**Eivind Saxlund** (født 8. februar 1858 i Fredrikshald, død 10. desember 1936) var en norsk jurist, forretningsmann og skribent, mest kjent for sine antisemittiske holdninger.

Saxlunds far var juristen Even Saxlund (1811–1902). Selv avla Eivind Saxlund juridisk embedseksamen i 1882 og ble høyesterettsadvokat i 1886. Han giftet seg med Anna Magdalena Sundt (1863–1950) i Bergen i 1887, svigerinne av August Christian Mohr (1847-1918), og fikk fire barn, hvorav Sigurd Saxlund (1892–1986) som var medlem i Quislings nazistparti Nasjonal Samling (NS) og ordfører i Arendal under andre verdenskrig, ga ut flere rasepolitiske bøker og var onkel til Eivind Saxlund d. y. (1922–2011), frontkjemper på østfronten og siden underdirektør i Finansdepartementet.

Eivind Saxlund fikk brev som handelsborger i Kristiania i 1894 og drev flere firmaer ved siden av juristkarrieren.

Blant den første antisemittiske propagandaen i Norge er Eivind Saxlunds *Jøder og Gojim*. Det er et rasepolitisk kampskrift som ble utgitt i 1910, og kom i utvidet utgave allerede året etter.Saxlund advarte mot et semittisk livssyn som en trussel mot Norges nasjonale karakter. Han kritiserte at jødene hadde fått frihet til å praktisere sin religion og mente at jødene i Norge laget en stat innenfor staten. Saxlund og andre på den tiden fremhevet at det krevde mot å si sannheten om jødene. 

I forbindelse med at *Jøder og Gojim* kom i en tredje utgave våren 1922, forsvarte Saxlund også «Sions vises protokoller», et konspirasjonsteoretisk skrift fra 1905 om jødenes påståtte forsøk på å oppnå verdensherredømme. De angivelig hemmelige møteprotokollene hadde kommet ut på norsk som *Den Nye Verdenskeiser. Zions Lærde Ældstes Protokoller* i 1920, men i 1921 var referatene blitt avslørt som en forfalskning konstruert av tsarens sikkerhetspoliti.

I 1923 anla høyesterettsadvokat Saxlund injuriesøksmål mot journalist Paul Gjesdahl i *Dagbladet* som hadde omtalt *Jøder og Gojim* som «antisemittisk smusslittertur». Saxlund tapte rettssaken, men fikk støtte mot kritikerne på lederplass i *Nationen*; her skrev redaktør Thorvald Aadahl at Saxlund «kjæmpet en racekamp» mot «[d]en store jødebevægelse som langsomt, men sikkert tar strupetak paa Europa». Holdninger som disse gikk gradvis av moten i norske borgerlige aviser, og utover i 1930-årene ble den antisemittiske retorikken betydelig nedtonet.

I sitt forfatterskap var Saxlund sterkt påvirket av den tyske, jødefiendtlige journalisten Theodor Fritsch (1852–1933) og den britiskfødte, tyske filosofen Houston Stewart Chamberlain (1855–1927). For eksempel var *Jøder og Gojim* i hovedsak en samling av Fritschs rasepolitiske forestillinger, blant annet om den den ariske rases overlegenhet. 

Saxlund skrev også i det antisemittiske organet *Nationalt Tidsskrift* som ble startet i 1916 av Mikal Sylten (1873-1964).

Bibliografi
-----------

* Saxlund, E. (1858-1936) (1910). *Jøder og Gojim*. 1. Christiania: I hovedkommission hos Aass.
* Saxlund, E. (1858-1936) (1911). *Jøder og Gojim*. 2. Christiania: I hovedkommission hos Aass.
* *Momenter til Livsanskuelse paa biologisk Grundlag* (1923)
* *Blut und Geist: Bausteine zu einem biologischen Weltbild* (1926)

Litteratur
----------

* Olaf Sunde Christensen, *Jøder og gojim : mottakelsen av et antisemittisk skrift fra 1910* (Hovedoppgave i historie, Universitetet i Oslo, 1998)

Referanser
----------

1. ↑   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Aftenposten, type referanse dødsannonse, utgitt 11. desember 1936[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Intervju med Eivind Saxlund (født 1922)». Arkivert fra originalen 29. juni 2020. Besøkt 28. juni 2020.
4. ↑  Institutt for norsk okkupasjonshistorie om *Jødehat og frimurer-paranoia*
5. ↑  Saxlund, E. (1858-1936) (1910). *Jøder og Gojim*. Christiania: I hovedkommission hos Aass.
6. ↑  Saxlund, E. (1858-1936) (1911). *Jøder og Gojim*. Christiania: I hovedkommission hos Aass.
7. ↑  *Den Nye verdenskeiser: Zions lærde ældstes protokoller*. Kristiania: H. Erichsen & Co. 1920.
8. ↑  *«Norge vokn op!»: Syv norske aktørers fortolkning og bruk av «Sions vises protokoller» 1920-1945*, Martin Aasbø Ringdals masteroppgave fra 2018 (nedlastbar som PDF)
9. ↑  *Retssaken om Jøder og Gojim : stenografisk referat av retsforhandlingene i meddomsretsak i juni 1923 : høiesteretsadvokat E. Saxlund mot journalist Paul Gjesdahl (Pueblo)* (Aass forlag, 1923). Utgitt av saksøkeren.
10. ↑  Mendelsohn, Oskar (1912-1993) (1987). *Jødenes historie i Norge gjennom 300 år*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 496-505.
11. ↑  Michelet (2014) s. 39-40.
12. ↑  Simonsen (2009) s. 47.
13. ↑  Michelet (2014) s. 66.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND
 |