Et glass med den italienske dessertvinen Marsala fra Sicilia.
Marsala på Sicilia
**Marsala** er en italiensk sterkvin fra områdene rundt Marsala på Sicilia. Den kan sammenlignes med andre sterkviner som sherry, portvin og madeira. Marsala holder vanligvis et alkoholnivå på mellom 15 og 20 %.

Historie
--------

Det fins flere versjoner av historien om hvordan sterkvinen marsala ble introdusert for et større publikum, men den mest sannsynlige er at handelsmannen John Woodhouse som ankom Marsala, Sicilia, i 1773, oppdaget det lokale produktet. Marsala ble fatlagret og hadde en smak som kunne ligne på de spanske og portugisiske sterkvinene som den gang var svært populære i England. Sterkvinen marsala gjennomgikk den gang som nå en prosess som kalles *in perpetuum*, tilsvarende til *solera*-systemet man bruker for å lage sherry i Spania. Prosessen hevet alkoholnivået i vinen, og Woodhouse forsto at dette var til nytte for å bevare drikkens karakteristika under lange sjøreiser.

Woodhouses tro på at Marsala ville bli populær i England ble bekreftet. Han returnerte til Sicilia i 1796 og startet masseproduksjon og kommersialisering av marsala.

*«I 1833 ble store områder mellom de største etablerte marsalaprodusentene oppkjøpt av Vincenzo Florio, som begynte å lage sin egen marsalavin, basert på enda mer eksklusive druer».*
Florio kjøpte mot slutten av 1800-tallet blant andre firmaet til Woodhouse og konsoliderte marsalavin-industrien. Florio og Pellegrino er fremdeles de største produsentene av marsala i dag.

Egenskaper og typer
-------------------

Marsala lages blant annet av de hvite druetypene Grillo, Inzolia, og Catarratto. Vinen karakteriseres av sin temmelig intenst gyldne farge, og sin komplekse aroma. Marsalavin klassifiseres i henhold til egenskaper og hvor lenge den har blitt lagret:

* *Fine* har minimal lagring, gjerne under ett år.
* *Superiore* er lagret i minst to år.
* *Superiore Riserva* er lagret i minst fire år.
* *Vergine e/o Soleras* er lagret i minst fem år.
* *Vergine e/o Soleras Stravecchio e Vergine e/o Soleras Riserva* er lagret i minst ti år.

Marsalavin ble tradisjonelt servert som en aperitiff mellom første og andre rett i et måltid. I dag serveres den gjerne avkjølt med parmesan *(stravecchio)*, gorgonzola, roquefort, eller andre krydrede oster, eller temperert som dessertvin.

Marsala sammenlignes ofte med en annen siciliansk vin, *Passito di Pantelleria*.

Glass og temperatur
-------------------

Marsala-vin kan serveres i copita glass, det har en klassisk tulipanform med stett slik som et glass til musserende eller hvitvin, bare litt mindre 8-12 cl. Små hvitvin eller musserendevin glass kan også brukes.
Søt Marsala serveres med en temperatur på ca. 18°C og en tørr på ca. 15°C.

Marsala i matlaging
-------------------

Marsalavin blir ofte benyttet i matlaging. En typisk marsalasaus lages f.eks. med ingrediensene marsalavin, løk, sopp og urter. 

Vinen blir ofte benyttet sammen med kylling, f.eks. som ingrediens i marinade, sammen med smør, olivenolje, sopp og krydder – og i fiskeretter, f.eks. sammen med fløte, salt og pepper, som saus til pannestekt flyndre, eller til kveite. Marsala er klassisk ingrediens i dessertene tiramisù og zabaglione.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 5. mai 2006. Besøkt 18. oktober 2005.
2. ↑  Chee, Chermaine (20. august 2021). «Beginners Guide to Italy’s Marsala Wine: What is it, Types & More». *Truly Experiences Blog* **(engelsk)**. Besøkt 27. september 2023.

| * v
* d
* r
Vin |
| --- |
| Vintyper | Rød **·** Hvit **·** Rosé **·** Musserende **·** Dessert **·** Sterkvin **·** Fruktvin **·** Retsina |
| Vindruer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Grønne druer | Albariño **·** Chardonnay **·** Chenin blanc **·** Cinsault **·** Gewürztraminer **·** Grüner Veltliner **·** Muscat **·** Pinot blanc **·** Pinot gris **·** Riesling **·** Roditis **·** Sauvignon blanc **·** Savatiano **·** Sémillon **·** Viognier |
| Blå druer | Cabernet franc **·** Cabernet sauvignon **·** Carménère **·** Dolcetto **·** Gamay **·** Grenache **·** Lagrein **·** Malbec **·** Merlot **·** Nebbiolo **·** Barbera **·** Petite sirah/durif **·** Petit verdot **·** Pinotage **·** Pinot noir **·** Sangiovese **·** Syrah/shiraz **·** Tempranillo **·** Zinfandel |

 |
| Vinregioner | Alsace **·** Amarone **·** Asti **·** Barbaresco **·** Barbera d'Asti **·** Barolo **·** Barossa **·** Beaujolais **·** Bordeaux **·** Burgunder **·** Chablis **·** Champagne **·** Chianti **·** Commandaria **·** Loire **·** Dão **·** Egri Bikavér **·** Madeira **·** Marsala **·** Mosel-Saar-Ruwer **·** Portvin **·** Rheingau **·** Rheinhessen **·** Rhône **·** Rioja **·** Sancerre **·** Sauternes **·** Sherry **·** Tokaji **·** Valpolicella **·** Vermut **·** Vinho verde **·** Vouvray **·** Paarl **·** Stellenbosch **·** Franschhoek |
| Annet | Cru **·** Maserasjon **·** Vinproduserende land **·** Sommelier **·** Varietal **·** Ønologi **·** Appellasjoner **·** Vinproduksjon **·** Vitikultur |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas
 |