**Guernésiais**, også omtalt som *dgèrnésiais*, *Guernsey-fransk*, eller *Guernsey-normannisk-fransk*, er den varianten eller dialekten av normannisk som snakkes på øya Guernsey, en av Kanaløyene i Den engelske kanal. Den er tidvis omtalt på øya selv som kun «patois» og i andre sammenhenger *kan* det omtales upresist som kun «normannisk». Som et av Oïl-språkene, de de gallisk-romanske språk (franske språk/dialekter) som hadde sin opprinnelse i de nordlige områdene av romersk Gallia, har også guernésiais sine røtter i latin, men har også fått sterke innflytelse fra både norrønt og engelsk ved ulike tider i historien.

Det er innbyrdes forståelig, om enn med en del vanskeligheter, med jèrriais-talende på naboøya Jersey og med normannisk-talende på fastlandet Normandie. Guernésiais minner mest med den normanniske dialekten i La Hague på Cotentinhalvøya som kalles cotentinais.

Guernésiais har i mindre grad blitt påvirket av fransk enn jèrriais har det, men har av den grunn i større grad blitt påvirket av engelsk. Nye ord som har blitt importert for nye fenomen er «le bike» og «le gas-cooker».

Dagens status
-------------

Guernésiais står øverst på denne listen velkomster på Guernseys turistkontor i Saint Peter Port.
Da Kanaløyene ble okkupert av Nazi-Tyskland under den andre verdenskrig fikk guernésiais en mindre oppblomstring. Da folket ikke ville bli forstått av okkupasjonsmakten, som tidvis kunne forstå både engelsk og fransk, snakket de isteden guernésiais.

Folketellingen av 2001 viste at 1 327 (hvorav 1 262 var født på Guernsey) eller 2 prosent av befolkningen snakket språket flytende mens 3 prosent forsto språket. Imidlertid av disse var 70 prosent, eller 934 av de 1 327 over 64 år. Blant de unge på øya var det kun 0,1 prosent eller en av tusen som snakket språket flytende. Imidlertid hevdet 14 prosent av befolkningen å ha en viss forståelse av språket.

Den 7. februar 2013 ble det opprettet en språkkommisjon på Guernsey som et initiativ fra lokalmyndighetene for å bevare lingvistisk kultur. L'Assembllaïe d'Guernesiais, en sammenslutning for utøvere av språket, ble opprettet i 1957. Det utgir et tidsskrift. En annen sammenslutning, Les Ravigoteurs, har utgitt en lesebok og en kassett for barn.

Den årlige festivalen Eisteddfod gir en mulighet for de som praktiserer guernésiais å utøve det i en større sammenhenger, og lokalradioen og avisen har tilsvarende oppfølging. Det er en del frivillig undervisning i skolene på Guernsey; også kveldsundervisning.

Guernésiais er anerkjent (sammen med jèrriais, irsk, skotsk-gælisk, walisisk, mansk og skotsk) som et regionalt språk av de britiske og irske regjeringene innenfor rammeverket av British-Irish Council.

Kultur og litteratur
--------------------

George Métivier, «Guernseys Robert Burns».
Det er en rik tradisjon for poesi i språket på Guernsey. Sanger fra Guernsey var inspirert av havet, av fargefulle talemåter, av tradisjonelle folkeminner, foruten også øyas naturskjønnheter. Øyas største poet var George Métivier (1790–1881), en samtidig med den franske poeten Victor Hugo, som påvirket og inspirerte lokale poeter til å trykke og utgi deres tradisjonelle poesi. Métivier blandet lokale stedsnavn, navn på fugler og dyr, tradisjonelle ordtak og muntlig fragmenter fra middelalderens poesi for å skape sitt *Rimes Guernesiaises* (1831). Han var også den første til å sette sammen en normannisk ordbok på Kanaløyene, *Dictionnaire Franco-Normand*  (1870), som ble betydningsfull ved at den etablerte den første standardiserte ortografi, senere endret og modernisert.

>  Que l'lingo seit bouan ou mauvais / J'pâlron coum'nou pâlait autefais («Enten sjargongen er god eller dårlig, jeg vil snakke slik vi pleide å snakke»
> 
> 
>  Métivier
> 
> 

Victor Hugo bodde i politisk landflyktighet på Guernsey fra 1855 og til 1870 hvor han bosatte seg i Hauteville House i prestegjeldet Saint Peter Port. Han inkluderte en del sjeldne ord guernésiais i en del av sine kanaløy-romaner, eksempelvis *Les Travailleurs de la mer* («Sliterne fra havet», 1866), blant annet hvor han introduserte ordet *pieuvre* (blekksprut) i fransk hvor det standardiserte ordet er «poulpe».

Louis Lucien Bonaparte (1813 – 1891), tredje sønn av Napoléon Bonapartes bror, utga en oversettelse på guernésiais av den bibelske «Lignelsen om såmannen» i 1863 som en del av sine filologiske forskning.

Denys Corbet (1826–1910) beskrev seg selv som *Draïn Rimeux*, «den siste poet» på guernésiais, og utga i sin tid mange dikt på øyas stedegne tungemål i Guernseys avis og privat.

Thomas Martin (1839–1921) oversatte til guernésiais: Bibelen, drama av William Shakespeare, tolv skuespill av Pierre Corneille, tre av Thomas Corneille, tjuesju av Molière, tolv av Voltaire og *The Spanish Student* av Henry Wadsworth Longfellow.

Thomas Henry Mahy (1862–1936) skrev *Dires et Pensées du Courtil Poussin*, en fast spalte i avisen *La Gazette Officielle de Guernesey* fra 1916. En samling av disse essayene ble utgitt bokform i 1922. Thomas Alfred Grut (1852–1933) utga *Des lures guernesiaises* i 1927, også en samling av tekster som hadde tidligere blitt utgitt i aviser. Han oversatte også en del av fortellingene Jersey-forfatteren Philippe Le Sueur Mourant (1848–1918), som skrev på jèrriais, til guernésiais. Marjorie Ozanne (1897–1973) skrev korte fortellinger og noveller som ble trykket i *Guernsey Evening Press* mellom 1949 og 1965. En del eldre tekster ble utgitt i *La Gazette de Guernesey* på 1920-tallet. Ken Hill oversatte og redigerte mange av Marjorie Ozannes korte fortellinger, skisser og dikt på engelsk med en tydelig Guernsey-betoning. Det ble samlet i to bind i 2000: *The Collected Works of Marjorie Ozanne, 1897-1973*.

Métiviers ordbok ble erstattet av en ny utgave ved *Dictiounnaire Angllais-Guernésiais* av Marie de Garis (1910–2010). Den ble utgitt av La Société Guernesiaise. Første utgave ble utgitt i 1967, tilføyelser i 1969 og 1973. En tredje utgave kom i 1983. I 1999 ble Marie de Garis belønnet med en britisk orden for sitt arbeid.

Fonologi
--------

Metatese, som viser til at to deler bytter plass innenfor et hele, viser at /r/ er vanlig i guernésiais sammenlignet med sercquiais (Sark) og jèrriais (Jersey).

| Guernésiais | Sercquiais | Jèrriais | Fransk | Engelsk | Norsk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kérouaïe | krwee | crouaix | croix | cross | kors |
| méquerdi | mekrëdi | Mêcrédi | mercredi | Wednesday | onsdag |

Andre eksempler er *pourmenade* (promenade/spasere), *persentaïr* (presentere), *terpid* (tripod/trefot).

Examples
--------

«Lær Guernésiais med BBC  
 BBC Guernsey   
 Din stemme på øyene»

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Guernésiais***(uttale)* | **Engelsk** | **Fransk** | **Norsk** |
| Quaï temps qu’i fait? | What's the weather like? | Quel temps fait-il ? | Hvordan er været? |
| I' fait caoud ogniet | It's warm today | Il fait chaud aujourd'hui | Det er varmt i dag |
| Tchi qu’est vote naom? | What's your name? | Formelt: Comment vous appellez-vous?Colloquial: Comment t'appelles-tu? / Comment tu t'appelles?Quel est votre nom? | Hva heter du? |
| Coume tchi que l’affaire va?*(kum chik la-fehr va)* | How are you? Bokstavelig: How's business going? | Comment vont les affaires ? | Hvordan har du det? |
| Quaï heure qu'il est? | What's the time? | Quelle heure est-il ? |
| À la perchoine *(a la per-shoy-n)* | See you next time | Au revoirÀ la prochaine | Ser deg senere |
| Mercie bian | Thank you very much | Merci beaucoupeller: Merci bien | Takk skal du ha |
| chén-chin | this | ceci | dette |
| ch'techin | this one | celui-ci | denne |
| Lâtchiz-mé | Leave me | Laissez-moi | Forlat meg |

Eksempel på guernésiais
-----------------------

Første vers fra *Sarnia Chérie*, Guernseys nasjonalsang

*Sarnia, chière patrie, bijou d'la maïr,*
*Ile plloinne dé biautai, dans d'iaoue si cllaire*
*Ta vouaix m'appeule terjous, mon tcheur plloin d'envie,*
*Et mon âme té crie en poine, mes iars voudraient t'veis.*
*Quaend j'saonge, j'té vaie derchier, mesme comme t'étais d'vànt,*
*Tes côtis si vaerts et ton sabllaon si bllànc,*
*Tes bànques et tes rotchets. Ah! Dé toutes la pus belle.*
*Mon réfuge et mon r'pos, chière île qu'est si belle.*

Referanser
----------

1. ↑  Guernésiais hos *Ethnologue* (18. utg. 2015)
2. ↑  Patois er den fransk betegnelsen for mindre lokale språk og dialekter som avviker fra standardspråket fransk, jf. *Lerobert - dictionnaire pratique de la langue francaise*, Lerobert dictionnaires, Red. Club France loisir, Paris, 2002.
3. ↑  «Language commission to be formed» Arkivert 16. juli 2018 hos Wayback Machine.. Guernsey Press. 8. februar 2013.
4. ↑   «Learn Guernsey’s language in a lunch break» Arkivert 29. oktober 2013 hos Wayback Machine.. *IFC Feed.com - Guernsey*. 11. oktober 2013
5. 1 2   «Guernésiais», Omniglot
6. ↑   Morrison, Richard (1. juni 2013): «When languages die, whole worlds die too», *The Times* (betalingsmur); se også «A Tale of Two Typoes»
7. ↑   Liddicoat, Anthony; Baldauf, Richard B. (2008): *Language Planning and Policy: Language Planning in Local Contexts*, Multilingual Matters, s. 136, fotnote 4
8. ↑  Nettbibelen: *Evangeliet etter Markus 4*
9. ↑  Cox, Gregory Stevens: «Islomania and Guernsey» Arkivert 26. september 2015 hos Wayback Machine. (PDF), *SICRI Network*
10. ↑   Jones, Mari C. (2008): *The Guernsey Norman French Translations of Thomas Martin: A Linguistic Study of an Unpublished Archive*, Leuven, ISBN 978-90-429-2113-9
11. ↑  «Book Sales» Arkivert 26. september 2015 hos Wayback Machine. *La Société Guernesiaise*

Eksterne lenker
---------------

Wikipedia på **Guernésiais**

* (en) Guernésiais – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «What is Dgernesiais?»
* Guernesiais today ved Julia Sallabank – fra BBC
* Tekster på guernésiais
* La Societe Guernesiaise

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | UNESCO lang
 |