recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ivor Allchurch** (født 16. oktober 1929, død 10. juli 1997) var en fotballspiller fra Wales. 

Han fikk tilnavnet «The Golden Boy» innen walisisk fotball. Hans rekord på 68 landskamper for Wales bestod frem til 1986, da den ble overgått av Joey Jones og hans 72 landskamper. Allchurch holdt også rekorden for antall mål scoret for det walisiske landslaget, på 23 mål, som til slutt ble slått av Ian Rush. 

Ivor Allchurch begynte i Newcastle United FC i 1958 og i august 1962 ble han forflyttet til Cardiff City, der hans første kamp var da han spilte uavgjort mot sin tidligere klubb, Newcastle United. Han var denne klubbens toppscorer i 1963-1964 og 1964-1965 sesongene og senere returnerte han for hans tidligere klubb Swansea, i en alder av 35 år. Han ble sluppet av Swansea i slutten av 1967-68 sesongen og han signerte en kontrakt med Worcester City. Han hadde senere en periode i Haverfordwest County, og han avsluttet sin karriere med Pontardawe Athletic i en alder av 50 år. Allchurch spilte til sammen 691 seriekamper og scoret 249 mål gjennom hele hans profesjonelle fotball-karriere. 

Allchurch fikk sin landslagsdebut for Wales mot England i 1951 og spilte sin siste landskamp mot Chile i 1966. Allchurch døde i 1997, i en alder av 67 år, i sitt eget hjem i hans høyt elskede by, Swansea. Hans begravelse som ble avholdt i krematoriet, ble fulgt av hundrevis av mennesker, inkludert mange kjente fotballspillere. 

Allchurchs talent som fotballspiller ble mer allment anerkjent etter hans prestasjoner for det walisiske landslaget i 1958 under VM, hvor han hjalp laget sitt nå kvartfinalen. Allchurch startet sin fotballkarriere med klubben Swansea Town i 1947. Det er nå reist en statue til ære for ham utenfor Swansea Citys Liberty Stadium. Hans bror, Len, var også en tidligere fotballspiller. I 1966 ble Allchurch tildelt en Order of the British Empire i anerkjennelse for hans tjenester til engelsk fotball. Han er også medlem av den walisiske Sports Hall of Fame.

Referanser
----------

1. ↑   FBref, FBref spiller-ID 6773fc41[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   transfermarkt.com, oppført som Ivor Allchurch †, Transfermarkt spiller-ID 247015, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ivor Allchurch – FIFA Rediger på Wikidata

* (en) Ivor Allchurch – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Ivor Allchurch – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Ivor Allchurch – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (en) Ivor Allchurch – FBref Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Wales' tropp – VM i fotball 1958 |
| --- |
| 
* 1 Kelsey
* 2 Williams
* 3 Hopkins
* 4 Sullivan
* 5 M. Charles
* 6 Bowen
* 7 Medwin
* 8 Hewitt
* 9 J. Charles
* 10 I. Allchurch
* 11 C. Jones
* 12 K. Jones
* 13 Vearnecombe
* 14 Edwards
* 15 C. Baker
* 16 Crowe
* 17 Leek
* 18 Vernon
* 19 Webster
* 20 Elsworthy
* 21 L. Allchurch
* 22 T. Baker
* Landslagstrener: Murphy

 | Flagget til Wales |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Pund** kan referere til:

Valuta
------

* Britisk pund, pund sterling, Storbritannia
* Egyptisk pund, Egypt
* Falklandspund, Falklandsøyene
* Gibraltarsk pund, Gibraltar
* Guernsey-pund, Guernsey
* Jersey-pund, Jersey
* Kypriotisk pund, Kypros
* Libanesisk pund, Libanon
* Sankthelensk pund, St. Helena
* Sudansk pund, Sudan
* Syrisk pund, Syria

Masse
-----

* Libra (også kalt «romersk pund» og «romerpund»), Romerriket
* Prøyssisk pund, lik 468 gram
* Pund (masseenhet), lik 454 gram
* Skålpund, Skandinavia

Pundtegn
--------

Pundtegnet (**£**) benyttes for å angi beløp i valutaen britisk pund. Tegnet brukes eller har vært brukt for andre valutaer som gibraltarsk pund. ₤, kalt lira, ble benyttet som symbol for italiensk lira før euroen ble innført.

Telefontaster
-------------

I amerikansk- og kanadisk engelsk omtales symbolet # som «pound sign» og tasten med dette tegnet på telefoner kalles gjerne «pound key».

Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Pund*.
**Brunlangøre** eller **langøreflaggermus** (*Plecotus auritus*) er en art i glattnesefamilien.
Den har lange ører med en tydelig brett. Den ligner svært mye på den mye sjeldnere *Plecotus austriacus* som først ble anerkjent som egen art i 1960-årene.

En voksen brunlangøre har en kroppslengde på 4,5–4,8 cm, en hale på 4,1–4,6 cm og et vingelengde på 4–4,2 cm. Ørene er 3,3–3,9 cm lange og gjør denne arten lett å skjelne fra de fleste andre flaggermusartene.

De flyr relativt sakte sammenlignet med andre flaggermus.

Den yngler i bygninger, men oppholder seg også i hulrom i trær og flaggermuskasser. 

Den jakter i skog. Den fanger stort sett møll, og plukker insekter fra blader og bark. 
Dette er en av de flaggermusene som bruker synet mer enn ekkolokaliseringen når de jakter.

Frekvensene den bruker for ekkolokalisering ligger mellom 27–56 kHz, har mest energi ved ca 50 kHz og har en gjennomsnittlig varighet på 2,5 ms.

De går i dvale om vinteren.

Utbredelse
----------

Artenn finnes nord i Eurasia, fra England og Frankrike til Korea og Japan. 

Verdens naturvernunion har pr. februar 2018 listet opp følgende land hvor arten finnes:

Albania, Andorra, Aserbajdsjan, Belarus, Belgia, Bosnia-Hercegovina, Bulgaria, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Georgia, Hellas, Iran, Irland, Italia (Sardinia), Kasakhstan, Kroatia, Latvia, Liechtenstein, Litauen, Luxembourg, Moldova, Monaco, Montenegro, Nederland, Norge, Polen, Portugal, Romania, Russland, San Marino, Serbia, Slovakia, Slovenia, Spania, Storbritannia, Sveits, Sverige, Tsjekkia, Tyrkia, Tyskland, Ukraina, Ungarn, Østerrike.

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 5. august 2020. Besøkt 5. august 2020.
2. 1 2  Hutson, A.M. Spitzenberger, F. Aulagnier, S. Coroiu, I. Karataş, A. Juste, J. Paunovic, M. Palmeirim, J. & Benda, P. 2008. *Plecotus auritus*. «The IUCN Red List of Threatened Species 2008»: e.T17596A7154745. Besøkt 4. februar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *brunlangøre* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *brunlangøre* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *brunlangøre* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *brunlangøre* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *brunlangøre* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *brunlangøre* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *brunlangøre* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *brunlangøre* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *brunlangøre* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Plecotus auritus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Plecotus auritus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
**Hans-Wiggo «WH» Frederik Knudsen** (født 11. august 1944 i Herlufsholm i Danmark, død 19. mars 2020 i Roskilde) var en dansk bygningskonstruktør og kajakkroer som deltok i de olympiske leker i 1964 og 1968.

Sportskarriere
--------------

I OL i 1964 deltok han sammen med barndomsvennen Preben Sten Jensen i toer-kajakk på 1 000-meter-distansen, hvor de endte på en samlet niendeplass. I OL i 1968 deltok han i firerkajakk med Harry Sørensen, Jørgen Andersen og Sten Lund Hansen, og dette laget sluttet likeledes som nummer ni på 1 000-meter-distansen.

Yrkeskarriere
-------------

Knudsen var utlært tømrer og ble senere utdannet bygningskonstruktør. Et opphold på Grønland i begynnelsen av 1970-årene førte til at han ble gift med en lokal kvinne og bosatte seg i Sisimiut. Han ble medeier i ingeniørfirmaet Permagreen som stod bak en lang rekke byggeprosjekter på Grønland.

Privatliv
---------

HW Knudsen var gift med Nanna, og de fikk to barn. Utover et hus i Sisimiut hadde de også et hus i Næstved, og han og Nanna flyttet dit da de ble pensjonister. Han ble i 2018 diagnostisert med lungefibrose, og hans død to år senere var forårsaket av dette i samspill med COVID-19.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Munch, Per (31. mars 2020). «Hans-Wiggo Knudsen blev 75 år: Et levet liv er værd at dø for». *Politiken*.
2. ↑  «Hans-Viggo Knudsen». sports-reference.com. Arkivert fra originalen 18. april 2020. Besøkt 1. april 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hans-Wiggo Knudsen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Hans-Wiggo Knudsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata
**Joachim Borse** (født 1680, død 1739) var en norsk godseier og verkseier i Telemark.

Han var eneste gjenlevende sønn av Halvord Søfrensen Borse, som gjennom ekteskap med en datter av Gjert Clausen og Anne Gundersdatter på Borgestad gård ble en av de største godseiere i landsdelen. Joachims mor var Halvord Søfrensens annen kone, Margrethe Lobes, datter av tysk slottsprest Lobes på Akershus og Sidselle Rasmusdatter. Joachim Borse arvet faren i 1701 etter at denne hadde blitt drept. Joachim Borse var en lærd personlighet som var mer interessert i botanikk (bøker) og teologi enn i forretninger. Ulefoss Jernverk gikk konkurs da kongen kalte inn en kausjonisterklæringen for stedets fogd som var blitt arrestert.

Svogeren Herman Leopoldus (senere Løvenskiold) hadde startet som kassestyrer og sekretær hos Joachim Borse, men overtok Bolvik Jernverk med giftemål med Inger, Joachims søster. Herman stod imot kongen med krefter i adelen i Danmark, ble selv adlet til Herman Løvenskiold og familien overtok senere Ulefoss jernverk som gikk til Cappelen i en annen gren av familien. Selv ble de bosatt på Fossum gård. Joachim Borse og etterkommere ble boende på Fjære gård.

Referanser
----------

1. ↑   Eneveldets menn i Norge, side(r) 137[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted om Borgestad
* Knut Sprauten; Oslo Bys Historie (vol 2) ISBN 82-02-09143-8

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
Gravminnet over Joachim og Meta Gottschalk
**Joachim Gottschalk** (født 10. april 1904 i Calau, død 6. november 1941 i Berlin) var en tysk skuespiller.

Liv
---

Han gikk på skole i Cottbus og fikk der sin første undervisning i skuespill. Senere ble han engasjert ved det württembergske folketeateret i Stuttgart, og ble der kjent med sin senere kone, den jødiske skuespillerinnen Meta Wolff. De giftet seg i 1931 og i februar 1933 ble sønnen Michael født.

Etter Hitlers maktovertagelse fikk hans kone yrkesforbud, og Gottschalk fikk bare fortsette sin skuespillerkarrière dersom han holdt familiesituasjonen hemmelig.

I 1938 innledet han sin filmkarrière i UFA og hans teateropptredener i Berlin gjorde ham til en av hovedstadens mest populære skuespillere. Etter krigsutbruddet økte propagandaministerens press for å få ham til å skille seg fra sin kone, men Gottschalk nektet. I 1941 kom beskjeden om at hans kone og sønn ville bli deportert til ghettoen i Theresienstadt. Joachim Gottschalks søknad om også å bli deportert sammen med sin familie ble avvist. Da de ikke så noen annen utvei begikk han, hans kone og sønn selvmord. 

Bare svært modige kolleger deltok i bisettelsen, bl.a. Brigitte Horney, Gustav Knuth, Hans Brausewetter, Werner Hinz og Wolfgang Liebeneiner.

Fem år senere laget Kurt Maetzig filmen *Ehe im Schatten*, som var inspirert av Gottschalks skjebne. Filmen bygget på Hans Schweikarts novelle *Es wird schon nicht so schlimm*. 

Joachim Gottschalk var onkel til skuespillerinnen Ingrid Andree. Graven til Joachim Gottschalk og hans familie befinner seg på Südwestkirchhof Stahnsdorf i Stahnsdorf ved Berlin.

