Landinis oppfinnelse *serena* kan ha vært en forgjenger for bandura
**Francesco Landini** (ca. 1325 – 1397) var en florentinsk komponist og organist, sanger, poet, multiinstrumentalist og orgelbygger. Han var også oppfinner av musikkinstrumenter.

Landini var en av de mest populære komponistene på andre halvdel av 1300-tallet og uten sammenligning den mest berømte komponisten i Italia.

Liv og virke
------------

En koppersykdom gjorde Francesco Landini blind i barndommen. Han konsentrerte seg om musikk og behersket flere instrumenter i tillegg til orgel, for eksempel lutt, og han sang, skrev poesi og komponerte. Ifølge biografen Filippo Villani, hvis *Liber de origine civitatis Florentiae* regnes som den biografiske hovedkilden til Landini, beskjeftiget Landini seg også med astrologi, etikk og filosofi. Dermed legemliggjorde han den typiske 1300-tallskomponisten, som så seg selv og uttrykte seg som en intellektuell personlighet – til forskjell fra komponistene i tidlig middelalder som det knapt finnes kunnskap om personligheten til. I det allerede føderal-republikansk pregede Italia kunne mektige borgere av bystater som Venezia, Siena og Firenze tilby kunstnerne samfunnsmessige fora å utfolde seg på, eksempelvis slik det kom til uttrykk i Boccaccios Dekameronen. Giovanni Gherardi da Prato forteller i *Paradiso degli Alberti* hvordan stedets *litterati* – leger, filosofer, matematikere og teologer – diskuterte med hverandre mens de lyttet til Landinis vidunderlig vakre spill på portativet.

Landini var ansatt som organist ved *Santa Trinità*-klosteret i Firenze, og mellom  1365 og 1397 som organist og kapellan ved *San Lorenzo*-kirken i Firenze.

Landini konstruerte orgler og oppfant musikkinstrumenter, eksempelvis et som ble kalt *serena* eller *syrena syrenarum*, og som kompinerte trekk fra lutt og psalterium, en antatt forgjenger for bandura.

Verk
----

Det er bevart over 150 verk etter ham, tolv to- og trestemmige madrigaler, en caccia, 141 ballate, hvorav 92 tostemmige, 2 såvel to- som trestemmig, og 47 trestemmige, og noen få messer. Han regnes som den største mester av trecento-madrigaler. Man antar at Landini skrev teksten til mange av sine verk.

Landini-verk finnes i følgende manuskripter:

* Codex Panciatichiano (f.1-50)
* Codex Reina
* Codex Squarcialupi

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 100951422, besøkt 17. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Trove, Trove person-ID 899287, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   KANTO, KANTO ID 000207851[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Francesco-Landini, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Musicalics, Musicalics komponist-ID 80117[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0036451[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  Carl Dahlhaus og Hans Heinrich Eggebrecht (red.): Brockhaus Riemann Musiklexikon in zwei Bänden, Zweiter Band L-Z, F. A. Brockhaus, Wiesbaden, B. Schott, Mainz, 1979, Seite 12
9. ↑  Davide Daolmi: *Francesco Landini. Le fonti biografiche* Arkivert 6. februar 2010 hos Wayback Machine. kildetekst og bilder fra *Squarcialupi-Codex*]
10. ↑  Kurt Honolka (red.): *Knaurs Weltgeschichte der Musik*, Droemersche Verlagsanstalt Th. Knaur, 1979, side 171

Eksterne lenker
---------------

* (en) Francesco Landini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Francesco Landini på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Francesco Landini på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* *Francesco Landini (c.1325-1397): Works List & Discography*, verkfortegnelse og diskografi
* Davide Daolmi: *Francesco Landini. Le fonti biografiche*, kildetekst og bilder fra *Squarcialupi-Codex*
* Margo Schulter: *What is a Landini cadence?*, mediveal.org

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |