Hedendom og kristendom*. Aschehoug, 1948, s 150
6. ↑  Ivar Orgland, *Nådens veg*, føreord, Solum forlag, 1994, s 9
7. ↑  Finnur Jónsson, *Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie*, bd. III, kap om Gamli

Eksterne lenker
---------------

* Gamli kanókis dikt på Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages
* Jónsson, *Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie*, bd. III[*død lenke*]