Filmografi
----------

* Du und ich (1938) – regi: Wolfgang Liebeneiner
* Aufruhr in Damaskus (1939) – regi: Gustav Ucicky
* Eine Frau wie Du (1939) – regi: Viktor Tourjansky
* Flucht ins Dunkel (1939) – regi: Arthur Maria Rabenalt
* Ein Leben lang (1940) – regi: Gustav Ucicky
* Die Schwedische Nachtigall (1941) – regi: Peter Paul Brauer
* Das Mädchen von Fanö (1941) – regi: Hans Schweikart

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   filmportal.de, Filmportal-ID 67485dfd056348eaa353c55f674740c0, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Find a Grave, Find a Grave 8729323, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   www.berlin.de[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Joachim Gottschalk på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Joachim Gottschalk i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (fr) Joachim Gottschalk på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Joachim Gottschalk hos The Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Mathias Dahl Gjessing** (født 1814 i Kristiansand, død 1896 i Kristiania) var en norsk embetsmann og forkjemper for nynorsk (landsmål).

Personlige liv
--------------

Mathias Dahl Gjessing var sønn av offiseren Mads Dahl Gjessing og Aasille Aabel og bror av Søren Christian Gjessing. Mathias Dahl Gjessing var gift med Amalie Beate Just. De hadde sønnene misjonæren Ragnvald Gjessing (f. 1859) og ingeniøren Alf Gjessing (f. 1862). Mathias Dahl Gjessing var direktør for Den norske Enke-Kasse, en forløper for Statens pensjonskasse.

Målmannen
---------

I forbindelse med målstriden i 1850-årene fremsto Gjessing som én av de fremste talsmenn for landsmålet, som han anså for folkespråket, i motsetning til bymålet, som han oppfattet som dansk. I forgrunnen for hans engasjement sto ønsket om å demokratisere skriftspråket. Han var en ivrig tilhenger av Ivar Aasen og en venn av Ole Vig.

Litteratur
----------

* Løkensgard Hoel, Oddmund 1996: *Nasjonalisme i norsk målstrid 1848-1865.* *KULTs skriftserie* nr. 51. Oslo: Norges forskingsråd

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Prahaskolen** (eller **Prahas lingvistiske sirkel**, tsjekkisk: *Pražský lingvistický kroužek*) er en gruppe lingvister og litteraturkritikere i Praha som var svært innflyelsesrik i første halvdel av 1900-tallet, med strukturalistisk tankegang. Den hadde stor betydning for lingvistikken og semiotikken, og utvikla også metoder for strukturalistisk litterær analyse. Etter andre verdenskrig gikk medlemmene i all hovedsak over til å arbeide selvstendig.

Mannen som starta gruppa og var den første presidenten, var den tsjekkiske lingvisten Vilém Mathesius. Kjente medlemmer av Prahaskolen var russerne Roman Jakobson, Nikolaj Trubetzkoj og Sergej Kartsevskij, og tsjekkerne René Wellek og Jan Mukařovský.

I dag er Prahas lingvistiske sirkel en filologisk forening som tar sikte på å bidra til kunnskap om språk og tilhørende tegnsystemer i henhold til funksjonell-strukturelle prinsipper. Den arrangerer jevnlige møter med foredrag og debatter, publiserer faglige publikasjoner og organiserer internasjonale arrangementer.

Referanser
----------

1. ↑  «Pražský lingvistický kroužek». *cercledeprague.org*. Besøkt 28. juni 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Prahaskolens hjemmeside

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC
 |
**«Oljeferden i Hardanger»** et oljemaleri av billedkunstneren Rolf Groven fra 1975. Bildet er en satirisk og miljøpolitisk kritisk parodi på Tidemand og Gudes kjente maleri «Brudeferd i Hardanger».

Mens Tidemand og Gude malte et friskt fjordlandskap med festkledde mennesker i båt og en stavkirke på neset i bakgrunnen, er Grovens versjon full av drivende søppel og oljesøl, oljetanker på hvert et nes og stavkirken erstattet av en oljerigg. Båten med brudefølget er erstattet av en havarert fiskeskute.

Bildet ble refusert til Høstutstillingen i 1975. Norges naturvernforbund laget plakater av bildet.

Groven har også laget en annen parodi på «Brudeferden i Hardanger», der vegutbygging er trusselen mot landskapet.

Originalmaleriet var blitt parodiert tidligere også. Theodor Kittelsen laget i 1887 en tegning der brudebåten var søkklastet, og brudefølget preget av fyll, slagsmål og uorden.

Referanser
----------

1. ↑  Oljeferden i Hardanger; ovaering.no
2. ↑  Grovens galleri

Portal: Kunst
**Oljefarger** er kunstnerfarger der flyte- og størkningsmiddelet er en herdende olje, vanligvis linolje. Det er mulig å kjøpe pigment og røre ut selv, men det vanlige er å kjøpe i tubevis. Betegnelsen brukes for å skille denne basen fra akrylfarger, vannfarger, tempera, gouache og andre måter å holde fargene flytende på til de er på plass. Oljefargene er populære hos noen fordi de tar tid (dager) på å tørke, slik at en har tid på seg.

Til husbruk kjøpes maling på boks eller i spann og kalles oljemaling. De fleste malingfabrikantene bruker alkydoljer i stedet for linolje.

Oljefarger kan brukes rett fra tuben eller blandes med hverandre på en palett til nye farger.
De kan fortynnes med terpentin eller white spirit. De kan gjøres mere transparente og legges som lasering over allerede eksisterende lag med maling. Når de er tørket har de en tynn hinne av herdet olje som beskytter mot noen påvirkninger. Det er vanlig å beskytte med et lag eller to med ferniss. For sterk bruk av løsemidler under siste del av maleprosessen kan svekke evnen til å holde pigmentene sammen. Noen fabrikanter er forøvrig begynt å bruke alkydoljer. Fargene med begge oljetypene kan blandes uten problemer.

Oljefargene kan ikke smøres direkte på lerret og lignende. Det gir kjemiske reaksjoner som raskt ødelegger bildet og får malingen til å falle av. Lerret trenger et sperrelag (grunning) av gesso eller limgrunn. Vanlig akrylmaling, for eksempel takmatt er et alternativ, men en er i dag ikke helt sikker på varigheten av en slik beskyttelse (Den er i verste fall på mere enn femti år. De færreste bekymrer seg for hva som eventuelt skjer om hundre års tid. Forretninger selger i dag ferdig oppsatte og grunnede lerreter.

Tykke lag kan krakelere (danne sprekker). Dette er normalt for alle eldre oljemalerier, men en bør ikke legge opp til det.

Maler man litt og litt, er regelen om «mager blanding først og fetere blanding mot slutten» viktig. De innerste strøkene kan være godt uttynnet med terpentin, mens de ytterste kan tynnes med linolje. Gjør man det motsatt, vil neste lag maling ikke henge seg på.

Et oljemaleri er alltid litt transparent. Dette er kjent og brukt av kunstnere i flere epoker. En undersøkelse av maleriet *Olympia* av Edouard Manet viste for eksempel at det klare blåskjæret i huden på kvinneakten hang sammen med at undermalingen var hvit, mens undermalingen i resten av bildet trolig var brunaktig og ga en varmere fargetone. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** NKC
 |
**«Vondt i brystet»** er en sang med den norske humortrioen Prima Vera, opprinnelig utgitt 1. desember 1978 på musikkalbumet *Brakara*. Sangen ble innspilt 31. juli – 3. august 1978 i Roger Arnhoff studio i Oslo. Jonas Fjeld Band var musikere. *Brakara* ble relansert på CD i august 2001.

Originalen som er mest kjent under tittelen «Mot i brystet», heter egentlig «Gymnastikkmarsj». Den ble laget av Johan Nicolaisen.

Prima Veras tekst er en slags kampsang sett fra en rusmiddelavhengig sitt ståsted.[] Både Jahn Teigen og Tom Mathisen spilte inn sine stemmer to ganger slik at det lignet et ordentlig mannskor.

> FREAK FREM!!! Her soooovner vi!!!! «Vi går bare på piller» forklarte en av sangerne til oss i telefonen før innspilning. Vi holdt på i ca. to døgn med å dekke studiogulvet med GLOBOID før koret til slutt kunne gå inn!  
> 
> 
> 
> «Hva synger dere vanligvis ute på turneer?» spurte vi dem. «For det meste bare sprøyt» svarte de oss friskt og forsvant inn i sin ventende cocainfargede sprøytevogn med hver sin lutefisk i munnen. Denne melodien gjelder forøvrig som freakort ved alle landets popfestivaler.
> 
> 
> Kommentar til «Vondt i brystet» som fulgte med i et hefte til *Brakara*.
> 
> 

«Vondt i brystet» ble også utgitt i januar 1994 på *Absolute Prima Vera*.

Referanser
----------

1. ↑  *Absolute Prima Vera* – cover informasjon
2. ↑  VG 28. august 2001
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 10. juni 2011. Besøkt 28. juli 2013.
Scener fra *Rødhette og ulven* inngår i rollespill.[]
**Vorarefili** (forkortet *vore*) er en seksuell fetisj som går ut på å fantasere om å bli spist opp, spise opp noen andre eller betrakte dette. Vorarefili regnes for å være en parafili og har enkelte likhetstrekk med sadomasochisme. Ordet er en sammensettning av to ord, *vorare* (latin for «sluke» eller «svelge») og *philia* (gammelgresk for «kjærlighet»), med andre ord «kjærlighet for å bli slukt/svelget». Pfäfflin omtaler enkelte fraser fra engelsk slik som at noen «er god nok til å kunne spises» som kobler språk opp mot vore.

Fordi fetisjen ikke kan utøves i det virkelig liv, på grunn av fysiske eller juridiske grunner, finner man de fleste eksemplene på internett i form av tekst eller illustrasjoner.

Omegle er en vanlig plattform å bruke til rollespill med *vore*-tema. Ofte når et rollespill skal settes opp blir begge parter enige om hvilken rolle de skal ha og hvem de skal spille (de kan spille seg selv eller karakterer fra forskjellige medier). Deretter blir bakgrunnshistorien og oppbygning av omgivelsene satt opp. Så begynner dialogen som fører til scenen hvor byttet blir spist opp av predatoren.

Referanser
----------

1. 1 2  Lykins, Amy D.; Cantor, James M. (21. september 2013). «Vorarephilia: A Case Study in Masochism and Erotic Consumption». *Archives of sexual behavior*. doi:10.1007/s10508-013-0185-y.
2. ↑  Pfäfflin, F. (2008). «Good Enough To Eat.». *Archives of sexual behavior*. 37. doi:10.1007/s10508-007-9227-7.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vore – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
En **prejudisiell avgjørelse** er en avgjørelse av et rettsspørsmål som fattes før den endelige avgjørelsen. Den prejudisielle avgjørelsen brukes så av domstolen til å avgjøre den rettslige tvisten. Prejudisiell innebærer at et spørsmål i en rettssak er avgjort før selve rettssaken er avgjort.

Prejudisielle spørsmål er blant de viktigste saker EF-domstolen behandler. En nasjonal domstol som er i tvil om hvordan fellesskapsretten i EF (EU) skal tolkes kan fremlegge spørsmålet for EF-domstolen. EF-domstolens tolkning av det prinsipielle spørsmålet vil så brukes av domstolen til å avgjøre den konkrete saken som skal avgjøres. Det er bare en nasjonal domstol som kan forelegge prejudisielle spørsmål for EF-domstolen. EF-domstolens tolkning vil også være bindende for alle andre nasjoners domstoler i tilsvarende spørsmål. EFTA-domstolen har en tilsvarende funksjon for Norge og de andre EFTA-landene.

I norsk rett kalles det prejudisielt når en domstol må ta stilling til et rettslig spørsmål for å kunne ta stilling til det kravet det er reist sak om. Retten kan for eksempel i en sak om erstatning vurdere at et forvaltningsvedtak er ugyldig (en prejudisiell avgjørelse) for så etterpå å bygge på denne første avgjørelsen til å tilkjenne saksøker erstatning fordi vedtaket ikke var gyldig (en judisiell avgjørelse). I et slikt tilfelle innhenter ikke domstolen uttalelse om gyldighet fra en ekstern instans, men avgjør først det ene spørsmålet for å bruke sin egen prejudisielle avgjørelse til å avgjøre hovedspørsmålet i saken. Hvorvidt en avgjørelse er prejudisiell eller ikke får betydning for dommens rettskraft, altså hvorvidt avgjørelsen av spørsmålet skal legges til grunn uten ny vurdering i en senere sak mellom samme parter om samme tema. En prejudisiell avgjørelse har ikke rettskraft.

