recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bodø og Omegn Idrettsforening** (**B.&O.I.** eller **B&OI**) er en idrettsforening og allianseidrettslag fra Bodø, Nordland. Klubben driver med idrettene orientering, turn, cheerleading og friidrett, i tillegg til en inaktiv langrennsgruppe. Klubben arrangerte NM i orientering i 2016.

Historie
--------

Klubben ble stiftet 14. desember 1894 og er en av Bodøs eldste idrettslag, og drev da kun med langrenn. Fra gammelt av, da Bodø var en liten handelsby omkranset av små landsbyer, holdt B&OI til i byen. Andre skiklubber da var FK Bodø/Glimt, som også holdt til i sentrum, IK Junkeren, fra Rønvika, og Innstrandens IL, som holdt til i området Mørkved, Hunstad, Bertnes og Støver.

Etter hvert kom nye idretter med i klubben, og i 1993 ble det bestemt av B&OI skulle bli et allianseidrettslag. Denne alliansen består av orienteringsgruppa, turngruppa, friidrettsgruppa, skigruppa, og allianseidrettslaget. Disse fem blir tilsammen B&OI-alliansen. De egne idrettene har egne lover og økonomi, men allianseidrettslaget er eier og forvalter av eiendommene klubbhuset, Skihytta og Hammarlibua, medeier i Mørkvedhallen BA og AL Bodømarkas venner. Allianselaget var tidligere også medeier i Bestemorstua BA. Allianseidrettslaget eier også logo, klubbfarger, den gamle premiesamlingen, samt retten til utdeling av hedersmedalje og æresmedlemskap.

Eksterne lenker
---------------

* B&OI Orienterings hjemmesider
* B.&O.I.-Turns hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Bodø Kontrollsentral** er en av Norges tre kontrollsentraler for luftfart og dekker Midt- og Nord-Norge. Stavanger og Oslo Kontrollsentraler dekker den sørlige delen av Norge. Bodø Kontrollsentral ligger ved Bodø lufthavn ved Bodø. Sentralen eies og drives av Avinor.

Det ble i 2004 bestemt at Bodø Kontrollsentral skulle bli nye Kontrollsentral Nord i Norge, og sentralen overtok derfor i 2005 ansvaret for luftrommet fra gamle Trondheim Kontrollsentral. Kontrollsentralen har 36 underliggende flyplasser (13 kontrollerte og 23 ukontrollerte regionale), inkludert Svalbard lufthavn, Longyear.

Ansvarsområdet strekker seg fra 62oN (Dovre) til 82oN (nord av Svalbard), og i vest fra 0oE og til grensa mot hhv. Sverige, Finland og Russland i øst. Kontrollsentralens område grenser til Stockholm, Rovaniemi, Murmansk og Reykjavik Kontrollsentraler i tillegg til Oslo og Stavanger Kontrollsentraler.

Det jobber i dag ca. 55 flygeledere samt ca. 37 lufttrafikktjenestefullmektiger ved kontrollsentralen. Disse er fordelt på tilsammen 6 sektorer:

| Sektor | Grov utstrekning | Radiofrekvens |
| --- | --- | --- |
| South | 62oN til Trondheim | 125.7 |
| Central | Trondheim - Bodø | 118.55 |
| North | Bodø - Tromsø | 126.45 |
| East | Tromsø - Kirkenes | 126.7 |
| Oceanic | Fra Fastlands-Norge til 0oE i vest og 82oN i nord. | 127.725 |
| Helgeland Approach\* | Mo i Rana, Sandnessjøen, Brønnøysund, Mosjøen | 127.9 |

\*Helgeland Approach opereres som oftest sammenslått med Central.
Illustrasjon fra synagogeni Kaifeng, bygd på pater Domenges skisser.
**Jean Domenge** (født 7. april 1666 i Bordeaux i Frankrike, død 1735 i Kina) var en fransk katolsk prest og kinamisjonær tilhørende jesuittordenen. Han ankom Kina i 1698. Han huskes særlig for sine forsøk på å få verifisert det antatte nærvær av jøder i storbyen Kaifeng i provinsen Henan. I 1722 utferdiget han og sendte til Roma en rekke detaljerte skisser over det man antok var en jødisk synagoge, nær trommetårnet i byen. Han omtalte også synagogegudstjenesten, som han hadde overvært, med lesninger fra Mosebøkene, og at den kalender de feiret sine religiøse fester etter, fulgte vestlige jødiske forbilder selv om den var omsatt til den kinesiske kalender.

Litteratur
----------

* Rudolf Loewenthal: «An Imaginary Illustration of the Kaifeng Jewish Synagogue», i *Oriens Extremus*, Vol. 19, No. 1/2 (desember 1972), Harrassowitz Verlag, pp. 95-98
* Louis Pfister: *Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773*, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)

Se også
-------

* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** SUDOC
 |
**Atharvaveda** (sanskrit: अथर्ववेद) er et hellig skrift innenfor hinduismen. Det er også en kilde til vedisk mytologi. Teksten består av religiøse hymner og besvergende formler, og er den yngste av de fire vedaene. Den har sitt navn etter Atharvan, en lærd som angivelig skal ha nedtegnet åpenbaringene, og kan dateres til ca 1200 – 1000 f.Kr.

Omtrent en sjuendedel av verket er tekster som Atharvaveda har felles med Rigveda. Selv om Atharvaveda regnes blant vedaene, står den likevel «utenfor» kjernen av tre (Rigveda, Yajurveda og Samaveda) sentrale. Noe kan tyde på at den representerer en parallell kultisk tradisjon. 

*«Mens Rigveda, Samaveda og Yajurveda alle inneholder skjønne lovsanger til gudene, er Atharvaveda fylt av en ganske annen form for religiøsitet. Her kommer den mer folkelige religiøsitet til uttrykk i magiske dikt for å vinne en kvinnes kjærlighet og for å motvirke skallethet. Atharvaveda inneholder færre bønner enn de andre tre Veda-bøkene, men dessto flere velsignelser og forbannelser og magiske formularer.»*
Språket i Atharvaveda utgjør sammen med Rigveda og de mantriske tekstene i Yajurveda den eldste bevarte formen av vedisk sanskrit. Tekstene er de eldste indiske tekstene som omtaler jern.

Norsk utgave
------------

* Noen få tekster er gjengitt i *Vediske skrifter*. Bokklubben, 2003. (Verdens Hellige Skrifter; 19) ISBN 82-525-4120-8

Referanser
----------

1. ↑  sitat fra Signe Cohens innledning til *Vediske skrifter*, 2003.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis
 |
Bodø sentrum holdeplass Foto: Per Ottar Nilsen 
**Bodø Sentrum holdeplass** er Bodøs hovedbusstopp der alle bybussene og regionbussene passerer, der dette er eneste stasjon hvor dette er tilfelle. Holdeplassen ligger rett sørvest for bykjernen i Dronningens gate rett sør for Glasshuset, mellom *Professor Schyttes gate* og *Torvgata*.

Bodø Sentrum holdeplass er en 120 meter lang strekning i Dronningens gate som er forbudt for annen motorisert gjennomkjøring enn buss. På sørsiden av strekningen er det benker og trær og to busskur, ett i hver ende av stasjonen. Linje 1, 2 og 3 stopper i østenden av busstasjonen i del B, mens linje 4 og regionbussene stopper i vestenden i del A. Buss linje 100 Narvik/Ballangen korr med buss til kjøpsvik fra Sætran.

Holdeplassen har på hverdager 20 til 30 avganger i timen, begge retninger, og er ikke endestasjonen for noen av rutene. Siden det kun er holdeplass på én side av veien kan ikke motgående busser ha samme avgangstid på stasjonen.

Eksterne lenker
---------------

* Oversikt over nærmeste avganger hos Entur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt stoppestedsregister
 |
**Branislav Jakubec** (født 6. november 1967) er en slovakisk rullestolcurlingspiller. Han har 4.-plass fra VM i 2012 som fremste internasjonale meritt. Han har vært toer og treer på det slovakiske landslaget siden 2008.

Idrettskarriere
---------------

Jakubec debuterte internasjonalt ved kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2009, men Slovakia kom på 10.-plass i kvalifiseringen, og ble ikke kvalifisert til VM 2009. Han deltok igjen ved kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2011, men denne gangen kom Slovakia på 6.-plass, og ble ikke kvalifisert. 

Slovakia vant kvalifiseringen til VM i rullestolcurling 2012, og ble dermed kvalifisert. I VM 2012 spilte de seg fram til bronsefinalen, men tapte denne 4-7 for Kina, og endte på 4.-plass. Ved VM i rullestolcurling 2013 kom de på 7.-plass. 

Han var treer ved Paralympiske vinterleker 2014 i Sotsji i Russland, der det slovakiske laget kom på 6.-plass.

Eksterne lenker
---------------

* Profil hos WCF[*død lenke*]
* Profil hos Sotsji 2014 Paralympics Arkivert 19. mars 2014 hos Wayback Machine.
Bussholdeplass i Årnesveien Foto: Per Ottar Nilsen 
**Bodø bybuss** er bussene som trafikkerer i byområdet i Bodø. Bybussene har fire linjer, linje 1, 2, 3 og 4, som har henholdsvis fargene rød, blå, gul og grønn. Bybusskonseptet startet 1. oktober 2012, og dekker mesteparten av byen, Bodø lufthavn i tillegg til forstedene Tverlandet og Løpsmarka. Samtlige ruter går via Bodø sentrum og City Nord.

Rutene
------

Rute 1 går fra Langstranda - Bodø lufthavn - Aspåsen - Bodø sentrum - City Nord - Hunstadkrysset - Hunstad ungdomsskole - Universitetet i Nordland - Bjørndalslia.

Rute 2 går fra Oksebakken i Løpsmarka - Flatvoll - Solvoll - Bodø sentrum - Aspåsen - Bodø vgs - City Nord - Bodøsjøen - Alstad - Hunstadkrysset - Limyra - Universitetet i Nordland - Skavdalslia.

Linje 3 går fra Vollen - Rønvikleira - Bodø stasjon - Bodø sentrum - Aspåsen - Olav V gate - City Nord - Stadiontunet - Rønvik sykehus - Stordalen.

Linje 4 går fra Bodø lufthavn - Hammarn - Bodø sentrum - City Nord - Hunstadkrysset - Mørkved holdeplass - Hopen - Tverlandet - Saltstraumen.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  «Linjekart oktober 2012» (PDF). 177nordland.com. [*død lenke*]
2. ↑  «Kollektivplan Bodø». 177nordland.com. Arkivert fra originalen 17. februar 2013. Besøkt 19. april 2013.
Dunajec-kløften i Pieniny.
**Dunajec** er en høyre sideelv til Wisła i det nordlige Slovakia og sørlige Polen. Dunajec starter i Nowy Targ ved samløpet av to korte fjellelver, Czarny Dunajec og Biały Dunajec (Sorte og Hvite Dunajec). Elva utgjør grensen mellom Slovakia og Polen i 17 kilometer i det sentrale Pieniny. Bortsett fra dette flyter elva i sin helhet i Polen.

Dunajec er 249 kilometer lang, inkludert kildeelva Czarny Dunajec, noe som gjør den til den 13. lengste elva i Polen. Nedbørfeltet er på 6 796 km², hvorav 4 838 km² er i Polen og 1 958 km² i Slovakia. På grensen mellom de to landene flyter Dunajec gjennom Zamagurze-regionen, med attraksjoner som Przełom Dunajca (Dunajec-kløften), Trzy Korony-massivet med en 500 m høy klippe, samt Červený Kláštor og de to borgene i Czorsztyn og Niedzica.

Nedenfor de to kildeelvene flyter Dunajec gjennom en bred dal kalt Nowotarska-bassenget. Deretter flyter den inn i oppdemningen i Niedzica (Jezioro Czorsztyńskie) og reservoaret i Sromowce Wyżne (Jezioro Sromowskie). Gjennom den sentrale delen av Pieniny-fjellene danner den noen pittoreske svinger langs den polsk-slovakiske grensen mellom Sromowce Wyżne og Szczawnica. Lenger nede vender den mot nord inn i de vestlige Beskidene og Sądecka-bassenget, hvor den løper sammen med sin egen største sideelv, Poprad. Den flyter videre gjennom en dal ved foten av Beskidene og Rożnów (med enda to reservoarer: Jezioro Rożnowskie og Jezioro Czchowskie), og ender til slutt i Sandomierz-dalen og lavlandet rundt Wisła. Dunajec løper sammen med Wisła nær småbyen Opatowiec.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Polens statistiske årbok 2017, Główny Urząd Statystyczny, s. 85-86

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dunajec – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Dunajec – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Bodø Seilforening** (stiftet 28. august 1976) er seilforening fra Bodø med over 200 medlemmer.

Foreninga arrangerer regattaer som Vestfjordseilasen og Nordland Offshore Race. I tillegg til dette har foreninga seks optimistjoller og to RS Feva. Denne aktiviteten drives fra Kløkstad.

Seilere i Lofoten har en egen avdeling underlagt Bodø Seilforening ved navn *BSF Lofoten*.

Nordland Offshore Race
----------------------

Utdypende artikkel: Nordland Offshore Race

Seilforeningen startet «Nord-Norges tøffeste regatta» med navnet Nordland Offshore Race, arrangert som en prøveseilas i mai 2005. Første gang med fullt mannskap, men året etter omgjort til *shorthanded* og begrenset til to personer ombord.

Fra 2006 til 2009 var eiendomsutvikleren Corponor hovedsponsor og regattaen het *Corponor Offshore Race*. Året etter endret den navn til *Softspring Offshore Race* etter den nye sponsoren. Siden 2011 har *Nordland Offshore Race* vært det offisielle navnet.

Tradisjonelt har regattaen funnet sted rundt månedskiftet mai/juni, med start og målgang i Bodø havn og rundingspunkter ved Værøy og Fleinvær. Banealternativene er flere, men alle krysser Vestfjorden to ganger, og distansen er over 100 nautiske mil. Ved full løype vil regattaen være om lag 115 nautiske mil.

Regattaen er tellende i Seilmagasinets shorthanded-ranking, og samler seilbåter fra Trøndelag til Troms – hvor seilere fra hele landet har deltatt.

### Vinnere

* 2005 «Runddans» skipper Jan Erik Paulsen
* 2006 «Havhesten» skipper Asbjørn Øverås, makker Liv Johansen
* 2007 «Ada» skipper Trond O. Johansen, makker Steinar Drage
* 2008 «Flugt VI» skipper Johan Holdø, makker Lars Dybfest
* 2009 «Springer» skipper Olav Taraldsen, makker Frank Bertinussen

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  «Nordland Offshore Race 2017». Sail Race System. Besøkt 26. juni 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Craig Brian Sarner** (født 20. juni 1949 i Saint Paul, Minnesota), amerikansk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1972 i Sapporo.

Sarner vant en olympisk sølvmedalje under Vinter-OL 1972 i Sapporo. Han var med på det amerikanske laget som kom på andreplass i ishockeyturneringen bak Sovjetunionen. Det var seks lag som spilte i A-gruppen, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant serien med ti poeng foran USA og Tsjekkoslovakia som begge fikk seks poeng. USA kom foran Tsjekkoslovakia til tross for svakere målforskjell fordi de vant kampen mot Tjekkoslaovakia med 5-1. Sarner spilte alle seks kampene, inklusive kvalifiseringskampen til A-gruppen, og scoret fire mål i OL-turneringen.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (de) Craig Sarner – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – Hockey-Reference.com Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – Legends of Hockey Rediger på Wikidata

* (en) Craig Sarner – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

OL-medaljer
-----------

* 1972 Japans flagg Sapporo - Sølv Sølv i ishockey USAs flagg USA

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Munzinger (sport)
 |
Dumper av typen Volvo A30D, med 6x6.
Dumper i arbeid
Renault lastebil med dumperkasse.
Verdens største dumper, Caterpillar 797
Liebherr Dumper, 2004
**Dumper** er et engelsk låneord for en anleggsmaskin som egner seg for å bære masse og materialer, ofte på anleggs– og bygningsområder i ulendt terreng. Dumpere skiller seg ut fra vanlige lastebiler/tippbiler ved blant annet at de utseendemessig ofte ser ut som en halv traktor med en større tipptilhenger montert gjennom et hydraulisk ledd.

Rent fysisk har dumperen større bakkeklaring samt større og bredere dekk. De er i all hovedsak også hydraulisk rammestyrt (med unntak av større versjoner som brukes i gruvedrift) og har et lasteplan med større kapasitet, dog uten muligheter for sidetipp. En lastebil som har tilsvarende lasteplan uten mulighet for sidetipp kalles ofte lastebildumper med dumperplan. Entreprenørbransjen generelt skiller mellom dumpere og lastebildumpere med dette prinsippet.

Kjøretøyene går som oftest på diesel. Den første rammestyrte dumperen ble lansert av *Lihnells vagnsfabrik* (senere Volvo) i 1966. Denne hadde en modifisert traktor som fremdel og en enakslet tilhenger som bakdel. Den første seksakslede dumperen ble lansert i 1968. Den norske produsenten Moxy produserer flere ulike versjoner av dumpere.

Dumperhenger, blir brukt i kombinasjon med traktor. Man har de siste årene sette en voksende trend av dette blant små- og mellomstore entreprenører samt bønder. Grunnen er en lavere kostnad, og det er i tillegg en mer allsidig løsning i forhold til en dumper.
Caterpillar 797 er verdens største dumper. Dumperen kan frakte 363 tonn masse på lasteplanet. Denne dumperen bruker verdens største dekk med en diameter på 4 meter, holdt på plass av 47 bolter, dumper har 6 hjul. Den seneste versjonen av 797 serien er over 15 meter lang og 7,44 meter høy.

Galleri
-------

* Scania 111 med dumperkasse i Djupivogur på Island.Scania 111 med dumperkasse i Djupivogur på Island.
* Lastebil med dumperkasse i Teheran i Iran.Lastebil med dumperkasse i Teheran i Iran.
* KrAZ 256B med dumperkasse.KrAZ 256B med dumperkasse.
* Kamaz med dumperkasse i Afghanistan.Kamaz med dumperkasse i Afghanistan.
* Roman lastebil med dumperkasse.Roman lastebil med dumperkasse.
* Vogntog med dumperkasse.Vogntog med dumperkasse.
* Kinesisk lastebil med dumperkasse.Kinesisk lastebil med dumperkasse.
* Tidlig kanadisk lastebil, fotografert i 1910-årene.Tidlig kanadisk lastebil, fotografert i 1910-årene.
* Sisu lastebil med dumperkasse.Sisu lastebil med dumperkasse.
* En sovjetisk dumper fra 1954.En sovjetisk dumper fra 1954.

Referanser
----------

1. ↑  «Verdens Største gravemaskin - Når Størrelsen teller.». *xn--verdensstrste-jnb.no*. Besøkt 14. mai 2021.

Litteratur
----------

* Nilsson, A. *Livabvagnar och Volvodumprar*, Allan Nilsson og Volva Articulated Haulers AB, 2006 ISBN 978-91-633-2765-0
* Orlemann, E.C. *Euclid and Terex earth-moving machines*, MBI Publishing Company, 1997.
* von Rosen, L. *ASJ Landsverk*, Sprinter AB/Maskinskyddarna, 2005.
* Will, O.H. *Pay line: International Harvester's construction equipment division*, Motorbooks, 2006.
**Cramptonomyiidae** er en liten familie av mygg som bare er funnet i Øst-Asia og Nord-Amerika. De ligner urmyggene og blir av og til regnet til denne familien. Larvene utvikler seg i død ved.

Utseende
--------

Cramptonomyiidae er middelsstore, slanke mygg med lange bein. Kroppen har få men lange hår. 

Hodet er nokså stort med store fasettøyne og tre punktøyne (ocelli). Antennene er korte og tynne, sylindriske, og består av 15-16 ledd. Munndelene er lite utviklet.

Vingene er nokså store, avlange med tydelig årenett og to lukkede celler. 

Beina er lange og tynne med to slanke sporer på leggene (tibiae). 

**Larvene** er gråaktige, lange og slanke, sylindriske, uten bein eller utvokster av noe slag. De har en tydelig hodekapsel og noen få, lange hår. Åndehull (spirakler) finnes på siden av de fleste kropps-segmentene.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg under barken på død ved. De synes særlig å trives ved angrepet av svartråte. De voksne myggene flyr tidlig på våren. 

Disse myggene er ikke vanlige og kan muligens være truet av skogbruk.

Systematisk inndeling
---------------------

Artene blir ofte ført til familien urmygg, Pachyneuridae.

**Treliste**
* orden Tovinger, Diptera
	+ underorden Mygg, Nematocera
		- overfamilie **Pachyneuroidea**
			* familie **Cramptonomyiidae**
				+ ***Cramptonomyia spenceri*** Alexander, 1931 – vestlige Nord-Amerika
				+ ***Haruka elegans*** Okada, 1938 – Japan
				+ ***Pergratospes holoptica*** Krivosheina og Mamaev, 1970 – Øst-Sibir: Khabarovsk og Primorskij-distriktene

Kilder
------

* Krivosheina, N.P. 2000. Family Cramptonomyiidae. Side 41-48 i: Papp, L. og Darvas, B. (red.): *Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera. Appendix.* Science Herald, Budapest.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cramptonomyiidae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Cramptonomyiidae* hos Fossilworks Rediger på Wikidata
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
**Bodø Frisbeeklubb** er en klubb som primært driver med frisbeegolf. Den har tilhold ved Bratten aktivitetspark i Bodø i Nordland. Klubben er medlem av Norges Frisbeeforbund, og har, per 2014, registrert 40 medlemmer.

Baner
-----

I Bodø finnes det to frisbeegolfbaner. Den ene ligger i Rensåsparken i sentrum av byen. Denne banen består av 12 hull.
Banen i Rensåsparken er designet av Sune Wentzel og Kent Andre Aagnes.

Den andre ligger på Bratten, i Bratten aktivitetspark. Ca. fem minutter nord for sentrum. Denne banen består av 18 hull.
Banen på Bratten aktivitetspark er designet av Sune Wentzel, Espen Møkkelgjerd og Kent Andre Aagnes.

Aktiviteter
-----------

* Parken Open (Singel turnering)
* BFK Open (Klubbmesterskap)
* Rakkepakk (Pargolfturnering)
* Bodø Open (Norgescup)
* Påskeputten (Puttekonkurranse)
* Juleputten (Puttekonkurranse)

Historie
--------

Klubben ble stiftet 28.08.2009 av Kent Andre Aagnes og Kristian Kyllingstad. 
Bodø Open har vært arrangert som en del av Norges Cup hele 3 ganger.
Klubben har som beste notering i Norges Cup en 10.-plass å vise til i 2014 ved Ron Kaspersen.

Bodø Frisbeegolfklubb har hatt besøk av store norske frisbeeprofiler som blant annet, 6 ganger verdensmester. Og Espen Møkkelgjerd, 1 gang Europamester og mange ganger Norgesmester.

Referanser
----------

1. ↑  «Lærer bort kunsten med frisbee». NRK.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Mahamane Jean Philippe Padonou** (født 23. august 1954 i Maradi i Niger; død i april 2020 i Niger) var en nigrisk forretningsmann og politiker.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Mahamane Jean Padonou tok grunn- og middelskole i Niger. Deretter gikk han på SCAC-gruppens institutt for transport- og transittvesen i Abidjan, og mottok der diplom høyeres ledelseskrefter innen logistikk og transitt.

### Karriere

Fra 1976 arbeidet han for forskjellige transportselskaper i Niger. I 1984 gjorde han seg selvstendig med ditt eget transportselskap, *UNITRAF*. Padonou var fra 1988 rådgiver for Mamadou Tandja som var medlem av det regjerende Øverste militærråd. I 1990-årene grunnla han selskaper i Benin og Elfenbeinkysten. Mamadou Tandja ble i 1999 valgt for partiet MNSD-Nassara til statspresident i Niger. Padonou ble da spesialrådgiber, men forlot denne post etter uenighet med Tandja i 2004.

Han ble medlem av partiet RSD-Gaskiya, og dets stedfortredende formann fra 2006 til 2011. Likesom han hadde gjrt for MNSD-Nassara, spilte han også en viktig rolle for RSD-Gaskiyas velgermobilisering i sin hjemby Maradi.

Under Den sjette republikk (2009–2010) var han nasjonalforsamlingens viserepublikk. Amadou Cheiffou, RSD-Gaskiyas partileder, anbefalte for annen valgomgang av presidentvalgene i Niger i 2011 å gåinn for Mahamadou Issoufou fra partiet PNDS-Tarayya. Mahamane Jean Padonou var slett ikke enig i dette, og det endte med at han ble ekskludert («suspendert») fra RSD-Gaskiya.

I 2014 grunnla han et nytt parti med seg selv som partiformann, *Forsamling for demokrati og fremskritt* (CDP-Marhaba Bikhum). Han stilte som presidentkandidat for dette parti i 2016, og kom med 0,35 % av stemmene på fjortendeplass av de femten kandidatene.

Padonou var gift og hadde seks barn.

Han døde som følge av COVID-19-pandemien.

Referanser
----------

1. 1 2   sahelien.com[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 7. oktober 2020.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 7. februar 2016. Besøkt 7. oktober 2020.
3. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 7. oktober 2020.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 8. februar 2016. Besøkt 7. oktober 2020.
5. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 7. oktober 2020.  «Arkivert kopi». Archived from the original on 23. februar 2016. Besøkt 7. oktober 2020. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
6. ↑  Niger: le chef de l’Etat assiste à la levée du corps du ministre de l’Emploi sahelien.com 4. mai 2020 (siste avsnitt, på fransk)
Dun Karm Psaila skrev *L-Innu Malti*
**Dun Karm Psaila** (født 18. oktober 1871 i Żebbuġ, død 13. oktober 1961) var en maltesisk forfatter og poet, noen ganger kalt Maltas skald 

Han ble utdannet ved et seminar i årene mellom 1885 og 1894 og deretter fortsatte han å studere filosofi i 1888 og teologi i 1890 ved Maltas universitet.

Han ble ordinert til prest i 1894. Fra 1895 til 1921 underviste han i flere fag på seminarer: italiensk, latin, engelsk, matematikk, geografi, kosmografi, kirkehistorie og kristen arkeologi. I 1921 ble han utnevnt til assisterende bibliotekar ved Maltas nasjonalbibliotek og i 1923 leder av Feb ambulerende biblioteker, en post han hadde til han gikk av med pensjon i 1936.

I 1921 ble han anmodet av Albert Laferla, direktør for utdanning om å skrive noen vers til en musikk av Robert Samut. Nasjonalsangen, *Innu Malti* ble sunget for første gang i 1923. I 1941 ble den offisielt utpekt som nasjonalsang, en status den fikk  ved Grunnloven om uavhengighet i 1964.

Referanser
----------

1. 1 2   Find a Grave, Find a Grave 29611682, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.britannica.com[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Dun Karm - Britannica Online Encyclopedia

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ICCU **·** MusicBrainz
 |
**8** (**åtte**) er det naturlige tallet som kommer etter 7 og kommer før 9.

Det er det sjette Fibonaccitallet, etter 5 og før 13. Det er det andre kubikktallet.

Det norske ordet «åtte» har indoeuropeisk opphav. På sanskrit het det *asta*, fra den indoeuropeiske roten *\*okto(u)*, en gammel dualisform med betydningen «2 x 4». Man regnet i firere, dvs. fingrene minus tommelfingeren. Håndens fingre danner en spiss, og *ok-* i *\*oktu* betegner en spiss som i tysk *Ecke* (= hjørne). Dette ses også i indoeuropeisk *\*ak-*, som i Akropolis (egentlig «byens spiss») og i «(korn)aks», samt i latin *acutus* (= skarp), som er blitt til vårt «akutt». Også stedsnavn som cap d'Agde og Agder har denne opprinnelsen, i betydningen «(spiss) utstikker».

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  aks — Den Danske Ordbog
3. ↑  Johan Hammond Rosbach: *Etymologi for alle* (s. 310), forlaget Pax, Oslo 2009, ISBN 978-82-530-3179-8
4. ↑

Se også
-------

* tallsymbolikk.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** GND **·** LCCN
 |
Dai Jin - *Reisende gjennom fjellpass*
**Dai Jin** (kinesisk: 戴進, Wade-Giles: *Tai Chin*, pinyin: *Dài Jìn*; født 1388 i Hangzhou i provinsen Zhejiang i Kina, død 1462 samme sted) var en kinesisk maler under Ming-dynastiet. 

Dai begynte å male allerede som unggutt, men ble opprinnelig snekker. Senere virket han ved keiser Xuanzongs hoff, der han imidlertid ble offer for intriger og måtte trekke seg tilbake etter noen få år og vende tilbake til hjembyen nær Hangzhou. Der begynte han å virke soom maler. Økonomisk kastet det ikke særlig av seg, slik at han levde og døde i dyp fattigdom.

Dai Jin anses som grunnlegger av zhe-skolen (en retning innen malerkunsten oppkalt etter hans hjemprovins, Zhejiang). Denne skoleretningen knyttet ann til akademimaleriet under Song-dynastiet. Blant forbildene var særlig Ma Yuan og Xia Kuai. 

Dais landskapsbilder utmerker seg ved lyrisk-atmosfærisk gjengivelse av øyeblikksskiemninger. Karakteristisk er også den kontrastrike og tydelig grafiske ansats av teksturtegninger, som for eksempler av klippe-, tre- og løvpartier.

Blant Dai Jins mest betydelige verker er  *Sen hjemkomst fra en vårlig utflukt*, *Eneboeren hviler ved en bekk*, *Båt vender hjem i regnvær* og *Søken etter paradis*. Han foretrakk gjerne fiskebåter og elver som motiver.

Referanser
----------

1. 1 2   Trove, oppført som Jin Dai, Trove person-ID 1315388, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Dai Jin[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   mutualart.com, MutualArt artist ID 0537B099672CDF78, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Faceted Application of Subject Terminology, oppført som Jin Dai, FAST-ID 42502, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   China Biographical Database[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* James Cahill: *Die Chinesische Malerei.* Genève 1960, ASIN B0000BL9NB.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dai Jin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ULAN **·** NLA
 |
**Carl August Looft** (født 9. februar 1863 i Vestre Bærum, død 10. april 1943 i Bergen) var en norsk lege.

Looft tok medisinsk eksamen 1889 og ble 1890—93 underlege ved *Lungegaardshospitalet* i Bergen og lege ved *Skt Jørgens Hospital*. Fra 1894 ble han bestyrer av *Rosenbergs private sindssygeasyl* og fra 1905 ved *Ekelund åndssvageskole*.

På studiereiser i utlandet utdannet han seg som barnelege, og han var medstifter av *Bergens spædbarnshjem*. Looft skrev bl. a. *Kliniske og ætiologiske Studier over psykiske Udviklingsmangler hos Børn* (disputasjon 1897).

Sammen med Armauer Hansen utga han *Lepra* (1897), men han er dessuten forfatter av en mengde nevrologiske og pediatriske spesialavhandlinger. 

Looft påviste først av alle leprabasillen i den glatte spedalskhet, hvorefter sykdommens to former hadde felles opprinnelse (1891), og som den første i Norge påviste han bakterier i hjerneryggmargsvæsken hos barn med akutt poliomyelit.

Referanser
----------

1. 1 2   Base biographique, oppført som Carl August Looft, BIU Santé person ID 10071[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Carl\_Looft[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Carl August Looft Oppr. Knutsen, Norsk biografisk leksikon ID Carl\_Looft, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* (da) Artikkelen bygger på det danske Salmonsens konversationsleksikon 2. utgave (1915–1930).

Eksterne lenker
---------------

* Biografi i Norsk biografisk leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Carl Oscar Herman Leopoldus lensbaron Løvenskiold** (født 29. april 1864 i København, død 4. mai 1938 på Løvenborg) var en dansk diplomat og godseier.

Diplomat
--------

Han var sønn av baron Oscar Løvenskiold og sønnesøn av lensbaron Herman Løvenskiold. Løvenskiold ble 1882 uteksaminert og demed student fra Roskilde Katedralskole, 1889 cand. jur. i 1891, assistent i Udenrigsministeriet i 1895 legasjonssekretær i Paris i 1897, i St. Petersburg i 1899 og atter i Paris i 1900, videre i Stockholm i 1905 og legasjonssekretær i London i 1908. Han ble chargé d'affaires i Rom og fikk i 1910 avskjed som legasjonsråd. Han ble den 4. mai 1903 Ridder av Dannebrog. I 1910 ble hàn Hoffjegermester, han var også kammerjunker og bar en rekke utenlandske ordener.

Godseier
--------

Etter Herman Løvenskiolds død 1877 viste det seg, at baroniet var insolvent, og hans bo ble tatt under konkursbehadling og baroniets administrasjon ble overtatt av en kommisjon bestående av geheimeråd C.A. Fonnesbech, grev Christian Albrecht Lerche til grevskapet Lerchenborg og amtmann, kammerherre C.L.A. Benzon. Dette betød, at Løvenskiolds eldste sønn, Carl Herman Frederik Vilhelm Rammel baron Løvenskiold (1836-1917), i hele sin levetid satt uten innflytelse med hensyn til baroniets forvaltning. I 1909 ble Carl Løvenskiold administrator av baroniet, og han arvet det 1917. Det ble dog en kort fornøyelse, for baroniene ble avskaffet den 20. oktober 1921, men han fortsatte med å eie Løvenborg til sin død 1938. Sønnen Fritz Løvenskiold (1911-1988) kunne leve på legatmidler

Ekteskaper
----------

Han var gift tre ganger: Første gang 29. april 1897 med Rigmor Marie Tvermoes (11. oktober 1879 på Frederiksberg – 9. september 1925 i Sverige), datter av direktør i Den alm. Brandforsikring for Landbygninger, etatsråd, cand. polyt. Godtfred Ferdinand Tvermoes og Mathilde Esskildsen. Ekteskapet ble
oppløst. Hun giftet seg på nytt den 23. mai 1902 med svensk herredsdommer, godseier Sven Hugo Roger greve Hamilton (1871-1920) og tredje gang 1921 med den svenske sendemann, kammerherre, cand. jur. friherre Jonas Magnus Alströmer, 1877-1955)

Carll Løvenskiold giftet seg for andre gang 8. juli 1910 i Kastelskirken med Regitze, baronesse Bille-Brahe (født 19. juli 1884 i Nørre Alslev – død 4. mai 1960 i København), datter av hoffjegermester Vilhelm, baron Bille-Brahe og Anna Sophie Elisabeth "Betty" Brun.

Tredje ekteskap ble inngått 2. august 1923 i Nødebo Kirke med Ingeborg Helene Nathalie von Ellbrecht (født 7. februar 1878 i Hillerød – (død ukjent årstall), gift første gang med Svend Grubbe-Gregersen), datter av ritmester Eberhard van Deurs von Ellbrecht og Emilie Petrine Grothusen.

Han er begravet på Nørre Jernløse Kirkegård.

Referanser
----------

1. ↑  Ferdinand von Krogh: *Dansk Adelskalender*, København 1878.

Litteratur
----------

* *Danske Jurister 1736-1936*
* *Danmarks Adels Aarbog 1949*
**Knirkestemme** eller **laryngalisering** er en form for fonasjon (måte å bruke stemmebåndene på) der pyramidebruskene i strupehodet dras tettere sammen enn normalt og stemmeleppene strammes ekstra opp. Det gjør at luftgjennomstrømmingen blir lavere og vibrasjonsfrekvensen går ned til omkring 20–50 pulser per sekund. Samtidig blir trykket under strupehodet høyere, slik at energien i hver stemmeleppeåpning er høyere enn normalt. Resultatet blir en «knirkende», saglignende lyd i stemmen.

Knirkestemme kan brukes ekstralingvistisk, det vil si i tillegg til vanlige ord og tegn, for eksempel for å signalisere at man er trøtt og sliten, eller det kan ha en betydningsskillende funksjon. Den blir også brukt av sangere ved oppvarming av stemmen.

Stemmekvaliteten er karakteristiske trekk ved en persons tale, og en lettere anstrengt knirkestemme kan fortelle noe om personlighet, alder og helse. Noen norske språkforskere har påpekt at unge voksne menn med høyere teoretisk utdannelse, særlig sivilingeniører fra Norges tekniske høgskole i Trondheim, tidligere påfallende ofte tilla seg knirkestemme, kanskje for å virke eldre, mer nøkterne og klokere, eller fordi stemmebruken var en ubevisst del av en slags fagatferd.

I det 21. århundre er knirkestemme blitt populært blant unge kvinner i USA. Kjendiser som Kim Kardashian og Paris Hilton bruker slik stemme. Knirkestemme er også blitt mye vanligere i Norge, selv om fenomenet har forekommet lenge, blant annet i nordnorske dialekter.

I noen språk har knirkestemme fonemisk betydning. Bruk eller fravær av knirkestemme kan skille mellom to ord. Det danske *stød* er et eksempel på knirkestemme med fonemisk betydning.

