**Forklaring** er en meddelelse som peker på grunner, sammenhenger, og konsekvenser av noen objekter, prosesser, hendelser og videre som sammen med regler eller lover som forbinder disse til objektet. Noen av disse elementene i forklaringen kan være underforstått.

I vitenskapen regner en ofte med tre typer av forklaringer:

* Årsaksforklaringer (brukes i samfunnsvitenskap og naturvitenskap)
* Intensjonale forklaringer/formålsforklaringer (brukes bare i samfunnsvitenskap)
* Funksjonelle forklaringer (vanlig i biologien, men omdiskutert i samfunnsvitenskapene)

En forklaring består av to deler:

* *Eksplanandum*: Det som skal forklares
* *Eksplanans*: Det som forklarer

Årsaksforklaringer
------------------

Årsaken kommer alltid før eller samtidig med virkningen, og må være forbundet med virkningen gjennom en universell lov. 
En årsaksforklaring ser slik ut:

*Eksplanans*:

* (1) Universelle lover (i samfunnsvitenskapene er det ofte snakk om en statistisk sammenheng framfor noen universell lov)
* (2) Randbetingelser: Betingelser som må være oppfylt

*Eksplanandum*: En beskrivelse av det som skal forklares, sannsynliggjør noe ved en statistisk sammenheng.

Eksempel: Statsviteren Robert Michel stilte seg spørsmålet om hvorfor revolusjonære organisasjoner, på tross av hensikten om å utvikle en flat struktur, alltid utvikla et oligarki eller fåmannsvelde. Hvorfor har De grønne i Tyskland, blitt som alle andre partier, til tross for ønske om å utvikle flat struktur:

*Eksplanans*:

* (1) Universell lov: Alle organisasjoner utvikler seg til oligarkier
* (2) Randbetingelse: De grønne er en organisasjon

*Eksplanandum*: De grønne er et oligarki

Intensjonale forklaringer/Formålsforklaringer
---------------------------------------------

Intensjonale forklaringer skal forklare en aktørs handlinger ved å vise til intensjonen (grunnen) til handlingen. En intensjon peker fra aktørens perspektiv mot framtida. Tre spørsmål melder så seg: 1. Hva er aktørens hensikt? 2. Hva vet (eller tror) aktøren? 3. Hva mener han er det beste middelet til å realisere målet?

Denne typen forklaringer er mest sentral i samfunnsvitenskapene. En intensjonal forklaring eller formålsforklaring ser slik ut:

*Eksplanans*:

* (1) Person X har til hensikt å oppnå Y.
* (2) Person X tror at handling P er det beste middelet til å oppnå Y.

*Eksplanandum*: Person X utfører derfor handling P.

*Eksplanans*:

* (1) Annika vil reise fra Trondheim til Oslo på billigste måte.
* (2) Annika tror at tog er billigst.

*Eksplanandum*: Annika tar derfor toget fra Trondheim til Oslo.

Funksjonelle forklaringer
-------------------------

Den norske samfunnsforskeren Jon Elster har satt opp disse kriteriene for funksjonelle forklaringer:

* (1) Y er en virkning av X
* (2) Y er gunstig for Z
* (3) Y er utilsikta av aktørene som produserer X.
* (4) Y (årsaksforholdet mellom X og Y) er uerkjent av aktørene i Z.
* (5) Y opprettholder X gjennom en kausal feedback som går gjennom Z.

Funksjonelle forklaringer er omstridt i samfunnsvitenskapene. De kan ikke forklare hvorfor noe oppstår, men bare hvorfor ting opprettholdes.

Eksterne lenker
---------------

* Theories of Explanation at The Internet Encyclopedia of Philosophy
* Stanford Encyclopedia of Philosophy entry on Scientific Explanation

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN
 |