Referanser
----------

1. ↑  Jon Gisle: *Jusleksikon*, 4. utgave. Kunnskapsforlaget 2010. ISBN 978-82-573-2104-8
2. ↑  Jon Gisle: Jusleksikon, 4. utgave. Kunnskapsforlaget 2010. ISBN 978-82-573-2104-8
3. ↑  Kåre Lilleholt: Knophs oversikt over Norges rett, 13. utgave. Universitetsforlaget 2009, ISBN 978-82-15-01406-7 side 743.
4. ↑  Tvisteloven § 19-15.
5. ↑  Mekling og rettergang i sivile tvister (tvisteloven) Ot.prp.nr.51 (2004-2005) s. 440-441
| Artikkelen inngår i serien om
**Militærhistorie** |
| --- |
| Napoleon |
| **Eraer** |
| Prehistorisk
Oldtiden
Middelalderen
Tidlig moderne
1800-tallet
1900-tallet
Moderne |
| **Krigføring** |
| Sjøkrig
Luftkrig
Krigføring i rommet |
| **Maktmidler** |
| Atomkrig
Biologisk krigføring
Brannkrig
Kjemisk krigføring |
| **Operasjonsformer** |
| Manøverkrigføring
Utmattelseskrigføring
Asymmetrisk krigføring
Beleiring
Amfibisk krigføring
Alpin krigføring
SIBO
Skyttergravskrig
Geriljakrig |
| **Lister** |
| Liste over kriger
Liste over slag
Liste over beleiringer |

Med **prehistorisk krigføring** menes krigføring før skrivekunsten, statsdannelser og andre større sosiale strukturer.

Når krigføringen tok til er fremdeles et emne under debatt. Man har funnet neandertalere med spydspisser fast i skjelettet, men ingen indikasjoner på at det var annet enn drap. Ikke før buen var oppfunnet finner man hulemalerier som viser grupper av mennesker i kamp med hverandre.

Fortifikasjoner og bymurer kunne brukes både til forsvar og som beskyttelse mot oversvømmelser og ville dyr. De tidligste vi kjenner er i Jeriko, bygget rundt 8000 f.Kr.. Maoriene på New Zealand satte også opp tusenvis av befestninger, i en periode hvor det var nær kontinuerlige kamper på øyene. Disse viser at det var en betraktelig sosial orden til stede, noe som tyder på at de kan ha kunnet bedrevet organisert krigføring.

Størrelsen på prehistoriske arméer er under debatt. De som ikke aksepterer tanken på prehistorisk krig argumenterer at folketettheten var for lav til å tillate noe annet enn streifende gjenger på et par dusin menn. Dette støttes av Amarnabrevene, som beskriver at 20 bevæpnede mann var i stand til å terrorisere byer i et helt område.

Bevæpningen i perioden var først klubber og spyd, senere slynger og buer. Man har funnet våpen av kobber, men kobberets egenskaper tyder på at de har hatt seremoniell funksjon.
**Predrag Đorđević** (født 4. august 1972 i Kragujevac) er en serbisk tidligere fotballspiller som sist spilte på midtbanen for den greske klubben Olympiakos i perioden 1996 til 2009.

Klubbkarriere
-------------

Djordjevic startet sin karriere i hjembyen Kragujevac for Radnicki, hvor han ble en sesong. Den unge vingen viste stort potensial, og ble raskt plukket opp av storklubben Røde stjerne Beograd hvor han spilte fast i sin andre sesong på profesjonelt nivå. Siden fikk han større konkurranse om plassen sin, og ble utlånt til Spartak Subotica. Der ble han en sesong til han ble hentet til den ambisiøse, greske, andredivisjonsklubben Paniliakos. I Panaliakos ble han raskt en hit, sammen med spillere som Stelios Giannakopoulos.

Sommeren 1996 ble han hentet til Olympiakos, hvor han siden ble klubbens kaptein. Allerede i sin første sesong spilte han fast på laget, og var klubbens straffeskytter fra årsskiftet 1996/1997. Djordjevic var svært delaktig da Olympiakos tok seg videre til kvartfinalen i Mesterligaen under 1998/1999-sesongen. Deretter fulgte sesonger hvor Djordjevic stadig ble mer viktig både for Olympiakos og sitt landslag. Da Djordjevic fylte 33 år foran 2005/2006-sesongen trodde mange at karrieren var på hell, men serberen svarte på tiltale og fikk sin beste sesong i havnebyen Pireaus med 15 mål og 14 målgivende på 29 kamper.

Også i sesongen 2007/2008 var Djordjevic svært viktig for klubben da de tok seg videre fra Champions League-gruppespillet for første gang på åtte år. Djordjevic hadde flest målgivende pasninger av alle i turneringen i gruppespillet. Predrag Djordjevic signerte i februar 2008 en kontrakt som ville holde han i klubben ut 2008/2009-sesongen, men var da allerede tiltenkt en rolle i støtteapperatet rundt klubben.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Predrag Đorđević – FIFA Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – Soccerway Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (en) Predrag Đorđević – FBref Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Serbia og Montenegros tropp – VM i fotball 2006 |
| --- |
| 
* 1 Jevrić
* 2 Ergić
* 3 Dragutinović
* 4 Duljaj
* 5 Vidić
* 6 Gavrančić
* 7 Koroman
* 8 Kežman
* 9 Milošević
* 10 Stanković
* 11 P. Đorđević
* 12 Kovačević
* 13 Basta
* 14 N. Đorđević
* 15 Dudić
* 16 ~~D. Petković~~
* 17 Nađ
* 18 Vukić
* 19 Žigić
* 20 Krstajić
* 21 Ljuboja
* 22 Ilić
* 23 Stojković
* Landslagstrener: I. Petković

 | Flagget til Serbia og Montenegro |
**Ole Gunerius Ottersland** (født 8. mars 1948) er en norsk forretningsmann i Arendal. Han bor i Kolbjørnsvik på Hisøy, og er sønn av Christopher Ottersland og Kitty Ottersland, f. Boe. Han er daglig leder av firmaet O.G. Ottersland AS, som eies av ham og hans to døtre. 

Ottersland overtok et grossistfirma i dagligvarehandelen, etablert av hans oldemor i 1891. Firmaet var det første som etablerte seg på Stoa i Arendal, og hadde, da Ottersland overtok driften i 1973, 22 millioner i omsetning. Grossistvirksomheten ble midt på 1990-tallet solgt til Hakon Gruppen, og hadde ved overtakelsen en omsetning på mer enn en milliard. Firmaet O.G. Ottersland har fra 2001 vært et rent eiendomsselskap.

Firmaet eier Otterslandsgården og Clarion Hotell på Tyholmen i Arendal sentrum. De eier også og Brotorvet senter i Stathelle i Bamble kommune. Firmaet eier også flere andre bygg i Agder og Vestfold og Telemark.

I 2012 ble Ole Gunerius Otterland kjent fordi han ga 25 millioner kroner til Sørlandet sykehus til innkjøp av en operasjonsrobot av merket da Vinci. Det oppsto strid om en av Otterslands betingelser: At operasjonsroboten skulle plasseres på sykehuset i Arendal.

Litteratur
----------

* Per Fjermeros: «Mors ville Ole». Portrettintervju i *Agderposten* 16.juni 2012.
**Ole Eliassøn Gjerdrum** (født 22. april 1785, død 29. januar 1858) var en norsk jurist, embetsmann og forretningsmann. 

Grunnleggerne av Nydalens Compagnie, øverst til venstre Ole Gjerdrum; til høyre Hans Gulbranson; nederst til venstre Adam Hiorth; til høyre Oluf N. Roll.
Han var i København 1811–1814 og tok der blant annet juridisk eksamen. Han var byråsjef i Finansdepartementet fra 1817, politimester i Christiania fra 1823 og fogd over Aker og Follo fra 1831. Gjerdrum var gift med Mette Alette Krohn, datter av offiseren Johan Jørgen Krohn. Gjerdrum deltok i etableringen av Nydalens Compagnie, der sønnen Otto Gjerdrum senere ble medeier og bestyrer. 

Den eldre sønnen Carl Ferdinand Gjerdrum (1821–1902) var også embetsmann og forretningsmann. Oldebarnet Carl Ferdinand Gjerdrum ble henrettet under andre verdenskrig. Den eldste sønnen Jørgen Gjerdrum var både politisk radikaler som kjempet mot utvisning av danske radikaler Harro Harring og foregangsmann i norsk forsikringsbransje blant annet som leder av Storebrand.

Som politimester var Gjerdrum involvert i det såkalte Torgslaget 17. mai 1829. Han ble etter dette tildelt Vasaordenen.

Referanser
----------

1. ↑  Holst, R. Sommerfelt (1931): Slekten Krohn fra Kronborg og Ringerike. Oslo: Morten Johansens Boktrykkeri.
2. ↑  Slektstreet til Carl Ferdinand Gjerdrum på Geni.com
3. ↑  Dag Wold. «Jørgen Gjerdrum». Norsk biografisk leksikon/SNL. Besøkt 23. april 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Foto av Mette Alette Gjerdrum ved bestyrerboligen, Nydalens Compagnie, foto hos Oslo museum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Uruguays flagg Uruguay |
| Panamerikamesterskapet i beachhåndball |
| Sølv | Asuncion 2014 | Lag |
| Bronse | Mar del Plata 2013 | Lag |
| Sølv | Montevideo 2012 | Lag |
| Sølv | Montevideo 2008 | Lag |
| Sølv | Montevideo 2004 | Lag |

**Uruguays herrelandslag i strandhåndball** representerer Uruguay i internasjonale konkurranser i strandhåndball. Sporten er underlagt Federación Uruguaya de Handball, som er Uruguays nasjonale håndballforbund.

Resultater
----------

### VM i beachhåndball

Uruguay kvalifiserte seg ikke til VM i beachhåndball 2004 og VM i beachhåndball 2006, men deltok ved VM 2008 i Cádiz i Spania, der de kom på 9.-plass.

De deltok ikke ved VM i beachhåndball 2010, men deltok igjen ved VM i beachhåndball 2004, der de kom på 11.-plass etter seier 2-0 i plasseringskampen mot Australia. De deltar ved VM i beachhåndball 2014.

### Panamerikamesterskapet i beachhåndball

Panamerikamesterskapet i beachhåndball er det regionale mesterskapet i beachhåndball, for land i Amerika, og mesterskapet er også kvalifisering for VM i beachhåndball.

Det uruguayanske herrelaget nådde finalen ved Panamerikamesterskapet i beachhåndball 2004, der de møtte Brasil. Uruguay tapte finalen 2-0, og kom på 2.-plass.

De nådde også finalen ved panamerikamesterskapet i 2008 og 2012, og møtte igjen Brasil i finalen disse to mesterskapene. Brasil vant imidlertid finalen disse to årene, så Uruguay kom på 2.-plass i 2008 og 2012.

Ved Panamerikamesterskapet i beachhåndball 2013 nådde de ikke finalen, men måtte spille bronsefinale mot Paraguay, en kamp Uruguay vant 2-0.

De fikk også 2.-plass ved Panamerikamesterskapet i beachhåndball 2014, igjen med finaletap 0-2 for Brasil.

### World Games

Beachhåndball var demonstrasjonsgren ved World Games 2001, World Games 2005 og World Games 2009, men var offisiell konkurranse i World Games 2013.

Uruguay deltok ikke med herrelaget i World Games 2013.

Referanser
----------

1. ↑  World Games 2013 - *Event Summary*, besøkt 23. juli 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Federación Uruguaya de Handball (Uruguays håndballforbund) Arkivert 31. oktober 2020 hos Wayback Machine.
***Høy himmel*** (originaltittel: *The Big Sky*) er en amerikansk westernfilm fra 1952, regissert av Howard Hawks.

Handling
--------

I 1832 reiser Jim Deakins (spilt av Kirk Douglas) ut i villmarken, når han møter den fiendtlige Boone Caudill. Imidlertid blir de etter hvert gode venner, og de reiser sammen til St. Louis ved Missouri-elven på leting etter Boones onkel, Zeb Calloway. Men de blir kastet i fengsel for slåssing mot pelshandlere fra Missouri Fur Company. Når Frenchy Jourdonnais (spilt av Steven Geray) kommer for å få Zeb ut av fengsel, overtaler Zeb ham til å ta med seg Jim og Boone også. De to mennene blir deretter med på en ekspedisjon organisert av Zeb og Frenchy, som eier en seilflåte kalt Mandan. De tar med seg rundt 30 andre fangstmenn, og begynner å reise langt oppover Missouri-elven og oppover Yellowstone River.

De ønsker å forhandle med Blackfoot-indianerne, for å drive konkurranse mot Missouri Fur Company. Zeb har tatt med seg Teal Eye (spilt av Elizabeth Threatt), en attraktiv indianer-kvinne som Zeb ble kjent med flere år tidligere, etter at hun hadde kommer seg unna en annen fiendtlig indianer-stamme. Hun er datteren til en høvding, og Zeb planlegger å returnere henne til familien hennes som et middel for å etablere handel med resten av stammen hennes. På reisen møter de en annen indianer som Zeb kjenner, Poordevil, som også slår seg sammen med dem på reisen. Senere faller Teal Eye i en elv og hun holder på å drukne, men hun blir reddet av Boone.

Men Missouri Fur Company er klar over denne trusselen mot deres eget monopol, og en gruppe ledet av Streak (spilt av Jim Davis) tar Teal Eye til fange - og forsøker å brenne opp båten deres. Men Frenchy våkner før brannen rekker å føre til særlig mye skade. Under en annen konfrontasjon blir Jim skilt fra resten av gruppen, og skutt i det ene beinet. Boone, etterfulgt av Teal Eye og Poordevil, finner ham snart. De trekker ut kulen fra beinet, og venter på at vennen deres skal bli bedre etter skaden. Streak og mennene hans blir snart drept i en påfølgende skuddveksling.

Rolleliste
----------

* Kirk Douglas – Jim Deakins
* Dewey Martin – Boone Caudill
* Elizabeth Threatt – Teal Eye
* Arthur Hunnicutt – Zeb Calloway
* Steven Geray – 'Frenchy' Jourdonnais
* Buddy Baer – Romaine, en av Frenchys menn
* Henri Letondal – Labadie
* Hank Worden – Poordevil
* Jim Davis – Streak

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Høy himmel* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Høy himmel* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Høy himmel* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Høy himmel* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Høy himmel* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Høy himmel* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Høy himmel* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Høy himmel* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Høy himmel* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Høy himmel* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Storflekket metallfly** (*Autographa bractea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt nord til Nord-Trøndelag i Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 42–50 mm), brunlig nattfly. Arten er umiskjennelig på grunn av den store, sølvhvite flekken midt i forvingen, dessuten er den gule bakkroppen et påfallende kjennetegn. Forkroppen (thorax) er gråbrun, den fremre delen gulbrun og bakkanten svartaktig. Som vanlig hos metallfly har den en høy tverrkjøl av oppstående, håraktige skjell og en oppstående dusk over scutellum. Bakkroppen er lyst gul med to mørkbrune dusker av oppstående skjell på den fremre delen, den fremste av disse er korsformet sett ovenfra. **Forvingen** er gråbrun med mørkere årer og avdempet glans, de bakerste 2/3 av midtfeltet kanelbrune. Midt i vingen er det en ganske stor, firkantet, sølvhvit flekk (virker speilblank hos noen eksemplarer). Vingen er lysere langs ytterkanten, mellomlinjene, som avgrenser midtfeltet, er tynne og ikke tydelige. **Bakvingen** er brunhvit med et grått område ved ytterkanten, skillet mellom de to fargene er ikke skarpt.

Levevis
-------

Arten lever på åpne områder som blomsterenger og lysninger i skogen, i lavlandet. Larvene, som overvintrer, lever på ulike lave planter. De spinner seg inn i en gulaktig kokong på vertsplanten før de forpupper seg. De voksne sommerfuglene flyr i juli–august, enkelte eksemplarer kan også påtreffes i september. I Norge svinger bestandene av denne arten sterkt, både fra år til år og over lengre perioder.

Utbredelse
----------

Den er utbredt i det meste av Europa og i det nordlige Asia østover til Sentral-Asia og det nordvestlige Kina. I Norge er den forholdsvis vanlig nord til Lierne i Nord-Trøndelag.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, storflekket metallfly:
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Autographa bractea* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *storflekket metallfly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *storflekket metallfly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *storflekket metallfly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *storflekket metallfly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *storflekket metallfly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *storflekket metallfly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Autographa bractea* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Storfjorden** er en fjord, eller mere presist et havområde, på Svalbard. Det ligger mellom Spitsbergen i vest og Edgeøya og Barentsøya i øst. Storfjorden er med en lengde på 132 kilometer den lengste fjorden på Svalbard.

Fjordens begynnelse i sør oppgis enten å være mellom Boltodden på Spitsbergen og Kvalpynten på Edgeøya (lengden på 132 km er regnet herfra), men noen kilder oppgir at fjorden starter lenger sør, mellom Kikutodden på Sørkapp Land i vest og Tusenøyane sør for Edgeøya i øst. På sørsida av Edgeøya går Tjuvfjorden inn mot nordøst. Den nordligste delen av Storfjorden, som ligger mellom Olav V Land og Barentsøya kalles Ginevrabotn. Mellom Barentsøya og Edgeøya går Freemansundet østover til Olgastredet. På Spitsbergen grenser Storfjorden til Heer Land og Sabine Land. 

Storfjorden ble tidligere kalt *Wybe Jans Water*, etter den frisiske hvalfangeren Wybe Jansz van Stavoren. Fjord ble første gang nevnt under dette navnet i 1620.

Storfjorden var 21. februar 2008 episenter for det største jordskjelvet som er registrert i Norge, med en styrke på 6,2 på Richters skala.

Bilder
------

* Fra Storfjorden på Svalbard. Foto: Jerzy StrzeleckiFra Storfjorden på Svalbard. Foto: Jerzy Strzelecki
* Sörkapp Land i forgrunnen, med Storfjorden sett fra sørvest. Det er isdekke midt i Storfjorden sent i april, øverste bildehalvdel.  Foto: Erlend BjørtvedtSörkapp Land i forgrunnen, med Storfjorden sett fra sørvest. Det er isdekke midt i Storfjorden sent i april, øverste bildehalvdel.  Foto: Erlend Bjørtvedt
* Kart over Storfjorden på Svalbard fra 1927. Oppmålt under de Norske Svalbardekspedisjonene i 1926, ledet av Adolf Hoel.  Foto: Statens kartverk SjøKart over Storfjorden på Svalbard fra 1927. Oppmålt under de Norske Svalbardekspedisjonene i 1926, ledet av Adolf Hoel.  Foto: Statens kartverk Sjø

Referanser
----------

1. ↑  Storfjorden *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt Besøkt 16. april 2016
2. ↑  *Kraftigste jordskjelvet i Norge i moderne tid*, Aftenposten, 21. februar 2008

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Norsk polarinstitutt
 |
**Kategori** (gresk κατηγορία, egenskap eller utsagn) er en betegnelse som primært brukes om en gruppe, der medlemmene i gruppen har fellestrekk, på en eller annen måte er like. 
Man bruker også beskrivelsen **kategorisk**, for å uttrykke absolutt væremåte, en adferd der man betingelsesløs og utvetydig markerer standpunkt. I kategorisk adferd utnyttes grupperinger: Har man først gruppert, er det lettere å skille og derpå foreta klare valg. Det å være kategorisk, forutsetter altså at man på forhånd har utviklet kategorier.
Kategorisering er fundamanetalt for menneskets dagligliv, såvel som systematiske arbeid
Det kan ha flere beslektede betydninger innen vitenskapen:

* Kategori (biologi) er læren om livsformenes systematikk
* Kategori (filosofi) uttrykker blant annet det kategoriske imperativ
* Kategori (matematikk) er en samling av matematiske objekter av samme slag og avbildningene mellom disse
* Kategori (informasjonsvitenskap) ser på lagring og arbeid med kategoriserte data

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
En østerriksk €100 minnemynt i gull
Denne artikkelen dekker kun **eurominnemynter** i gull og sølv, altså samlemynter. Noen minnemynter i andre metaller er også med (titanium, niobium m.m.) For minnemynter i vanlig sirkulasjon, se 2 euro minnemynt.

I eurosonen preges, som en arv etter tradisjonene til de tidligere valutaene, minnemynter i gull og sølv. I motsetning til de vanlige euromyntene er ikke disse utgavene gangbar mynt i hele eurosonen, kun i det landet den ble preget. For eksempel kan ikke en finsk €10 minnemynt benyttes i Nederland. 

Minnemyntene er da heller ikke tenkt som betalingsmiddel, dette fordi verdien av metallet som er brukt ofte overskrider den pålydende verdien på mynten. Unntaket er Tyskland, hvor en €10 minnemynt i sølv er tilgjengelig i bankene til pålydende verdi. Myntene er likevel som regel ikke funnet i sirkulasjon.

Oversikt
--------

Dette er en oversikt over alle minnemynter preget av alle land i eurosonen.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Land** | **Utgaver** |   | **Etter år** |   | **Etter metall** |
| **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **gull** | **sølv** | **annet** |
| **Belgia** | 31 | 2 | 2 | 4 | 4 | 6 | 6 | 7 |  | 14 | 17 |  |
| **Finland** | 24 | 3 | 4 | 3 | 4 | 5 | 4 | 2 |  | 4 | 13 | 8 |
| **Irland** | 11 |  | 2 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 |  | 3 | 7 | 1 |
| **Kypros** | 1 |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |  |
| **Malta** | 2 |  |  |  |  |  |  | 2 |  | 1 | 1 |  |
| **Nederland** | 24 | 2 | 5 | 4 | 5 | 6 | 2 |  |  | 13 | 11 |  |
| **Slovakia** | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 2 |  | 2 |  |
| **Slovenia** | 5 |  |  |  |  |  |  | 5 |  | 2 | 2 | 1 |
| **Østerrike** | 83 | 11 | 12 | 14 | 13 | 13 | 9 | 11 |  | 35 | 37 | 6 |
| **Totalt** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Land** | **Utgaver** |   | **Pålydende verdi** |
| **€100,000** | **€100** | **€50** | **€30** | **€25** | **€20** | **€15** | **€12.5** | **€10** | **€5** | **€3** | **€1.50** |
| **Belgia** | 31 |  | 6 | 4 |  | 1 | 2 |  | 3 | 13 | 2 |  |  |
| **Finland** | 24 |  | 3 | 2 |  |  | 3 |  |  | 11 | 6 |  |  |
| **Irland** | 11 |  |  |  |  |  | 3 | 1 |  | 6 | 1 |  |  |
| **Kypros** | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  |
| **Malta** | 2 |  |  | 1 |  |  |  |  |  | 1 |  |  |  |
| **Nederland** | 24 |  |  | 2 |  |  | 3 |  |  | 11 | 8 |  |  |
| **Slovakia** | 2 |  |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |  |  |  |
| **Slovenia** | 5 |  | 2 |  | 2 |  |  |  |  |  |  | 1 |  |
| **Østerrike** | 83 | 1 | 12 | 12 |  | 11 | 14 |  |  | 19 | 13 |  | 1 |
| **Totalt** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** | **?** |
|
**Euronext Securities Milano** (offisielt **Monte Titoli S.p.A.**) er det italienske verdipapirregisteret, med funksjoner som blant annet oppgjør av verdipapirer. Selskapet er eid Euronext, som også eier Borsa Italiana.

Per dags dato har de registrerte eiendeler til en verdi av 3,3 milliarder euro.[*når?*] Selskapet har også utstedertjenester for nasjonale og internasjonale kunder.

I 2015, var de det første og største verdipapirregisteret som fullførte migrasjonen til plattformen TARGET2-Securities (T2S) hos den europeiske sentralbanken, for grenseoverskridende handel.

Mauro Dognini er daglig leder og administrerende direktør.

Historikk
---------

Selskapet ble etablert i 1978 av Italias sentralbank og italienske banker sammen med aksjemeglere. Dette gjorde det mulig å ikke lenger fysisk bytte verdipapirer, men bare registrere overføring av eierskap. Den virkelige aktiviteten begynte i 1981 med *immobilisering* av de første aksjene. Ved lov 289 i 1986, ble selskapet det eneste registeret for alle italienske finansielle instrumenter, og siden 2000 også for statsobligasjoner. Mellom 1998 og 1999 ble alle verdipapirer *dematerialisert* og registrert på datamaskin.

6. desember 2002 ble selskapet kjøpt opp av Borsa Italiana-gruppen, og fra 2003 til 2015 hadde de den unike plattformen *Express II*, som håndterte oppgjørsprosesser på netto- og bruttobasis. Plattformen ble avviklet 31. august 2015, i forbindelse med migrasjonen til T2S.

Referanser
----------

1. ↑  «Monte Titoli – Chi siamo». London Stock Exchange Group. Arkivert fra originalen 5. juli 2017. Besøkt 21. mai 2021.
2. ↑  Greco, Andrea (30. august 2015). «Borsa, Italia sulla piattaforma Ue: commissioni di regolamento giù del 90%» **(italiensk)**. La Repubblica. Besøkt 21. mai 2021.
3. ↑  borsaitaliana.it, "Glossario-Monte Titoli ()

Se også
-------

* Borsa Italiana
* Euronext Securities København
* Euronext Securities Oslo
* Euronext Securities Porto

Eksterne lenker
---------------

* (it) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata