**André Campra** (1660–1744) var en fransk barokk-komponist og dirigent.

Campra tilhører generasjonen mellom Jean-Baptiste Lully (1632–1687) og Jean-Philippe Rameau (1683–1764). Han regnes som en av fornyerne av den franske operaen.

Liv og virke
------------

Tidlige år
André Campra var sønn av Luise Fabry fra Aix-en-Provence og Jean-François Campra, en lege og fiolinist fra Graglia i Piemonte. Sin første musikalske opplæring fikk Campra som korgutt i katedralen *Saint-Sauveur*, og allerede som 17-åring skrev han noen motetter. I 1678 begynte han med kirkelige studier i *Saint-Sauveur* og fikk tonsur, men ble forvist domkapitélet etter deltakelse i en teateroppføring.

Campra fikk en post som *maitre de musique* ved katedralen *Saint-Trophime* i Arles i 1678. Året etter komponerte han sin første opera i anledning fødselsdagen til hertugen av Burgund, en sønnesønn av Ludvig XIV. Operaen regnes som tapt.

Fra 1683 til 1694 ledet Campra sangerskolen i katedralen *Saint-Étienne* i Toulouse. Katedralens instrumentale ressurser var ganske beskjedne, bare serpenter og en bassgambe sto til disposisjon, men det lyktes Campra å føye til to fiolinstemmer, til tross for at fiolinen ikke ble regnet som husrein i kirkelig sammenheng. Campra havnet da også etterhvert i konflikt med domkapitélet og i 1694 hjalp abbed Lagrange-Trianon ham til et engasjement som leder av sangerskolen i Notre Dame de Paris. I mellomtida hadde Languedocs stenderforsamling i Montpellier i 1685 gitt Campra tittelen *maitre de musique*. 

I 1697 Skrev Campra opéra-balletene *L'Europe galante* og *Le Carnaval de Venise* (1699), og dette førte til at han mistet sin lukrative tjeneste i kirka.

Seinere år
Fram til 1720 komponerte Campra rundt femten *opéras-ballets* og *tragédies lyriques*, hvorav noen ble oppført flere ganger i hans egen levetid. Han ble etterhvert en kjent musiker og ble utnevnt til kapellmester ved *Académie Royale de musique* i Paris. Etter Ludvig XIVs død, og etter at Michel-Richard Delalande hadde trukket seg tilbake, ble Campra sammen med Charles-Hubert Gervais (1671–1744) og Nicolas Bernier (1664–1734) *sous-maître* i *Chapelle Royale*.

Fra 1721 sto Campra også i jesuittenes tjeneste ved kirkene *St. Louis* og *Collège Louis le Grand*. Med unntak av operaen *Achille et Déidamie* (1735) og to leilighetsverk, et som var bestilt av prinsen av Conti (*La Fête de Isle-Adam*, 1722) og et til hertug von Chartres' bryllup (*Le Lis et la Rose*, 1724), komponerte han nå bare kirkemusikk. Deriblant ca. 30 motetter, *Messe de Requiem*, tallrike salmer, samt kantater for oppføring i *Collège Louis-Le-Grand*.

I 1740, 79 år gammel, sa han fra seg sine poster og levde sine siste år tilbaketrukket i Versailles.

*Collège André Campra* i Aix-en-Provence er oppkalt etter komponisten.

Karakter
I kildene omtales Campra som en lite omgjengelig person, han beskrives som oppfarende, kynisk og drikkfeldig – og som tilhenger av det italienske parti... Dette gjorde at han mistet sin stilling i Arles. Heller ikke hans virke i Toulouse var problemløst, i 1691 forlangte domkapitélet at han presenterte sine verk før oppføring.

Musikk
------

Campra skrev tre kantatebøker og kirkemusikk, inkludert et rekviem. Hans mange operaer i sjangrene *Tragédie en musique* og *Opéra-ballet* ble svært godt mottatt. Både den verdslige musikken og kirkemusikken preges av en viss fransk-italiensk letthet og enkelthet. 

Tidsmessig er Campra plassert mellom Jean-Baptiste Lully og Jean-Philippe Rameau. De fleste franske komponister fra *Ancien Régimes* tid falt i glemsel umiddelbart etter den franske revolusjonen, men fremdeles kunne verk av Campra, Lully og Rameau nå og da bli oppført. Campra regnes som den mest betydelige franske komponisten i første halvdel av 1700-tallet. Med *L'Europe galante* (1697) bidro han til å etablere *opéra-ballet*, en musikalske genre som Pascal Collasse opprinnelig skapte med *Ballet des saisons* (1695).

Verk
----

* Kirkemusikk:
	+ Trois livres de cantates, 1708, 1714 et 1728
	+ Nisi Dominus, 1722
	+ Messe de morts (rekviem), etter 1723
	+ Motets pour la Chapelle Royale, 1723–1741

* Operaer:
	+ *L'Europe galante*, opéra-ballet, 1697
	+ Vènus, Feste galante, 1698
	+ Le carnaval de Venise, opéra-ballet, 1699
	+ Hèsion, tragédie lyrique, 1700
	+ Tancrède, tragédie lyrique, 1702
	+ Les muses 1703
	+ Iphigènie en Tauride 1704
	+ Alcine, tragédie lyrique, 1705
	+ Les fêtes vénitiennes, 1710
	+ Idomenée, tragédie lyrique, 1712
	+ *Les âges*, opéra-ballet 1718
	+ Les sauvages 1729
	+ Achille et Deidamie 1735

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Musicalics, Musicalics komponist-ID 79248[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Roglo, Roglo person ID p=andre;n=campra[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0014049[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Maurice Barthélémy: *André Campra. Sa vie et son Oeuvre.* Picard, Paris 1957.
* Maurice Barthélémy: *André Campra. 1660–1744. Étude biographique et musicologique.* Actes Sud, Arles 1995, ISBN 2-7427-0002-1.

Eksterne lenker
---------------

* (en) André Campra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) André Campra – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) André Campra på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (de) Verk av og om André Campra i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
* (de) Verk av og om André Campra i Deutsche Digitale Bibliothek
* (de) Liste over sceneverk av André Campra på grunnlag av *MGG* på *Operone*
* (en) Fritt tilgjengelige noter av André Campra i International Music Score Library Project

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** BBC Things **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |