Kart over Viken med Ranrike

**Ránrike**, **Ranrikesyssel** eller **Ranrikesysla** (norrønt *Ránríki* eller *Ránríkisýsla*) var i middelalderen et syssel i Norge som omfattet den nordlige delen av Båhuslen (det nåværende svenske landskapet Bohuslän).

Etymologi
---------

Det er blitt hevdet i ikke-norsk litteratur at navnet er avledet av den norrøne gudinnen for sjøen, Ran. Det er ikke nødvendigvis riktig. Det kan komme fra *rani* i betydningen «snute» eller «spiss», noe filologene mener er betydningen bak stedsnavnet Ranheim etter et høyt nes der. Rana kommer sannsynligvis fra *raðr* i betydningen rask, hurtig etter strømmen i fjorden. Randsfjorden antagelig av *rönd* i betydningen rand, kant.

Administrativ historie
----------------------

Etter Norges tidligste rikssamling på slutten av 800-tallet tilsvarte *Ranafylke* (merk skrivemåten) dagens Bohuslän. Ved kong Sverres inndeling av landet i sysler mot slutten av 1100-tallet ble Ranafylke delt i *Ranrikesysla* i nord og Elfsysla i sør. Senere i middelalderen ble disse sysler igjen slått sammen til Båhuslen. Etter denne tid betegnet Viken det tidigere Ranrikesyssel (det vil si nordlige Båhuslen).

Ranrikesyssel strakk seg fra Svinesund i nord til Havstensfjorden og Bevja, ved Oddevold i sør. Tingstedet lå ved Hornborgatinget, rett sør for nåværende Hamburgsund. På plassen er det idag en etterligning av en vikingeby, Hornbore by.

Geistlig tilhørte det Ránrikis prófastdœmi i Oslo bispedømme.

### Skipreider

Ranrike besto av 8 skipreider:  

* Vettaherað (eller *Skedjov)*
* Borðerna *(Burdellen)* (eller *Jordherra*)
* Lùðrlag *(Luderlag)*
* Kvilda *(Kvilde)*
* Sótanesherað *(Sotenes)*
* Stangarnes
* Tungu *(Tungeherad)*
* Saurbœja *(Sørbygdi)*

Etter freden i Roskilde og avståelsen av Bohuslen til Sverige 1658 ble til de svenske herredene Kville, Tanum, Bullaren, Vette, Lane, Tunge, Sörbygden, Stångenäs og Sotenäs.

Omtalt hos Jordanes
-------------------

Den gotiske lærde Jordanes nevner to folk ved navn *Aeragnaricii* (3.23) og *Ranii* (3.24) som levde i *Scandza* (Skandinavia). Aeragnaricii opptrer i serier. Det er vanligvis tolket som en skrivefeil for *\*ac ragnaricii*, «og Ragnaricii’ene». Det siste ordet er åpen for oversettelse, det kommer fra to deler, *riki* = rike eller kongedømme, og *ragna* = til herskerne, i betydningen gudene, jf. Ragnarok. Begge ordene kommer fra det indoeuropeiske *\*reg-*, herske. Ved at *Ragnaricii* nevnes ved siden av *Raumaricii* (Romerike) antyder det at det *kan* være Ranrike.

Omtalt hos Snorre Sturlasson
----------------------------

I Snorre Sturlasons *Heimskringla*, eller *Sagaene til de norske kongene*, nevnes Erik Emundsson, det vil si Erik Anundsson, som Ranrikes hersker, kun for å bli straffet av den store norske kongen Harald Hårfagre som tilbrakte en vinter ved å angripe området fra sjøen: «Kong Harald drog ut til Tønsberg til skipene sine om vinteren; han gjorde dem klare, seilte øst over fjorden, og la så hele Vingulmark under seg. Han var ute på hærskip hele vinteren og herjet i Ranrike.» 

Videre forteller Snorre at gøtene om våren stengte elva Gøtaelva, men kong Harald herjet på begge sider av elva uansett. Da red gøtene i mot ham med en veldig hær og kjempet mot norskekongen. Det ble stort mannefall, men kong Harald seiret. Deretter herjet han enda mer. I ett av de påfølgende slagene falt en mann ved navnet *Rane Gautske*, hvilket er et pussig sammentreff med tanke på navnlikhetene på både for- som etternavn.

Se også
-------

* Elfsysla
* Konghelle
* Bohuslän

Referanser
----------

1. ↑  Rosbach, Johan Hammond: *Stedsnavn*, Oslo 2002. Side 106. ISBN 82-530-2449-5
2. ↑  *Gamal skatteskipnad i Noreg*. no: (Dybwad). 1933. s. 56.
3. ↑  Sturlasson, Snorre: *Snorres kongesagaer (Heimskringla)*, Oslo 1979. Side 58-59. ISBN 82-05-31464-0

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |