Denne artikkelen **trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon**. Du kan forbedre denne artikkelen ved å legge inn referanser til gode kilder. Hvem som helst kan fjerne kildeløst materiale uten forvarsel, men den foretrukne tilnærmingen er i første omgang å markere de setningene/påstandene som trenger kildebelegg ved å tilføye *{{Trenger referanse|dato=2024-02}}* etter påstanden. *2019-07*

**Sibiu** (tysk: *Hermannstadt*, ungarsk: *Nagyszeben*) er en by i det historiske landskapet Transilvania i Romania. 

Hermannstadt ble grunnlagt av tyske nybyggere på 1100-tallet og var gjennom flere århundrer det kulturelle senteret for Siebenbürgen-sakserne, den tyskspråklige befolkningen i det som på tysk heter Siebenbürgen. Flere av innvandrerne som kom i middelalderen kom fra regionen rundt dagens Luxembourg.[]

Byen var fra 1400-tallet også et viktig handelssentrum. Byen var den viktigste av de syv etnisk tyske byene i området. Navnet *Siebenbürgen* («syv borger») henspiller på disse syv tyske byene. Byen hadde de største befestningene i hele Siebenbürgen, bygget for å forsvare byen mot tyrkerne. Byen overlevde flere tyrkiske beleiringer, noe som gav opphav til betegnelsen «kristenhetens bolverk». Byens omland ble likevel gjennom historien ofte plyndret.

Frem til begynnelsen av 1700-tallet var byens befolkning utelukkende tysk.[] Etter at Siebenbürgen kom under Østerrike endret dette seg og byen fikk også en rumensk og ungarsk befolkning. Ved slutten av 1700-tallet gikk byen for å være Europas østligste by med postforbindelse.

Etter første verdenskrig kom byen, som fremdeles hovedsakelig var bebodd av tyskere og politisk hadde hørt under Østerrike-Ungarn, under Romania, som følge av Trianon-traktaten i 1920. I slutten av 1930-årene var Siebenbürgen-sakserne ikke lenger i flertall i byen.
Andre verdenskrig og den sovjetiske okkupasjonen førte til at det tyske innbyggertallet sank som følge av flukt, deportasjon eller utvandring. Likevel levde det fortsatt ca. 20 000 Siebenbürgen-saksere i Sibiu fram til kommunismens fall i 1989. Antallet sank raskt i 1990-årene. Ifølge folketellingen i 2002 hadde byen 154 892 innbyggere, herav 148 269 rumenere (95,7 %), 3135 ungarere (2 %), 2508 tyskere (1,6 %), samt noen hundre sigøynere, jøder og andre.[]

En av de tidligere borgermestrene var Klaus Iohannis (valgt i 2000 og gjenvalgt i 2004) som per 2019 var Romanias president.

I 2007 var Sibiu europeisk kulturhovedstad sammen med Luxembourg. Initiativet til å dele denne æren med Sibiu ble tatt av byen Luxembourg.

Bilder
------

* SibiuSibiu
* Tospråklig skiltTospråklig skilt
* OversiktsbildeOversiktsbilde

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Sibiu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Europeisk kulturhovedstad |
| --- |
| «City of Culture»1985–1999 | 
* 1985: Athen
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Vest-Berlin
* 1989: Paris
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lisboa
* 1995: Luxembourg
* 1996: København
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Stockholm
* 1999: Weimar

 |  |
| Milleniumsåret | 
* 2000: Avignon, Bergen, Bologna, Brussel, Helsingfors, Kraków, Praha, Reykjavík og Santiago de Compostela

 |
| «Capital of Culture»2001– | 
* 2001: Porto og Rotterdam
* 2002: Brugge og Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Luxembourg og Sibiu
* 2008: Liverpool og Stavanger
* 2009: Linz og Vilnius
* 2010: Essen, Istanbul og Pécs
* 2011: Tallinn og Åbo
* 2012: Guimarães og Maribor
* 2013: Košice og Marseille
* 2014: Riga og Umeå
* 2015: Mons og Plzeň
* 2016: San Sebastián og Wrocław
* 2017: Páfos og Aarhus
* 2018: Leeuwarden og Valletta
* 2019: Matera og Plovdiv
* 2020 og 2021: Galway og Rijeka
* 2022: Kaunas, Novi Sad og Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2024: Bodø og Tartu

 |
| *Se også:* Europeisk miljøhovedstad |

| * v
* d
* r
Romania |
| --- |
| Historiske regioner | Dobrudsja **·** Moldova **·** Transilvania **·** Valakia | Romanias flagg |
| Største byer | București **·** Iași **·** Cluj-Napoca **·** Timișoara **·** Constanța **·** Craiova **·** Galați **·** Brașov **·** Ploiești **·** Brăila **·** Oradea **·** Bacău **·** Arad **·** Pitești **·** Sibiu |
| Fylker | Alba **·** Arad **·** Argeș **·** Bacău **·** Bihor **·** Bistrița-Năsăud **·** Botoșani **·** Brașov **·** Brăila **·** Buzău **·** Caraș-Severin **·** Călărași **·** Cluj **·** Constanța **·** Dâmbovița **·** Dolj **·** Galați **·** Giurgiu **·** Gorj **·** Hargita **·** Hunedoara **·** Ialomița **·** Iași **·** Ilfov **·** Kovászna **·** Maramureș **·** Mehedinți **·** Mureș **·** Neamț **·** Olt **·** Prahova **·** Satu Mare **·** Sălaj **·** Sibiu **·** Suceava **·** Teleorman **·** Timiș **·** Tulcea **·** Vaslui **·** Vâlcea **·** Vrancea |
| ISO 3166-2:RO |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |