**Einar Musæus Høigård** (født 18. oktober 1907 i Stavanger, død 25. november 1943) var en norsk skolemann og historiker, og motstandsmann under andre verdenskrig.

Einar Høigård, ungdomsbilde

Bakgrunn og virke
-----------------

I oppveksten på Våland utmerket han seg lokalt i friidrett. Etter examen artium ved Kongsgård skole i Stavanger flyttet han til Oslo i 1927 for filologi-studier under blant andre Fredrik Paasche, han fikk embedseksamen i 1934, og virket ved Universitetet i Hamburg i 1935. Deretter ble han tilsatt ved Oslo katedralskole i 1936 som bibliotekar og lektor. Som universitetsstipendiat ved det nylig etablerte Pedagogisk forskningsinstitutt ved Universitetet i Oslo (1938–) arbeidet han blant annet med Helga Eng i etableringen av pedagogikk som universitetsfag. Med Kay Waldemar Kielland Piene og andre satt han i Carnegiekomiteen for eksamensformer frem til 1939.

Under andre verdenskrig ble han i kraft av vervet som sekretær i Undervisningsrådet, sentral i den illegale ledelsen av lærerfronten og utformet «de fire kardinalpunkt» 

* Krav om medlemskap i eller lojalitetserklæringer til NS avvises.
* Et hvert forsøk på å bringe NS-propaganda i skolen avvises.
* Avvis enhver ordre fra ikke-kompetent hold.
* Avvis enhver medvirkning i NSUF (Nasjonal Samlings Ungdomsfylking).

Husk alltid: Enhver har rett til og derfor krav på betenkningstid, når han stilles overfor spørsmål som har konsekvenser for hans fremtid.
Han ble arrestert under flukt til Sverige i oktober 1943, og satt i fengsel (Bredtvedt fengsel) til han døde. Han ble torturert på Bredtvedt (observert av patolog). Pedagogisk forskningsinstitutts første dr.philos.-grad ble tildelt ham posthumt (1945), og i Antarktis finner man formasjonen *Høigårdbrekka*, oppkalt etter ham. I Stavanger finner man *Lektor Einar Høigårds Gate*, og i 1987 ble *Einar Høigårds vei* opprettet på Tåsen i Oslo. Einar Musæus Høigård ble i 1934 gift med cand.mag. Elfrida Glomnes (1906–1984), datter av grosserer Mathias Glomnes (1869–1956) og Samuline Skrede (1870–1957). Einar Musæus Høigård var far til fire barn: lege Berit Hovig (født Høigård), lektor Tore Høigård, arkeolog Ellen Høigård Hofseth og kriminolog Cecilie Høigård.

Utgivelser
----------

* *Henrik Wergeland: Samlede Skrifter* (Steenske forlag, 1918-40) i samarbeid med Herman Jæger, Didrik Arup Seip og Halvdan Koht
* *Henrik Anker Bjerregaard* (1934)
* *Den norske skoles historie* (Cappelen, 1947). Med Herman Ruge
* *Pedagogisk psykologi* (Norsk Korrespondanseskole, 1941) i samarbeid med Emil Østlyngen
* *Oslo katedralskoles historie* (1942)

Gatenavn
--------

Einar Høigård er hedret med gatenavn i Oslo og Stavanger.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Einar Musæus Høigård, Norsk biografisk leksikon ID Einar\_Høigård, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Reidar Frafjord, *Han ga sitt liv i lærerkampen*, Stavanger Aftenblad (25.11.2003)

Litteratur
----------

* *Einar Høigård: Et minneskrift* (1965)
* Reidar Frafjord, *De beste blir aldri vår fremtid* (2003). Biografi.
* Elisabeth Buk-Berge, Torstein Harbo og Finn Hjardemaal (red.), *Pionerer i norsk fagpedagogikk: Helga Eng og Einar Høigård på nært hold* (Didakta, 2000)
* Vegard Kvam. Skolefronten. Einar Høigård og norske læreres kamp mot nazismen. Spartacus Forlag. 2013. ISBN 9788230401170

Eksterne lenker
---------------

* (no) Arkiv etter Einar Høigård på Arkivportalen
* Norsk biografisk leksikon, Einar Høigård
* nrk.no 8.5.2020: *Krigen fra kateteret*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** Fangeregisteret **·** Våre falne

 |

Portal: Andre verdenskrig