Rakett utstilt utenfor Andøya Space Center
Utsikt til rakettskytefeltet om vinteren
**Andøya Space AS**, tidligere **Andøya Space Center** og **Andøya Rakettskytefelt**, er et senter for oppskyting av forskningsraketter og slipp av vitenskapelige ballonger. Andøya Space er lokalisert i Oksebåsen på Andøya, som ligger 5 km sørvest for Andenes i Andøy kommune i Nordland fylke. Anlegget er også utstyrt med en rekke bakkeinstrumenter som benyttes i utforskningen av det nære verdensrom. Det fokuseres særlig på den polare atmosfæren i høydeområdet mellom 70 og 2 000 kilometer.

Andøya Space er en av Nord-Norges mest høyteknologiske bedrifter og har 110 ansatte.

ALOMAR (Arctic Lidar Observatory for Middle Atmosphere Research) er en del av ASC (2008)
Den første raketten, «Ferdinand I», ble skutt opp 18. august 1962 for å studere den polare ionosfæren. Ved årsskiftet til 2012 var det sendt opp mer enn 1 000 raketter fra Andøya Rakettskytefelt.

Andøya Space har et utstrakt samarbeid med en rekke internasjonale forskningsmiljøer, og siden 1962 har mer enn 100 universiteter og forskningsinstitutter fra hele verden benyttet seg av anleggets tjenester.

Andøya Space er et aksjeselskap hvor 10 % av aksjene eies av Kongsberg Defence & Aerospace, og 90 % eies av Nærings- og handelsdepartementet, som igjen forvaltes av Norsk romsenter.

Andøya Space driver også SvalRak på Svalbard. 

Andøya Space har ukentlig elever fra Andøy videregående skole, der det finnes en egen linje for romteknologi for 3. årselever som har gått Data og Elektronikk.

Raketthendelsen på Andøya januar 1995
-------------------------------------

Utdypende artikkel: Raketthendelsen på Andøya

25. januar 1995 var det en spesiell hendelse på Andøya ved at en rakett som ble skutt opp fra rakettskytefeltet utløste alarmberedskap i Russland. Den ble fanget opp av radar og tatt for å være en amerikansk Trident-missil skutt opp fra en amerikansk ubåt i Norskehavet. Bildene av Boris Jeltsin med atomkofferten sin gikk verden rundt, før man oppdaget at rakettens bane var feilberegnet av russerne. Raketten som ble skutt opp var en Black Brant-rakett som passerte over Svalbard. Hvorfor det skulle kunne være noen grunn til å tro at dette var en militær rakett er uvisst. Alle varslingsprosedyrer før oppskytningen var fulgt. Dette betyr at også Russland hadde fått beskjed om den planlagte oppskytningen, noe som er en del av standard prosedyre før oppskyting av rakett fra Andøya Space.

Referanser
----------

1. ↑   Research Organization Registry Data (ROR release v1.19)[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   www.andoyaspace.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   GRID-ID grid.457513.1[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.blv.no[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  «Rakettskytefeltet på Andøya bytter navn til Andøya Space Center», dagbladet.no, 5. juli 2014. Besøkt 10. juli 2014.
6. ↑  Nærings- og fiskeridepartementet (16. juli 2018). «Selskaper». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 31. oktober 2018.
7. ↑  Andreas Budalen; Dan Henrik Klausen (26. februar 2012). «Verden har aldri vært nærmere atomkrig». NRK.

Litteratur
----------

* *Gemini* nr. 6, 2004, side 34. SINTEF/NTNU, Trondheim.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Andøya Space Center – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* e24.no - *Grønt lys for Andøya Space-finansiering: – En historisk dag* (08.10.2021)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Forvaltningsdatabasen **·** Brønnøysundregistrene
 |