**Helene Weber** (1881–1962) var en tysk politiker (Zentrum, senere CDU). Weber deltok i utformingen av både Weimarforfatningen fra 1919 og den tyske grunnloven av 1949 (Grundgesetz). Hun var blant de første kvinnelige karrierepolitikere under Weimarrepublikken og Forbundsrepublikken Tyskland (Vest-Tyskland).

Biografi
--------

Weber ble født som det andre av seks barn i familien til folkeskolelærer Wilhelm Weber og Agnes Christiane van Gent.

Etter utdannelse som lærer var hun aktiv i katolske kvinneforbund og velgjørenhetsorganisasjoner. Hun arbeidet for kvinners deltakelse i alle samfunnsområder. I 1919 ble hun konsulent og fra 1920 til 1933 fikk hun eget embete (Ministerialrätin) i Preussens sosialdepartement. Weber ble dermed den andre kvinnen etter Gertrud Bäumer, som fikk et høyt embete i den prøyssiske forvaltningen. Hun ble i 1933 avskjediget av politiske grunner.

Hun var medlem av Preussens parlament fra 1921 til 1924 og av den tyske riksdagen fra 1924 til 1933. Hun talte i 1933 mot Hitlers fullmaktslov, men ble ved den avgjørende avstemningen presset til å stemme med fraksjonen. Hun mistet sin plass i riksdagen og arbeidet senere i ulike religiøse velgjørenhetsorganisasjoner.

Weber var overbevist om den samfunnsmessige solidaritet. Dette medførte at hun gikk inn for å oppheve arbeidsforholdet til tyske kvinner i statsforvaltningen, etter at de hadde giftet seg. Hun støttet også rikskansler Brünings sparepolitikk som førte til fattigdom og elendighet for mange mennesker.

Etter andre verdenskrig var hun medlem av rådet for den britiske okkupasjonssonen. I 1948 deltok hun i utformingen av den nye tyske grunnloven blant annet som medlem av Det parlamentariske råd. I arbeidet med grunnloven gikk hun mot en «skjematisk» likestilling mellom kvinner og menn, hun ville i tillegg bevare kvinners «egenverdi» (Eigenwert). Samtidig gikk hun imidlertid inn for å slå fast retten til lik lønn for likt arbeid. Hun var fra 1949 til 1962 medlem av Forbundsdagen.

Hun ble regnet som den mest innflytelsesrike kvinne i *Unionen* (CDU/CSU). Weber var medem av Vestunionens forsamling og fra 1950 til 1958 medlem av styret i Ligaen for katolske kvinneforbund. Hun var fra 1952 leder av rådet for det tyske helsevesenet for mødre (*Deutsche Müttergenesungswerk*).

Da Konrad Adenauer i 1961 innsatte Elisabeth Schwarzhaupt som den første kvinnelige statsråd, var det etter sterkt påtrykk fra Weber.

Bildegalleri
------------

* Kvinner og menn er likeverdige (Sitat fra Tysklands grunnlov), på ti språk (her tysk) på et minnesmerke over Weber i Wuppertal.*Kvinner og menn er likeverdige* (Sitat fra Tysklands grunnlov), på ti språk (her tysk) på et minnesmerke over Weber i Wuppertal.
* Weber i samtale med tidligere forbundspresident Theodor Heuss.Weber i samtale med tidligere forbundspresident Theodor Heuss.
* Marie Juchacz, Marie-Elisabeth Lüders og Helene Weber på frimerker utgitt til femtiårsjubileet for kvinners stemmerett.Marie Juchacz, Marie-Elisabeth Lüders og Helene Weber på frimerker utgitt til femtiårsjubileet for kvinners stemmerett.

Ettermæle
---------

Hun regnes av Arbeitsgemeinschaft Orte der Demokratiegeschichte å være blant de viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.

Referanser
----------

1. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000002433, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   ODIS, ODIS ID PS\_126709[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id weber-helene[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   FemBio-Datenbank, FemBio-ID 28397, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   ODIS, ODIS ID PS\_126709, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2  Haunhorst, Regina/Trösch, Sven (2016). «Helene Weber 1881 - 1962». LeMO-Biografien, Lebendiges Museum Online, Stiftung Haus der Geschichte der Bundesrepublik Deutschland. Besøkt 8. mars 2023.
7. 1 2  «Landtag NRW: Abgeordnetendetail». *www.landtag.nrw.de*. Besøkt 8. mars 2023.
8. 1 2 3  «Helene Weber». *demokratie-geschichte.de* **(engelsk)**. Besøkt 8. mars 2023.
9. ↑  Lange, Prof Dr Erhard H. M. «Helene Weber (CDU)». *bpb.de* **(tysk)**. Besøkt 8. mars 2023.
10. ↑  «100 Köpfe der Demokratie». *demokratie-geschichte.de*. Besøkt 23. juli 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Helene Weber – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** Munzinger (iba)
 |