Se også
-------

* Stemme
* Luftfylt stemme
* Laryngal

Referanser
----------

1. 1 2  O.N. Trulsen og Chr. Ingebrethsen (28. august 2014). «Knirker med stemmen for å likne stjernene». NRK. Besøkt 1. juli 2016.
2. ↑  I.P. Yuasa (2010). «Creaky voice: a new feminine voice quality for young urban-oriented upwardly mobile American women?». *American Speech*. 85 (3): 315–337. ISSN 1527-2133. doi:10.1215/00031283-2010-018.
**Mikhail Marátovitsj Fridman** (født 26. juni 1963) er en russisk forretningsmann. Han ble født og vokste opp Lvov i nåværende Ukraina (der foreldrene bor) og kom til Moskva for å studere ved Instituttet for metall i 1980-årene.

Fridman eier over førti prosent av aksjene i Alfagruppen. Blant foretakene han er deleier i gjennom Alfragruppen, er teleselskapene MegaFon og VimpelCom. Ifølge Forbes er han Russlands tredje rikeste mann, med verdier for 12,7 milliarder amerikanske dollar ( i 2010). Fridman var en av de såkalte «oligarkene» (eller «syv bankmenn») som hjalp Boris Jeltsin med å bli gjenvalgt i 1996. Ifølge Bloomberg er han blant verdens 200 rikeste og ifølge *Sunday Times* den 11. rikeste i Storbritannia (der han tildels bor).

Politisk engasjement og jødisk aktivisme
----------------------------------------

I 2005 ble Fridman medlem av en statlig russisk komité (Общественная палата Российской Федерации) som holder oppsyn med Russlands parlament og regjering. Samme år etterfulgte han Sergej Karaganov som Russlands representant i den amerikanske tenketanken CFR.

Fridman støtter aktivt opp om jødiske initiativer i Russland og Europa. I 1996 deltok han i grunnleggelsen av Russlands jødiske kongress (Российский еврейский конгресс) og sitter nå i styret til denne organisasjonen. Han er en sjenerøs økonomisk bidragsyter til organisasjonen European Jewish Fund, som bekjemper antisemittisme, antisionisme, jødisk assimilering og europeisk nasjonalisme.

Konflikter med Telenor og BP
----------------------------

Alfagruppen og Telenor har lagt i rettsstridigheter over hele verden, og Fridman omtales som «Telenors erkefiende». Ifølge amerikanske ambassadenotater som er lekket via WikiLeaks, har BP kjempet mot Fridman om kontrollen i oljeselskapet TNK-BP. BPs ledere følte at Fridman hadde Russlands politiske lederskap med på laget: «Enten det, eller Mikhail Fridman styrer landet».

Referanser
----------

1. ↑   Munzinger Personen, oppført som Michail Fridman, Munzinger IBA 00000028523, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  *Dagens Næringsliv*, 28. februar 2022, s.14.
3. ↑  «The World's Billionaires», *Forbes*, 2010.
4. ↑  Galeotti, Mark (24. juli 2019). «Boris Johnson's Russian Oligarch Problem». *Foreign Policy* **(engelsk)**. Besøkt 15. august 2019.
5. ↑  Petr Kopecký, *Political Parties and the State in Post-communist Europe* (London: Routledge, 2007).
6. ↑  *International Advisory Board*, Council of Foreign Relations, 2008.
7. ↑  David Singer, Lawrence Grossman, eds. *American Jewish Year Book 2003* (New York: American Jewish Committe, 2003), p. 556.
8. ↑  Hjemmesidene til European Jewish Fund.
9. ↑  Inge Berge, Nils-Fredrik Collett Vogt notis Arkivert 5. februar 2011 hos Wayback Machine. NA24.no, 17.01.2011.
10. ↑  Espen Bjerke, notis Arkivert 24. januar 2011 hos Wayback Machine. DN.no, 22.01.2011.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Mikhail Maratovich Fridman – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** Munzinger (iba)
 |
Russisk ikon av profeten Haggai, 18. århundre (Ikonostasis av Kizji kloster, Russland).
**Haggai** (hebraisk: חַגַּי – *Ḥaggay*; gresk: Ἀγγαῖος) var en av de tolv små profeter og forfatter av Haggais bok.

Han var den første av de tre profetene som opptrådte etter det babylonske fangenskapet. Sammen med Sakarja har han en viktig oppgave under gjenreisingen av templet i Jerusalem. Av Esras og Nehemjas bøker fremgår det at dette var en vanskelig tid. Haggai virket i de fire første månedene av kong Darius andre regjeringsår, 520 f.Kr. På denne korte tiden fikk han bære fram fire spesielle budskap fra Gud til stattholderen og til folket som bygde templet. Arbeidet på templet hadde begynt i Kyros' andre regjeringsår, men stoppet senere opp, noe som Esr 4ff forteller om. På Haggais og Sakarjas oppfordring begynte arbeidet på nytt. Det ble ferdig i det sjette året i Darejaves' regjering, 516 f. Kr. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
Den «svarte» hamada i Tademaït, Algerie
Hammadah al Hamra i Libya
Hamada nær Ahaggar-fjellene i Algerie
Syklister i en hamada i Marokko. Erg Chebbi er synlig i bakgrunnen
En **hamada** eller **hammada** (arabisk: حماده *ḥammāda*) er en type ørkenlandskap som består av høytliggende, øde og harde platåer med vindslipt stein. Det er svært lite sand i en hamada fordi sanden har blitt fjernet av deflasjon, erosjon på grunn av vind.

Formasjon
---------

Hamadaer blir formet av vind som fjerner små partikler på bakken, en eolisk prosess kalt deflasjon. De finkornede partiklene blir blåst bort, mens sand blir fjernet gjennom saltasjon eller forflytning langs bakken (kryping). Dette etterlater seg et landskap av grus, steinblokker og bar stein.

Relaterte landskap
------------------

Hamada er relatert til en type grusørken som kalles reg (i vestlige Sahara), serir (østlige Sahara), gibber (Australia) eller saï (sentralasia), som opptrer som steinete sletter med polert stein, men som ikke er høytliggende platåer. Grusørkener og hamadaer dekker omtrent 70 prosent av Sahara.

Hamadaer er en motsetning til *erg*, som er store områder med skiftende sanddyner.

Referanser
----------

1. ↑  «hammada». Store norske leksikon. Besøkt 8. desember 2016.
2. 1 2 3  Rhodes W. Fairbridge. «Hamada, Reg, Serir, Gibber, Saï». Springer Reference. Besøkt 8. desember 2016.
3. ↑  Timothy M. Kusky, Katherine E. Cullen (2010). *Encyclopedia of Earth and Space Science*. Infobase Publishing. s. 208. ISBN 9781438128597.
4. ↑  McKnight, Tom L. and Darrel Hess. *Physical Geography: A Landscape Appreciation*, 8th ed. pp. 495-6. Upper Saddle River, NJ: Pearson Education, Inc. 2005. (ISBN 0-13-145139-1)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Hamada i Store norske leksikon
* (en) Hamada – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
Ole Danbolt Hagesæther under en utegudstjeneste under åpningen av Tusenårsstedet Gulatinget i 2005. Stedet er godkjent for utendørs vielse av biskopen.  Foto: Nina Aldin Thune 
**Ole Danbolt Hagesæther** (født 3. oktober 1941 i Bergen) er en norsk teolog. Han var biskop for Den norske kirkes bispedømme Bjørgvin fra 1994 til 2008. Han var også formann for Den norske santalmisjon fra 1993.

Utdanning og arbeid
-------------------

Hagesæther har teologisk utdannelse fra Menighetsfakultetet i Oslo, og ble cand.theol. i 1965. 

Hagesæther er sønn av teologen Olav Hagesæther, og bror til professor Gunhild Hagesæther.

Han har vært prest i 41 år og biskop i 13 år.
Han har hatt undervisningsstillinger og prestestillinger frem til han i 1994 ble utnevnt til biskop av Bjørgvin. Han gikk av med pensjon høsten 2008, og holdt sin avskjedsgudstjeneste som biskop i Bergen domkirke 30. november 2008.

### Andre oppgaver

En av hans spesialområder har vært å lære opp prester på sjelesorg og relasjonskompetanse. Biskopen i Bjørgvin har ansvar for sjømannsmisjonen som også omfatter oljeinstallasjoner i Nordsjøen, og han har fått dykkernålen som takk for sin innsats.

Hagesæther bistod i januar 2006 med mekling i forbindelse med Kristina-saken.

Stillinger
----------

* 1967-68 Vikarprest i Bjørgvin
* 1969-71 Kallskapellan i Sunndal
* 1972-74 Sykehusprest ved Diakonissehusets sykehus
* 1974-79 Fakultetslektor i praktisk teologi ved Menighetsfakultetet
* 1980-89 Sokneprest i Holmen
* 1989-94 Sokneprest i Nordstrand og prost i Søndre Aker prosti
* 1994-2008 Biskop i Bjørgvin

Referanser
----------

1. ↑  «Skal finne ny biskop i Bjørgvin». Telemarksavisa. 12. mai 2008. Besøkt 25. november 2008. [*død lenke*]
2. ↑  «- Alle parter tilfredse». Bergens Tidende. 23. januar 2006. Besøkt 25. november 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ole D. Hagesæther – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Omtale på kirken.no
* NRK:«Takka biskopen i Bjørgvin» besøkt 28. november 2008
* NRK: «Opnar for utandørs vigsle» besøkt 28. november 2008
* BA: «Oles siste jul som biskop» besøkt 28. november 2008
* Bergens Tidende:«Avskjed med biskop Hagesæther» besøkt 28. november 2008


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Per Lønning** | **Luthersk biskop av Bjørgvin**(1994–2008) | Etterfølger:**Halvor Nordhaug** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Ole Bøgh** (født 24. januar 1810 i Valestrand, død 19. juli 1872) var en norsk embetsmann.

Liv
---

Han var sønn av sorenskriver Christopher Benedict Bøgh (1773–1825). I 1836 ble han gift med Anne Dorothea Sagen, en datter av Lyder Sagen. Etter hennes død i 1850 ble han gift igjen med Laura Severine Hveding, datter av presten Jacob Hveding. Han var far til skuespilleren Albert Vilhelm Bøgh og museumsdirektør Johan Bøgh.

Etter å ha gått ut av Bergen katedralskole i 1827 ble han *cand. jur.* i 1835. Deretter var han fullmektig ved amtskontoret for Nordre Bergenhus amt, samtidig som han var konstituert i forskjellige embeter i Bergen. I 1843 ble han konstituert som politiadjutant i Bergen, og utnevnt i stillingen i 1845. Fra 1855 til sin død var han sorenskriver i Nordhordland.

Bøgh oversatte et par prekener av Adolphe Monod. Han var dessuten redaktør sammen med C. R. Hansson, Carl Platou og Albert Sagen for avisen *Bergenske Blade* (1848–1852). 17. mai 1868 talte han ved avsløringen av Christiestøtten i Bergen.

Litteratur
----------

* Halvorsen, J.B. (1885). *Norsk Forfatter-Lexikon 1814-1880*. Kristiania: Den Norske Forlagsforening.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**Hama** (arabisk: حماة *Ḥamāh*, bibelsk *Ḥamāth*, «festning») er en viktig by i Syria nord for Damaskus som ligger ved bredden av elven Orontes. Den er provinshovedstaden for Hamaguvernementet. Byen ligger på det samme stedet for den historiske byen **Hamat**. Hama må ikke forveksles med landsbyen Hamat i Libanon.

Demografi
---------

Dagens by har en befolkning på 696 863 (2009) og er således den fjerde største i Syria, bak Aleppo, Damaskus, og Homs.

De fleste innbyggerne er sunnimuslimer. Men også den ortodokse kirke i Antiokia og den gresk-ortodokse kirke har tilhengere blant befolkningen.

Næringsveier
------------

Hama er et viktig industri- og jordbruksområde i Syria med 3 680 km², over en tredjedel av guvernatet, som er under kultivering. Området produserer over halvparten av den nasjonale avlingen av poteter og pistasjnøtter foruten også en rekke andre planteprodukter. Det er også oppdrett av buskap i området.

Byen er kjent for sine 17 *noriaer* eller vannhjul for vanning av hager og grøntområder som det hevdes går tilbake til 1100-tallet f.Kr. Selv om disse har historisk sett blitt benyttet irrigasjon har dagens noriaer ikke den samme praktiske betydningen, bortsett fra den estetiske visningen.

Historie
--------

Oldtidsriket omfattet også blant annet byene Homs og Ribla. Innbyggerne var kanaanitter.

I løpet av Salomos regjeringstid var riket etter alt å dømme underlagt Israel.

Hamat kom under innflytelse av assyrerne på 700-tallet f.Kr. Under selevkidene fikk byen Hamat navnet Epifaneia etter Antiokos IV Epifanes.

Eksterne lenker
---------------

* Byens offisielle Facebook-gruppe, på arabisk og engelsk
* E.sy, myndighetenes tjenester online

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |