recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Leif Pagrotsky** (født 20. oktober 1951 i Göteborg) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Han har innehatt flere statsrådsposter, og sitter i riksdagen. Av yrke er han økonom.

Pagrotsky gikk samfunnsvitenskapelig linje ved Munkebäcksgymnasiet i Göteborg. Etter endte studier i økonomi ved Göteborgs universitet ble Pagrotsky i 1975 ansatt ved Sveriges riksbank, og gjorde i de påfølgende årene en embetsmannskarriere i det svenske finansdepartementet. På begynnelsen av 1980-tallet arbeidet han også en kortere periode ved OECD i Paris. I 1990 etterfulgte han Klas Eklund i den politiske tjenesten som planleggingssjef i finansdepartementet. Etter sosialdemokratenes valgnederlag 1991 tjenestegjorde han i den sosialdemokratiske riksdagsgruppens kontor. Da sosialdemokratene igjen kom i regjeringsposisjon i 1994, ble Pagrotsky statssekretær i finansdepartementet.

Pagrotsky var så statsråd i Statsrådsberedningen 1996-1997 med blant annet ansvar for spørsmål innen våpeneksport, i 1997-1998 handelsminister ved næringsdepartementet, og i perioden 1998-2002 handelsminister ved utenriksdepartementet. Han var utdannings- og kulturminister (i et samlet departement i perioden 2004-2006, og har vært riksdagsmedlem siden 2002.

I folkeavstemningen om innføring av euro i Sverige 14. september 2003 var Pagrotsky en ledende representant for nei-siden, stikk i strid med majoriteten av den sosialdemokratiske partiledelsen.

I 2010 ble Pagrotsky utnevnt til «Årets hedersryss» (Årets hedersruss) ved Sällskapet Ryska Huset, med begrunnelsen «Pagrotskys interesse for russisk kultur i sin alminnelighet, og russisk film i særlig grad».

Referanser
----------

1. ↑  «Kinorurik». Arkivert fra originalen 4. mars 2016.  **(svensk)**

Eksterne lenker
---------------

* (en) Leif Pagrotsky – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Leif Pagrotsky på Twitter Rediger på Wikidata
* (sv) Leif Pagrotsky hos Sveriges riksdag Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS **·** KulturNav **·** MusicBrainz
 |
Sønderjylland
Sønderjylland i 1913
**Sønderjylland** er den sørligste del av Jylland, og svarer til Hertugdømmet Slesvig. Den siste jarl av Sønderjylland, Knud Lavard, antok den tyske hertugtitel for sitt jarledømme, som siden har vært kjent under dette navnet. Nå utgjør området det tidligere Sønderjyllands Amt og den nordlige del av Slesvig-Holsten. Sønderjylland var en del av Preussen etter Danmarks nederlag i krigen i 1864. 

Etter en folkeavstemning i 1920 etter Tysklands nederlag i første verdenskrig kom den nordlige del tilbake til Danmark.

Sønderjyllands Amt, nå en del av Region Syddanmark, er den eneste del av Danmark som har direkte landgrenser til et annet land (Tyskland). 

Selskapsskikken *Sønderjysk kaffebord* stammer fra Sønderjylland.

Referanser
----------

1. ↑  *Sønderjysk kaffebord*, graenseforeningen.dk. Besøkt 25. mai 2015

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sønderjylland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Euroregion Sønderjylland/Schleswig
* Kart over Sønderjylland (som PDF)

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Kjerkhaugvatnet** (også kalt **Svenskevatnet**, nordsamisk: *Veanskkajávri*) og **Nordvatnet** (også kalt **Pålvatnet**, nordsamisk: *Bovelajávri*) er to innsjøer i Evenes kommune i Nordland. De ligger på samme høyde (25 moh.) og blir av NVE ansett som én innsjø, med et samlet areal på 0,47 km². Kjerkhaugvatnet og Nordvatnet er knyttet sammen via den 450 meter lange Nordelva.

Kjerkhaugvatnet/Nordvatnet er en del av Tårstadvassdraget. Den viktigste tilløpselva er Storelva, som munner ut lengst nord i Nordvatnet. Et annen viktig tilløpselv er Gjertrudelva, som kommer fra Evenesmarka og munner ut sørøst i Kjerkhaugvatnet, mens de øvrige tilløpene er ubetydelige. Vatnene har utløp gjennom Nautåa, som renner ut lengst sørvest i Kjerkhaugvatnet. Den sørlige delen av Kjerkhaugvatnet ligger innenfor Nautå naturreservat.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 3. januar 2015
2. ↑  «Kjerkhaugvatnet». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 4. november 2016.
3. ↑  «Nordvatnet». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 4. november 2016.
4. ↑  (no) Nautå naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Grosser Müggelberg**Müggelberge** (tysk *Berge* (flertall); norsk: *fjellene, heiene*) er et skogkledt høydedrag i bydelen Treptow-Köpenick i Berlin. De dominerende toppene er *Kleiner (lille) Müggelberg* (88 moh) og *Grosser (store) Müggelberg* (114,7 moh), den siste er Berlins høyeste naturlige punkt. Området som dekker ca. sju kvadratkilometer, oppsto i pleistocen.

På *Kleiner Müggelberg* finnes utsiktstårnet hvorfra det er mulig å se 50 kvadratkilometer. Lengre øst, på *Grosser Müggelberg*, finnes en del av det ufullendte fjernsynstårnet og en sendemast. Nord for Müggelberge i retning Müggelsee ligger Teufelsee (Djevlesjøen).

Müggelberge er sammen med Müggelsee et populært utfartssted for Berlins befolkning.

Müggelberge i kunsten
---------------------

* Theodor Fontane: *Wanderungen durch die Mark Brandenburg. Del 4. Spreeland. Die Müggelsberge.*

Referanser
----------

1. ↑  «Ein Waldspaziergang auf Berlins höchsten "Berg"». Berlins internettside. Besøkt 16. oktober 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** GeoNames
 |
Hagesenteret i Sigurd Iversens vei i 2016
**J. Olsens Enke** er et av Oslos største gartnerier.

Firmaet ble grunnlagt av Johan Olsen (1799-1859), som drev som frøhandler fra 1833 og gav ut det som regnes som Norges første frøkatalog, i 1834. Gartneriet holdt da til i området rundt Torggata og hadde senere kontoradresse Storgata 37. Etter Olsens død overtok enken Anne Helene (1807-82), hvorav firmanavnet. Senere overtok sønnen Ole Christian Olsen (1845-1921), som drev firmaet i 54 år. I 1878 kjøpte han en eiendom på Elmholt ved Abbediengen, der det ble drevet planteskole med veksthus, mens frøsalg ble drevet fra sentrum.

Ole Christian Olsen samarbeidet med professor Fredrik Christian Schübeler i frøarbeidet. Han var medstifter av *Havedyrkningens Venner*, som senere endret navn til Det norske hageselskap, og han var senere leder og æresmedlem.

Senere ble firmaet omdannet til familieaksjeselskap. I 1927–53 hadde firmaet en egen planteskoleavdeling på Dilling i Rygge. I 1962 ble det åpnet et hagesenter på Elmholt som regnes som det første i sitt slag i Norge.

På 1990-tallet ble eiendommen på Elmholt utbygget med boliger, og hagesenteret flyttet til en ny tomt i Sigurd Iversens vei 2B like ved.

Hagesenteret er per 2016 med i kjeden *Hageland*, som 1. januar 2015 ble slått sammen med kjeden *Bo grønt*.

Referanser
----------

1. ↑  Knut Are Tvedt, red. (2010). «Teisnerløkken». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 562. ISBN 978-82-573-1760-7.
2. ↑  Folketelling 1865 Arkivert 5. august 2016 hos Wayback Machine. i Digitalarkivet
3. ↑  Ole Christian Olsen i Norsk biografisk leksikon.
4. ↑  Bogrønt blir Hageland (Bygg.no, 10/12-2014)

Kilder
------

* Knut Are Tvedt, red. (2010). «Olsens Enke, J. AS». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 414–415. ISBN 978-82-573-1760-7.
* Ole Christian Olsen i Norsk biografisk leksikon

Eksterne lenker
---------------

* Hageland Olsens Enke
* Torfinn Skard (1963). *Hagebruk og gartneri i Norge: En historisk undersøkelse fram til omkring 1950*. Oslo: Universitetsforlaget.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon
 |
Teamsjef Peter Mücke
**Mücke Motorsport** er et tysk motorsportsteam. Per 2014 konkurrerer de i Deutsche Tourenwagen Masters (DTM), det europeiske Formel 3-mesterskapet, og den tyske rekrutteringsserien ADAC Formel Masters. Mücke Motorsport er Tysklands største private racingteam.

Teamet ble opprettet i 1998 av den tidligere føreren og tredobbelte autocross-europamesteren Peter Mücke, og de skaffet seg først erfaring fra diverse regionale og nasjonale løpsserier. De påfølgende år stilte Mücke-teamet til start i Formel BMW ADAC og det tyske Formel 3-mesterskapet, som fra 2003 ble til Formel 3 Euro Series. Begge seriene ble kjørt som supportløp til DTM-mesterskapet. Blant førerne som kjørte for Mücke på denne tiden var de fremtidige Formel 1-førerne Christian Klien, Robert Kubica, Sebastian Vettel, Markus Winkelhock og Sébastien Buemi. 

Fra 2005 stilte Mücke Motorsport også til start i DTM, som fabrikksteam for Mercedes-Benz

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Mücke Motorsport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Mathias Lauda 2009 | Alexander Sims i Formel 3 Euroseries 2009 |
**Lagtennis**, også kalt **divisjonstennis** i Norge, er en konkurranseform i tennis som består av lagkamper mellom tennisklubber eller -lag, med både singel- og dobbelkamper for begge kjønn.

Internasjonalt
--------------

På internsajonalt nivå spilles det flere ulike lagtennis-turneringer mellom landslag, som blant annet ATP-cupen, Davis-cupen og Fed-cupen. I tillegg spilles Laver-cupen mellom et lag fra Europa og et lag fra Verden.

Nasjonalt
---------

### Norge

I Norge arrangeres det hvert år et Utendørs-NM for både menn og kvinner, i regi av Norges Tennisforbund. Norgesmesterskapet avholdes fra 1. mai til 30. september og deles opp i en forbundserie og en regionserie.

Hver lagkamp består normalt av 2 dobbelkamper og 4 singelkamper, samt et eventuelt «Super-Tiebreak» til 10 poeng ved uavgjort 3–3 i kamper.

### USA

Det spilles lagtennis både på college- og nasjonalt nivå i USA, i regi av henholdsvis NCAA og USTA.

Referanser
----------

1. ↑  «Rules and Regulations for USTA Jr. Team Tennis» (PDF). United States Tennis Association. Besøkt 12. juni 2020.
2. ↑  «Turneringsreglement for Norges Tennisforbund» (PDF). Norges Tennisforbund. 1. januar 2023. Besøkt 19. januar 2023.
3. ↑  «Generelt om divisjonstennis». Nesodden Tennisklubb. Besøkt 19. januar 2023.
4. ↑  «USTA Team Tennis Home». *usta.com*. United States Tennis Association. Besøkt 12. juni 2020.
**Isis Clarke-Reid** (født Isis Clarke 18. november 1919 i Kingston, død 8. juni 2020 i Port St. Lucie i Florida) var en jamaicansk friidrettsutøver, som konkurrerte i sprintløp og hekkeløp.

Hun var aktiv på 1930- og 40-tallet, og satte flere nasjonale rekorder gjennom 1930-tallet. Hun tok etternavnet Reid da hun giftet seg med sin andre mann, Fred Reid. Hun flyttet til USA i 1947, og giftet seg med Richard Green i New York. Disse fikk én sønn. Hun giftet seg senere med Fred Reid, som var jamaicansk, og disse fikk også én sønn. Selv hadde hun fire brødre.

Idrettskarriere
---------------

Clarke deltok under Sentralamerikanske og karibiske leker i 1938, der Jamaica fikk bronse på 4 x 100 meter stafett. Hun løp der sammen med Gertrude Messam, Rhona Saunders og Beryl Delgado. Hun deltok igjen under Sentralamerikanske og karibiske leker 1946, og fikk denne gangen sølv på 4 x 100 meter stafett.

Referanser
----------

1. 1 2  Loop Jamaica - *100-y-o J’can sprint pioneer, Isis Clarke, still unheralded nationally* Arkivert 9. november 2020 hos Wayback Machine. besøkt 9. november 2020.
2. 1 2  Jamaica Gleaner - *Ja’s Pioneering Track Star Isis Clarke-Reid Dies At 100*, besøkt 9. november 2020.
3. ↑  Loop Jamaica - *Isis Clarke, unheralded Jamaican sprint pioneer, dies at 100* Arkivert 10. november 2020 hos Wayback Machine. besøkt 9. november 2020.
4. ↑  Enrique Montesinos - *Los Juegos Regionales Más Antiguos - Juegos Deportivos Centroamericanos y del Caribe*, besøkt 9. november 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for sportsdatabaser i Wikidata*
**Kjerdelselva** (sørsamisk: *Tjieltienjohke*) er ei elv i Lierne kommune i Trøndelag. Den utgjør den øverste delen av Sanddøla-vassdraget. Nesten hele vassdraget ligger innenfor Lierne nasjonalpark. Elva er 16,06 km lang, hvorav strekningen fra Kjerdelsvatnet til Løvsjøen utgjør 12,61 km. Nedbørfeltet er på 26,54 km². Middelvannføringen ved munningen er 1,11 m³/s.

Elvas løp
---------

Elva har utspring som en liten fjellbekk fra et vatn oppe på Kjerdelsfjellet i Hestkjølen-massivet, og renner herfra bratt ned mot Kjerdelsvatnet (721 moh.). Fra nordenden av Kjerdelsvatnet renner elva videre ned Kjerdelsdalen, som helt øverst er dominert av store myrområder. Lengre nede veksler landskapet mellom skog og myr, mens selve elva er omkranset av gammel granskog. Kjerdelselva er en typisk grunn og steinete «taigabekk», som ofte kjennetegner kontinentale områder. Elveløpet veksler mellom rolige partier hvor den også danner meandere, og partier hvor fallet er noe sterkere og elva danner små stryk. Nederst i vassdraget ligger Litlsjøen, og via en kort elvestubb fortsetter elva til munningen sørøst i Løvsjøen.

Referanser
----------

1. ↑  «NVE Atlas». *Elvenett.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 14. desember
2. ↑  «NVE Atlas». *Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 14. desember
3. ↑  «Løvsjølia» (PDF). BioFokus. Besøkt 14. desember 2014.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Isklar-vann på plastflaske.

**Isklar** er varemerke for norsk vann tappet på flaske. Vannet kommer fra en kilde som ligger under Folgefonna i Hardanger og tappes direkte på flaske i tapperiet på Ullensvang i Hordaland. 

Isklar ble lansert i Storbritannia våren 2008 og i Norge i februar 2009. Sommeren 2008 ble det kåret til verdens beste flaskevannskonsept under Water Innovation Awards. Isklar hevder å være Norges eneste karbonnøytrale vann og å ha et balansert lavt innhold av mineraler.

Eierskap
--------

Varemerket eies av den norske næringsmiddelbedriften United Bakeries. Isklar var opprinnelig eid av Isklar AS (grunnlagt i 2005, konkurs i 2011). United Bakeries overtok konkursboet året etter konkursen. Kort tid etter overtakelsen inngikk selskapet avtale med TINE om å markedsføre og distribuere varemerket i Norge.

Referanser
----------

1. ↑  Waterinnovationawards.com Arkivert 7. mai 2009 hos Wayback Machine.
2. ↑  fastfood.no[*død lenke*]
3. ↑  Nationen Arkivert 9. oktober 2012 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Bindningsenergi per nukleon i MeV for vanlige nuklider som funksjon av massetall. Av diagrammet fremgår det at grensen for et positivt nettoutbytte av energi mellom fusjon og fisjon går ved jern(Fe).
**Kjernefysisk bindingsenergi** er den bindingsenergien som holder atomkjernene sammen. Denne energien kan frigjøres gjennom tre *eksogeneriske* (eller eksoterme) prosesser:

* Radioaktivt henfall, der et nøytron eller et proton i en rafioaktiv kjerne forvandles til henholdsvis et proton eller et nøytron, hvorpå et nøytrino, elektromagnetisk stråling og vanligvis et elektron eller positron oppstår.
* Fusjon, sammenslåing, der to atomkjerner smelter sammen til en tyngre kjerne.
* Fisjon, spalting av en tung kjerne i to (eller sjeldnere tre) lettere kjerner.

Kjerneenergien bidrar til atomkjernenes masse. Forandringen av kjernemasse til fri energi skjer i henhold til den berømte formelen E=mc², her skrevet som *ΔE* = *Δm.c*, der ΔE = *frigjort energi*, Δm = *masseforskjellen* og c = lyshastigheten i vakuum (en fysisk konstant). Kjerneenergi ble først oppdaget av den franske fysikeren Henri Becquerel i 1896, da han fant ut at fotografiske plater som hadde blitt oppbevart mørkt i nærheten av uran ble formørket som røntgenplater, noe som nylig var oppdaget i 1895.

Referanser
----------

1. ↑  «Marie Curie - X-rays and Uranium Rays**»**. aip.org. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 23. november 2009.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Nuclear binding energy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* American Nuclear Society
* General Atomics Arkivert 4. oktober 2009 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
En **kjernekraftulykke** er en hendelse hvor man mister kontrollen ved et kjernekraftverk. Ulykkens omfang kan være et radioaktivt utslipp, men selv mindre hendelser som ikke påvirker driften, skal rapporteres til myndighetene. Dette kan f.eks. være at en lastebil med kjernebrensel velter, eller at en generator i kraftverket slutter å virke. 

De kjernekraftulykkene som har funnet sted, har vært meget forskjellige. Dels har oppbygningen av verket vært forskjellig, og omfanget har i noen tilfeller vært enormt med blant annet store radioaktive utslipp og nedsmeltninger av hele reaktorer.

De alvorligste og mest kjente kjernekraftulykkene er:

* 1957 – Windscaleulykken, også kjent som Sellafield og Seascale
* 1957 – Sverdlovulykken
* 1961 – K-19-ulykken
* 1979 – Three Mile Island-ulykken
* 1986 – Tsjernobylulykken
* 1999 – Tokaimuraulykken
* 2011 – Fukushima-ulykken

Av disse var ulykken i Tsjernobyl den mest alvorlige og omfattende.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Müggelheim** er en ortsteil i Berlins bydel Treptow-Köpenick.

Geografi
--------

Landsbyen Müggelheim ligger omgitt av skog sør for Müggelsee og øst for Müggelberge. Den nordlige del av Grosse Krampe som er en arm av elven Dahme, strekker seg inntil Müggelheim. I nordøst finnes innsjøen Krumme Laake, som ikke må forveksles med Krumme Lanke i Grunewaldseenkette. Strøk (tysk: Ortslage) i Müggelheim er Ludwigshöhe og Schönhorst. 

Den karakteristiske landsbykjernen (angerdorf) er registrert som kulturminne.

Historie
--------

Müggelheim ble grunnlagt 1747 av tjue familier fra Odernheim i hertugdømmet Pfalz-Zweibrücken. De protestantiske innflytterne mottok støtte fra Fredrik II av Preussen. Landsbykirken er fra 1804 og før denne ble gudstjenestene holdt i bedehuset hvor skolestua nå står. Kirken og skolen ligger inntil hverandre i landsbyens sentrum. 

Landsbyen ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920 og var da med sine 186 innbyggere byens minste landkommune. I tiden som fulgte ble det oppført en rekke fritidshus i området. Etter den andre verdenskrigen da store deler av Berlin lå i ruiner, ble det oppført erstatningsboliger i Müggelheim. Innbyggertallet var i 1950 ca 5 000 personer.

Våpen
-----

Våpen
Müggelheim har som ortsteil i Berlin intet offisielt våpen. Tradisjonelt har det imidlertid vært laget våpen, og den utgaven som brukes idag, viser kornband og fisk som symboler på områdets næringsveier og en drueklase som tegn på de opprinnelige innflytteres opphav i vindistriktet Pfalz.

Kjente personer
---------------

* Johann Jacob Baeyer, landmåler

Referanser
----------

1. ↑  Berlins liste over kulturminner

Eksterne lenker
---------------

* (en) Berlin-Müggelheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Berlin-Müggelheim – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Müggelheim på berlin.de
* Müggelheim Heimatverein

Portal: Tyskland

| * v
* d
* r
Ortsteiler i Berlins bydel Treptow-Köpenick |
| --- |
| Stadtwappen Berlin | 
* Adlershof
* Altglienicke
* Alt-Treptow
* Baumschulenweg
* Bohnsdorf
* Friedrichshagen
* Grünau
* Johannisthal
* Köpenick
* Müggelheim
* Niederschöneweide
* Oberschöneweide
* Plänterwald
* Rahnsdorf
* Schmöckwitz

 | Bezirkswappen Treptow-Köpenick |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**«Lagt det på et lurt sted»** er en norsk sang som ble skrevet av Øystein Sunde, og utgitt 1. mars 1999 på Sundes musikkalbum *Nå er begeret nådd*.
Sangen ble spilt på forestillingen *Ja takk, begge deler* som hadde premiere 17. september 1998.

Teksten handler om at gjennomsnittsmenneske ofte glemmer de «lure» stedene man legger ting som man trenger i nødvendige situasjoner. Et eksempel er hvor man har lagt passet i tilfelle man skal reise til utlandet.

Både tekst, noter og tilhørende tegning til «Lagt det på et lurt sted» ble publisert i notaboka *Sånn er'e bare* i 2006.

Musikere og instrumenter
------------------------

* Øystein Sunde: vokal, elektriske gitarer
* Tom Salisbury: piano
* Jørun Bøgeberg: bass
* Knut Hem: trommer
* Kari Iveland: kor
* Elisabeth Moberg: kor
* Christine Meyer: kor
* Marian Lisland: kor

Elisabeth Moberg (en av koristene) var et av medlem av Kvinner på randen. Sunde var gjest i et av deres program *Kvinner på randen* (sendt 29. oktober 1999 på NRK1). Sunde spilte «Lagt det på et lurt sted» og kompet seg selv kun med sin gitar. Kvinner på randen-medlemmene bidro med sporadiske korinnslag. Til stor begeistring hos TV-publikum, gjorde både Sunde og Kvinner på randen-medlemmene feil i fremførelsen.

Et utdrag av «Lagt det på et lurt sted» fra *Kvinner på randen* i 1999 ble vist i programmet *Øystein Sunde – med god avstand til bilen bak* (sendt 26. desember 2010 på NRK1).

Referanser
----------

1. 1 2  Spinner Records – Medium: *Nå er begeret nådd* – Øystein Sunde (1999)
2. ↑  VG – 18. februar 1999 side 49 – Kurt Bakkemoens anmeldelse av *Nå er begeret nådd*.
3. ↑  *Ja takk, begge deler*-programmet som ble solgt på forestillingen.
4. ↑  VG – 18. september 1998 side 38/39
5. 1 2  *Nå er begeret nådd* – informasjon i CD-heftet
6. ↑  Sunde, Øystein (2006) *Sånn er'e bare*. Blåmann Musikkforlag Norge AS; Oslo. ISBN 82-462-0051-4 s. 66 – 69
7. ↑  *VG* – 29. oktober 1999 side 55/58
8. ↑  VG – 26. desember 2010 side 54
«Møvik» har flere betydninger.
**Møvig** er en gammel gård og et strøk i bydelen Voiebyen i Kristiansand kommune i Agder. Møvig er et gammelt kyststed med egen ungdomsskole (Møvig skole). Møvig glir over i strøket Sjøstrand som har barneskole, og skolene er kjerneområdet for idrettsklubben IK Våg.

Møvig brygge var tidligere endeholdeplass for buss med overgang til båt for transport til Flekkerøy frem til 1989 da Flekkerøytunnelen ble åpnet. 300 meter sørvest for Møvig brygge ligger Fredriksholm festning.

Ytterst på Møvig, utenfor *Kroodden*, finner man i vest Batterie Vara, som ble bygget opp av den tyske okkupasjonsmakten under 2. verdenskrig. En betydelig del av området brukes i dag som museum mens resten er åpent for turgåere. Dette er et av landets best bevarte kanonanlegg fra krigen, med komplett 38 cm kanontårn, ammunisjons- og ladeanlegg, verksted, kontorer og forlegninger.

Referanser
----------

1. ↑  Kanonmuseet Arkivert 3. januar 2012 hos Wayback Machine..

Eksterne lenker
---------------

* (no) Diverse gårdsarkiver fra Møvig på Arkivportalen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Teknisk kybernetikk** er et femårig studium ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet som leder frem til en mastergrad (sivilingeniør). Studiet tilbys også som toårig masterpåbygning.

Teknisk kybernetikk er vitenskapen om hvordan dynamiske systemer som for eksempel fartøyer, fly, roboter og industrielle prosesser oppfører seg, og hvordan man kan styre slike systemer automatisk. Et enkelt eksempel på en kybernetisk løsning fra hverdagslivet er en termostatstyrt varmeovn.

Begrepet «cybernetics» (på norsk kybernetikk) ble lansert av den amerikanske matematikeren Norbert Wiener i 1940-årene. Han hentet navnet til denne nye vitenskapen fra det greske ordet «kybernetes» som betyr styrmann/rormann – «den som styrer». Det benyttes avanserte datatekniske og elektroniske virkemidler til måling, overvåkning og styring. Andre sentrale kybernetikere er John von Neumann og Vannevar Bush.

Få andre teknologiske fagområder har et like vidt anvendelsesområde som kybernetikken: de samme grunnprinsippene som beskriver oppførselen til tekniske systemer, gjenfinnes i økonomiske, sosiale, økologiske og biologiske systemer. Det siste gjør at kybernetikken i stigende grad også anvendes innen biologi og medisin.

Studiet gir en bred plattform å stå på, særlig innen ingeniørfag. Teori forenes med praksis.

Linjeforeningen Omega organiserer sosiale aktiviteter ved siden av studiet.

Eksterne lenker
---------------

* Studieprogrammets nettside hos NTNU
* Linjeforening Omega
**James «Jimmie» Stewart** (født 10. juli 1910, død 12. august 1990) var en canadisk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.

OL i 1936
---------

Stewart vant en olympisk sølvmedalje i basketball under OL i 1936 i Berlin. Han var med på det canadiske landslaget som kom på andreplass i basketballturneringen. Dette var første gangen basketball var en olympisk sport. Tjuetre lag deltok i turneringen som ble avviklet i perioden mellom 7. august og 14. august. Canada vant over Polen med 42-15 i semifinalen men tapte finalen mot USA med 8-19. Stewart spilte fire kamper i OL-turneringen inkludert finalen.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin – Sølv Sølv i basketball Canadas flagg Canada

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) James Stewart – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) James Stewart – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) James Stewart – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) James Stewart – FIBA Rediger på Wikidata
**Teknisk sporing** er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess hvor politiet benytter elektronisk peilingsutstyr på en gjenstand for å kunne spore hvor gjenstanden befinner seg.

Påtalemyndighetene kan beslutte at teknisk sporing skal benyttes på gjenstander (slik som kjøretøy) når noen med «skjellig grunn mistenkes for en handling eller forsøk på handling som etter loven kan medføre straff av fengsel i 5 år eller mer» (eller en overtredelse av nærmere angitte straffebud).

Retten kan ved kjennelse beslutte at politiet kan plassere teknisk peilerutstyr i «klær eller gjenstander som den mistenkte bærer på seg», i «veske eller annen håndbagasje» eller at politiet kan foreta innbrudd for å plassere slikt utstyr. En domstol kan kun fatte en slik kjennelse når noen med «skjellig grunn mistenkes for en handling eller forsøk på handling som etter loven kan medføre straff av fengsel i 10 år eller mer» (eller overtredelse av nærmere angitte straffebud<) I tillegg må slik sporing antas å være av «vesentlig betydning for å oppklare saken, og at oppklaring ellers i vesentlig grad vil bli vanskeliggjort».

Referanser
----------

1. ↑  Straffeprosessloven § 202 b
2. 1 2 3  Straffeprosessloven § 202 c
**James Stott** (født 6. november 1871 i Darlington, død 8. oktober 1908 i Newcastle upon Tyne) var en engelsk fotballspiller.

Stott startet sin karriere i *South Bank* og Middlesbrough før han ble hentet til Liverpool av managerne John McKenna og W. E. Barclay i august 1893. Hans første kamp for klubben kom i bortekampen mot Middlesbrough Ironopolis på Paradise Ground 2. september 1893, i kampen Liverpool vant 2-0. Hans første scoring kom i bortekampen mot *Ardwick* 16. september samme år, i en kamp Liverpool vant 1-0. Liverpool vant 2. divisjon dette året, med Stott som en viktig bidragsyter siden Stott scoret 14 mål på 15 ligakamper, (14 mål på 17 kamper totalt), og ble med dette klubbens topscorer. 

Stott fikk tross dette kun en sesong i Anfield-klubben, i det han signerte for Grimsby i august 1894. Han ble også i denne klubben en sesong. Stott signerte for Newcastle i 1895. Han ble her klubbens kaptein, og var med på opprykket fra 2. divisjon i 1898. Etter en sesong i 1. divisjon med Newcastle returnerte han til Middlesbrough i 1899.

Han klarte ikke å spille seg til fast plass, så han la støvlene på hylla i 1900.

Dessverre hadde han en hjernesvulst, og han døde på et Psykiatrisk sykehus i 1908.

Statistikk
----------

### Kamper

**Liverpool**

* **1893-1894:** Ligakamper – mål: **15 kamper – 14 mål.**
* **1893-1894:** Totalt kamper – mål: **17 kamper – 14 mål.**

### Medaljer

**Liverpool**

* **1893/1894:** Ligavinner 2. Divisjon.

**Newcastle**

* **1897/1898:** Nr 2 i 2. Divisjon.

Se også
-------

* Statistikk om Liverpool FC.

Eksterne lenker
---------------

* Profil på LFChistory.net

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Teknisk kybernetikk** er en ingeniørdisiplin for å beskrive og styre systemer[*bør utdypes*] ved matematisk modellering, anvendelse av reguleringsteori, design av regulatorer. Teknisk kybernetikk har en rekke underdisipliner; fra fartøystyring (bil, båt, fly), medisin til oljeindustri og fiskeri og havbruk.

Bakgrunn
--------

Moderne reguleringsteknikk er tett knyttet til elektronikk og system, fordi elektroniske kretser lett lar seg beskrive ved hjelp av reguleringsteori. Ved mange universiteter er kurs i reguleringsteknikk organisert under fakultet for elektronikk, i motsetning til tidligere da det var mer vanlig at fakultet for maskinteknikk tok seg av dette fagfeltet. 

Reguleringsteknikk overlapper med mange av ingeniørdisiplinene, og anvendes for eksempel innenfor kjemi under navnet prosessregulering. Dette omhandler regulering av kjemiske prosesser, gjerne i fabrikkanlegg. Reguleringsteknikk har også bruksområder som inkluderer vitenskap, finansiell styring og adferdsteori.

Selv om kursene i reguleringsteknikk på lavere trinn av de forskjellige disiplinene ofte undervises av fagpersoner fra eget fagmiljø, er den grunnleggende matematiske teorien felles og mange av de samme teknikkene som brukes de samme.

Studenter i reguleringsteknikk starter gjerne med kurs i lineær reguleringsteori, noe som forutsetter elementær matematikk og Laplace-transformasjon. I regulering av lineære systemer utføres frekvens- og tidsrespons-analyser. I diskret regulering og ikke-lineær regulering kreves Z-transformasjon og algebra.

Reguleringsteknikk
------------------

Reguleringsteknikk spiller en viktig rolle innen romfart
Reguleringsteknikk er en ingeniørdisiplin som fokuserer på matematisk modellering av dynamiske systemer (f.eks. mekanisk system) og design av regulatorer som påvirker systemet slik at det oppfører seg på ønsket måte. Selv om regulatorer ikke nødvendigvis trenger å være elektriske, er langt de fleste det og derfor er reguleringsteknikk ofte organisert som en undergren av elektronikk.

Elektriske kretser, digitale signalprosessorer og mikroprosessorer kan alle benyttes for å lage reguleringssystemer. Reguleringsteknikk har mange anvendelser.

I reguleringsteknikken benyttes ofte tilbakekobling for å lage reguleringssystemer. For eksempel blir farten i en bil med cruise control målt og fortløpende justert av motoren.

Utdanning
---------

Kybernetikk og robotikk (mastergrad / sivilingeniør) ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**«Sessiz çığlık»** (tysk tittel: *«Stummer Schrei»*, norsk oversettelse: *Lydløst skrik* eller *stumt skrik*) er en sang skrevet av Volkan Gücer. Sangen ble skrevet for å være Tysklands bidrag i Tyrkvisjonens sangkonkurranse 2015. I konkurransen ble den fremført av vokalisten Derya Kaptan med bağlama-spilleren Serdar Yayla og danseren Joseph Simon.

Melodien er dedisert til, og skrevet med tanke på, ofrene for et bombeangrep under en fredsdemonstrasjon i Ankara 10. oktober 2015. Komposisjonen beskrives som en dramatisk ballade, med mellomparti hvor ulike musikksjangre blandes sammen. Sangens tekst er på tyrkisk og består av atten ord fra en engel som vender tilbake til jorden for å finne sin elskede som ble forlatt.

«Sessiz çığlık» ble fremført som den første melodien i tyrkvisjonsfinalen, hvor den oppnådde en ellevteplass. Fremføringen vant en spesiell pris som for å være det sangbidraget som ble ansett som det mest den mest krevende i konkurransen.

Referanser
----------

1. ↑  amazon.com, Sessiz Ciglik (feat. Serdar Yayla). Besøkt 1. november 2016.
2. 1 2 3 4 5 6  cdbaby.com, Sessiz Ciglik. Besøkt 10. desember 2015. (en)
3. ↑  Eurovoix-World 19. desember 2015, ...Has Won The Third Turkvizyon Song Contest. Besøkt 20. desember 2015. (en)
4. ↑  Eurovoix-World 20. desember 2015, Reaction To The Results. Besøkt 20. desember 2015. (en)
5. 1 2 3  eurovision.de 8. desember 2015, Derya Kaptan singt beim Turkvision Song Contest. Besøkt 10. desember 2015. (de)
| Artikkelen inngår i serien om
**Styreformer** |
| --- |
|  |
| Anarki
Aristokrati
Autokrati
Demokrati
Despoti
Diktatur
Konstitusjonelt monarki
Kleptokrati
Meritokrati
Monarki
Oligarki
Oklokrati
Parlamentarisme
Plutokrati
Presidentsystem
Semipresidentsystem
Teknokrati
Teokrati
Timokrati
Tyranni |

**Teknokrati** (ekspertvelde) er en styreform som generelt betyr at eksperter fatter beslutninger eller har spesielt stor innflytelse. I sin mest rene form kan dette innebære et samfunn der yrkespolitikere ikke spiller en sentral rolle.

Ekspertene kan f.eks. være jurister eller samfunnsøkonomer, og innen bestemte samfunnssektorer f.eks. leger eller offiserer, men også ha andre fagbakgrunner. De fleste styreformer har innslag av teknokrati. Teknokrati ble lansert som en ideologi av Howard Scott etter første verdenskrig, idet han mente den sosiale utviklingen av samfunnet ikke holdt tritt med den teknologiske utviklingen, og at et ekspertstyre ville sikre den mest kompetente samfunsstyringen.

Begrepet brukes også løsere om styreformer der eksperter får ha stor innflytelse på beslutninger, både i land, organisasjoner og lignende.

Ordet teknokrati stammer fra gresk, hvor ordet *tekhne* betyr «ferdighet» og ordet *kratos* betyr «makt» (gjennom ferdighet).

Referanser
----------

1. ↑  (no) Teknokrati i Store norske leksikon

Se også
-------

* Meritokrati

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NKC
 |
**Lognvik Fjellstue** ble tegnet av arkitekt Arnstein Arneberg og bygget opprinnelig på Snarøya utenfor Oslo, men fra 1969 er den en del av Lognvik Gård.

Bygningen ble bestilt av pelshandler Bjarne Juul cirka 1900 og satt opp på Fornebu. Den var her kjent som "Villa Lagmanden". Grunnflaten er ca. 200 m², over kjeller, 1.te og 2nd etasje + loft. Juul hadde store verdier i Russland, men mistet alt under revolusjonen og måtte selge til en familie fra Oslo. Da andre verdenskrig kom stod det utsatt til, og etter at tyskerne mislyktes sjøveien 9. april, landet de første tyske flyene på Fornebu og okkuperte dette huset først. Tyskerne tok det derefter ibruk som sykehus for sine flyvere.

På slutten av 60-tallet da flyplassen på Fornebu skulle utvides var bygningen til salgs med forutsetning av at den ble flyttet. Alternativet var riving. Torstein Halvor Kongshem kjøpte det og fikk det flyttet og satt opp på sin gård sommeren 1969.

Gjennom mange år var "Lognvik Gård og Fjellstue" et sted der norske, svenske, danske og hollandske turister møttes og ferierte sommer- og vinter. Her var det 3-retters middag med alle rettigheter. Om de ønsket det fikk turistene opplæring i skiteknikk, enten i slalombakken på Listaul i nærheten eller i skiløypene på fjellet i "Silkedalen".

Fjellstua har inntil 22 sengeplasser fordelt på 8 soverom.

Eksterne lenker
---------------

* Stedets hjemmeside
Deler av kulelager, kompositt av Si3N4
Overflaten til et keramisk kompositt
**Teknisk keramikk** er keramisk materiale basert på rene keramiske pulver som aluminiumoksid, silisiumkarbid, silisiumnitrid, zirconiumoksid, aluminiumnitrid og borcarbid. Det produseres vanligvis ved tekniske prosesser, ettersom disse stoffer ikke finnes i naturen. Pulverene blandes med vann og tilsetningsstoffer og brennes som all annen keramikk. De mekaniske egenskaper i teknisk keramikk er vesentlig bedre enn i alminnelig keramikk på grunn av renheten av de keramiske pulvere. Teknisk keramikk kan motstå temperaturer på over 1000°C, det er kjemisk bestandig, hardt og slitesterkt.

Teknisk keramikk brukes til utstyr som skal tåle kontakt med aggressive kjemikalier. Til tennplugger som skal motstå høye temperaturer, til vevemaskiner som skal kunne tåle slitasje av garn som løper gjennom, i tekniske kniver som ikke må bli sløve og i hjulaksler som ikke må slites ned.

Teknisk keramikk kan forsterkes ved innleiring av keramiske fibre, hvorved både støtsikkerhet og bruddstyrke økes.

Litteratur
----------

* J. Kriegesmann (utg.): *DKG – Technische Keramische Werkstoffe*. HvB-Verlag, Ellerau 2005, ISBN 978-3-938595-00-8
* W. Kollenberg (utg.): *Technische Keramik – Grundlagen, Werkstoffe, Verfahrenstechnik*. Vulkan-Verlag, Essen 2004, ISBN 3-8027-2927-7
* Hartmut Kainer: *Handbuch für Wärmeaustauscher: Keramische Wärmeaustauscher für die Hochtemperatur-Prozesstechnik*. Vulkan-Verlag, Essen 1991, s. 205-233

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BNF **·** BNF (data) **·** NDL
 |
Bhasa's dramaer er fortsatt populære. Her vises en fremstilling av *Ravana* i dramaet *Abhiṣeka Nataka*
**Bhāsa** var en indisk dramaforfatter som sannsynligvis levde mellom det første århundre f.Kr. og det fjerde århundre e.Kr. Basert på språket som Bhāsa brukte, er det også mulig å tidfeste han til det 5. århundre f.Kr. Vi vet lite om han, men han omtales allerede av Kālidāsa i hans første drama *Malavikagnimitram*.

Dramaene til Bhāsa var i mange århundrer ansett som gått tapt. Han var bare kjent gjennom omtale av andre, deriblant i det lyriske verket *Kavyamimamsa*, som ble skrevet av Rajashekhara mellom 880 og 920 e.Kr. Rajashekhara tilskrev Bhāsa verket *Svapnavāsavadatta*.

I 1912 oppdaget Ganapati Sastri 13 sanskritdramaer i Trivandrum, som hadde blitt benyttet i Koodiyattam-dramaer. Ingen av dem hadde noe forfatternavn, men et av dramaene var nettopp *Svapnavāsavadatta*. Ved å sammenligne håndskriften, ble alle dramaene tilskrevet Bhāsa.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** CiNii
 |
**Teknisk-naturvitenskapelige fag** er de fagområdene som ligger til grunn for teknisk-naturfaglig virksomhet. Til disse fagene hører grunnleggende fag som matematikk og fysikk, og i tillegg de fagområdene som er spesielle for naturvitenskap og teknologi.

Naturvitenskap er den grenen av vitenskapen som studerer naturen og naturlovene. Eksempler på naturvitenskapelige fag er:

* *Fysikk*
* *Kjemi*
* *Geologi*
* *Astronomi*
* *Biologi*
* *Botanikk*
* *Zoologi*

Denne listen er ikke utfyllende. Mange av vitenskapene er dessuten overlappende slik at det oppstår spesialområder som astrofysikk, biogeografi, geofysikk og mineralogi.

Teknologi kan defineres som anvendelse av vitenskap til løsning av praktiske oppgaver. Eksempler på dette er utvikling av nye materialer og anvendelsen av disse, utvikling av verktøy for å bearbeide råvarer til ferdige produkter, og utvikling av ny kommunikasjonsteknologi. De fagområdene som ligger til grunn for disse aktivitetene inngår også i begrepet teknafag.

Eksterne lenker
---------------

* Naturvitenskapelige og tekniske fag, Universitetet i Bergen
* Kvinner i tekniske og naturvitenskapelige fag, Komité for kjønnsbalanse i forskning (Kif),
Lohengrin er en sjokolade som består av et fyll av romkrem trukket med mørk sjokolade.
**Lohengrin** var en norsk sjokolade som var i produksjon fra 1911 til 2019.

Den ble første gang solgt i Nationaltheatret i 1911 i forbindelse med premieren på Richard Wagners opera *Lohengrin*. Sjokoladen ble laget av Freia som hadde fått en avtale om enerett til salg av sjokolade i teatret. Lohengrin ble ikke solgt i vanlige butikker før et par år senere.

Sjokoladen er formgitt av arkitekten Henrik Bull som også tegnet teaterbygningen. Designet består av to stiliserte roser i karakteristisk jugendstil. Designet er i dag forenklet sammenliknet med det opprinnelige. Lohengrin har et fyll av romkrem og er trukket med mørk sjokolade. På begynnelsen av 1970-tallet ble det bestemt at produksjonen av Lohengrin skulle legges ned, men etter store protester ble produksjonen satt i gang igjen etter noen få måneder. Sjokoladen ble kåret som et av kulturminnene i forbindelse med kulturminneåret 2009.

I februar 2019 ble det besluttet av Mondelēz at sjokoladen går ut av produksjon på grunn av liten etterspørsel. Produksjonen av Lohengrin ble avsluttet i oktober/november 2018.

Referanser
----------

1. ↑  «Over 100 år gammel sjokolade-favoritt forsvinner fra butikken». *TV 2*. 15. februar 2019. Besøkt 15. februar 2019.
2. 1 2 3  Bjørn Vidar Johansen (20. februar 2019). «Lohengrin: Et tapt kulturminne?». UiO: Museum for universitets- og vitenskapshistorie. Besøkt 22. februar 2019.
3. ↑  «Hamstrer Lohengrin-sjokolade etter dyster beskjed». *VG*. 15. februar 2019. Besøkt 15. februar 2019.
4. ↑  «Denne 108 år gamle sjokoladen får du snart ikke tak i lenger». *Aftenposten*. 15. februar 2019. Besøkt 15. februar 2019.
5. ↑  «Solgte Lohengrin-sjokolade for 10.000 kroner». *Nettavisen*. 2. mars 2019. Besøkt 8. mars 2019.
**Solapur** eller **Sholapur** (marathi: सोलापुर) er en by og et kommunestyre i sørvestre Maharashtra i India, nær grensen til delstaten Karnataka. Det er administrasjonssentrum for Solapur distrikt. Solapur er en av fire distrikter som utgjør regionen Vest-Maharashtra (de tre andre distriktene er Satara, Kolhapur og Sangli). Arealmessig er det er det fjerde største distriktet i Maharashtra (bak Ahmednagar, Pune og Nagpur og befolkningsmessig havner distriktet på syvendeplass i delstaten. Solapur er en møteplass for marathi-, telugu- og kannadakulturer. Det er et viktig jernbaneknutepunkt for Indias sentrale jernbane. Byen har små og middels store industrier, og har vært et ledende senter for ullfabrikker og elektriske vevstoler. I nyere tid har fabrikkene imidlertid funnet veien til andre steder i landet. Sengetøy laget i Solapur (såkalte *chaddara*) med deres nye design og gode holdbarhet har gjort byen kjent. Byens hovedguddom er Shri Siddheshwar. Nandidhwaj-prosesjonen på Makar Sankranti marked blir hvert år besøkt av millioner tilhengere. 

Solapur er et transportknutepunkt som forbinder Maharashtra, Andhra Pradesh og Tamil Nadu. Det finnes gode tog- og veiforbindelser til store distrikter og byer. Akkalkot er området til Akkalkot Swami Maharaj Math, og blir årlig besøkt av et stort antall mennesker fra Maharashtra og nærliggende Karnataka. Et årlig marked blir også holdt i januar, hvor en stor folkemengde kommer fra forskjellige deler av landet. Dette markedet blir kalt Gadda i dialektspråk. 

Ved folketellingen i 2001 hadde byen et folketall på 873 037, fordelt over et område på nesten 150 km². Solapur ligger gjennomsnittlig 457 moh.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 27. mai 2014. Besøkt 1. juni 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Informasjon om Solapur Arkivert 12. mai 2009 hos Wayback Machine. (engelsk)
* Offisiell nettside for Solapur by (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
***The Man in the Moonlight*** er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Paul Powell.

Handling
--------

To mystiske fremmede kommer uoppfordret til bryllupet til sersjant O'Farrell fra Royal Canadian Mounted Police og hans forlovede Rosine Delorme - datteren til en gjestgiver. Etter at O'Farrell mottar en melding om at Rosines egenrådige bror Louis har stukket av fra fengselet sammen med den beryktede fredløse Rossingnol, utsetter O'Farrell bryllupet sitt for å finne igjen fengselsfuglene.

En av de fremmede konfronterer Rosine alene, og overbeviser henne om å lede ham til en hytte ved enden av Passage Du Mort hvor han påstår at Louis kommer til å vente på henne. Men når de finner hytta tom, avslører den fremmede seg for å være Rossingnol. De begynner å slåss, og Rosine besvimer. Rossingnol bærer henne til en seng og forsøker å hypnotisere henne, men akkurat da kommer Louis for å varsle om at politiet er på vei.

Skuespillere
------------

* Monroe Salisbury som Rossingnol
* Colleen Moore som Rosine Delorme
* William Stowell som sersjant O'Farrell
* Alfred Allen som Kaptein Hendricks
* Harry DeRoy som Ferguson
* Sidney Franklin som Pierre Delorme
* Virginia Foltz som Mother Delorme
* Arthur Jasmine som Louis Delorme

Referanser
----------

1. ↑  The Man in the Moonlight
2. ↑  THE MAN IN THE MOONLIGHT

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Man in the Moonlight* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Man in the Moonlight* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Strindafylke** (Norrønt: *Strindafylkí*) var ett av de åtte historiske fylkene i Trondheimen fra jernalderen til ut i middelalderen. Strindafylket var Ladejarlens hjemfylke. Strindafylket omfattet Nidaros og omlandet, Lade, Ranheim, Strindheim, Selsbakk og Byåsen. På de andre sidene av Strindfjorden hørte Leksvik, Frosta og Åsen også til Strindafylket.

De historiske fylkene i Trondheimen var lokale rettsfellesskap med hvert sitt fylkesting. De ble dannet en gang i eldre jernalder eller begynnelsen av yngre jernalder. De fire fylkene Øynafylke, Skøynafylke, Sparbyggjafylke og Verdølafylke utgjorde Inntrøndelag som hadde ting på Mære. Utsendinger fra de fire fylkene i Inntrøndelag og de fire fylkene i Uttrøndelag: Stjordølafylke, Strindafylke, Gauldølafylke og Orkdølafylke, møttes også til Frostating på Frosta. På 900-tallet ble også Nordmørafylke, Romsdølafylke og Naumdølafylke en del av Frostating.

Skipreider
----------

Strindafylke bestod av fire skipreider:

* Hlaða (også Manvikr)
* Lexuvikr (hovedsognet)
* Lagatún
* Ássinn

Referanser
----------

1. ↑  Andersen 1977, s. 58–61
2. ↑  *Historisk-geographisk Beskrivelse over Kongeriget Norge (Noregsveldi) i Middelalderen*. Trykt hos Carl C. Werner & Co. i ... 1849. s. 78.

Litteratur
----------

* Jørn Sandnes (1971). *Ødetid og gjenreisning : Trøndsk busetningshistorie ca. 1200–1600*. Universitetsforlaget.
* Per Sveaas Andersen (1977). *Samlingen av Norge og kristningen av landet : 800–1130*. Universitetsforlaget. ISBN 8200024121.
* Aslak Bolt (1997). *Aslak Bolts jordebok*. Riksarkivet. ISBN 8254800529.  [ny utgave]

| * v
* d
* r
De historiske fylkene i Trøndelag |
| --- |
| Vikingetida | Gauldølafylke **·** Orkdølafylke **·** Skøynafylke **·** Sparbyggjafylke **·** Stjordølafylke **·** Strindafylke **·** Verdølafylke **·** Øynafylke |
| 1804–2017 | Nord-Trøndelag **·** Sør-Trøndelag |
**«The Mangler»** er en novelle av Stephen King, som først ble utgitt i desember 1972 i *Cavalier*, og senere i Kings egne samling, *Night Shift* i 1978.

Setting
-------

«The Mangler» er satt til en amerikansk by, og størsteparten av handlingen finner sted i en industriell vaskehandel. Stephen King har sagt at, blant alle jobbene han tok for å kunne betale for familien før han ble kjent, var en av dem i en industriell vaskehandel.

Handling
--------

En politidetektiv som undersøker flere morbide dødsfall, alle på grunn av industrielle vaskemaskiner, finner ut, gjennom flere uheldige tilfeller, at maskinen har blitt besatt av en demon. Historien avsluttes etter at detektiven og hans venn undervurderer demonens krefter. Når de prøver å utrydde demonen, ender de opp med å frigjøre demonen fra maskinen, for så å la demonen vandre gatene på jakt etter friske ofre.

Film- TV- eller teaterversjoner
-------------------------------

Historien ble brukt i filmen The Mangler av Tobe Hooper i 1995, selv om filmen også omfatter mye som ikke var i novellen. Filmen, med Robert Englund (*Freddu Krueger*) fikk to oppfølgere, The Mangler 2 og The Mangler Reborn.

Referanser
----------

1. ↑  King, Stephen. «National Book Awards Acceptance Speeches - Stephen King» **(engelsk)**. the National Book Foundation. Besøkt 3. april 2010.

Eksterne lenker
---------------

* The Mangler på International Movie Database
* The Mangler 2 på International Movie Database
* The Mangler Reborn på International Movie Database