**Robert James Lee «Bob» Hawke** (født 9. desember 1929 i Bordertown i Sør-Australia, død 16. mai 2019 i Sydney) var Australias 23. statsminister. Han er den av Australian Labor Partys statsministre som har sittet lengst ved makten; kun to andre statsministre har sittet lenger. Han er den av sitt partis statsministre som har hatt mest suksess ved valg, i det han vant fire påfølgende føderale valg. Før han i 1980 gikk inn i politikken, var han i mer enn et tiår leder for Australian Council of Trade Unions.

Bakgrunn
--------

Hawke ble født i Sør-Australia, der faren var prest, men flyttet som barn til Leederville i Vest-Australia, der han vokste opp. Onkelen Albert Hawke var arbeiderpartimann og statsminister i Vest-Australia fra 1953 til 1959.

Hawke ble utdannet ved University of Western Australia, der han studerte humanistiske fag og rettsvitenskap fra 1947 til 1953. Han fikk Rhodes-stipend for å studere økonomi ved Oxford University, der han var fra 1953 til 1956. Han begynte doktorgradsstuder ved Australian National University, men fullførte ikke.

I stedet begynte Hawke i 1960 å arbeide for Australian Council of Trade Unions, den australske fagbevegelsen.

Politisk virke
--------------

Bob Hawke på talerstolen i 1980  Foto: State Library of South Australia 
Hawke ble med i Australian Labor Party. I 1963 forsøkte han, uten hell, å bli valgt til parlamentet. Internt i partiet hadde han større framgang, ble medlem av partiledelsen og til slutt partiets president.

I 1980 ble Hawke første gang innvalgt i Australias parlament fra valgkretsen Wills i delstaten Victoria. Han beholdt sitt sete til 1992. Han førte sitt parti til valgseier i 1983, da ALP vant 75 av 125 mandater i Representantenes hus og 30 av 60 mandater i Senatet, og ble i mars 1983 statsminister etter to år i parlamentet. Han vant igjen valgene i 1984, 1987 og 1990 og beholdt posisjonen som statsminister. Hawke er den mest populære australske statsminister gjennom tidene.

Statsminister Hawke med Sør-Australias førsteminister John Bannon i april 1983  Foto: Canberra Times 
I sin tid som statsminister søkte Hawke samarbeid mellom partene i arbeidslivet. Gjennom en slik konsensuspolitikk søkte han å legge grunnlag for økonomisk vekst. Hawke overlot kursfastsettelsen av den australske dollaren til markedet. Banksektoren ble avregulert og utenlandske banker fikk innpass i Australia.

I utdanningssektoren innførte hans regjering nasjonale læreplaner, reformerte yrkesutdanningen og gjennomførte sammenslåinger av institusjoner for høyere utdannelse med etablering av nye universiteter. Han søkte å forbedre forholdet til Australias urinnvånere og fikk innført velferdsprogrammet Medicare.

Gjennom Australia Acts av 1986 ble de konstitusjonelle og institusjonelle båndene til Storbritannia brutt slik at parlamentet i London og britisk rettsvesen med Det kongelige råd ikke lenger fikk noen rolle i australske forhold.

I desember 1991 ble Hawke utfordret av Paul Keating, som hadde vært finansminister under Hawke, og led nederlag. Han gikk deretter av som partileder og statsminister.

Etter politikken
----------------

Byste av Hawke i Ballarat Botanical Gardens. Verket er utført av Peter Nicholson
Etter at han gikk av som statsminister var Hawke aktiv som fjernsynsjournalist i Channel 9. Han har også drevet forretninger. 

I 1994 utga Hawke sine memoarer under tittelen *The Hawke Memoirs*.

Utmerkelser
-----------

Hawke ble i 1979 utnevnt til følgesvenn (*companion*) av Order of Australia. Han har mottatt Logohu-ordenen fra Papua Ny-Guinea. I 2012 ble Hawke tildelt storbånd av Den oppadstigende sols orden, en japansk orden.
Hawke er æresdoktor ved University of Western Australia, University of New South Wales, University of South Australia, Nanjinguniversitetet i Kina, Det hebraiske universitetet i Jerusalem i Israel, University of Oxford i Storbritannia og Rikkyouniversitetet i Japan. Han er også *Honorary Fellow* ved University College i Oxford.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Munzinger Personen, oppført som Robert L. Hawke, Munzinger IBA 00000016021, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Proleksis Encyclopedia, oppført som Robert James Lee Hawke, Proleksis enciklopedija ID 54552[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Autorités BnF, oppført som Robert James Lee Hawke, BNF-ID 12308871m[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   www.abc.net.au[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.smh.com.au[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   www.mediastatements.wa.gov.au[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   trove.nla.gov.au[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   Folkerepublikken Kinas utdannelsesministerium, verkets språk kinesisk, www.moe.gov.cn, besøkt 11. april 2019[Hentet fra Wikidata]
10. ↑   Australian Honours Search Facility, honours.pmc.gov.au, Australian Honours-ID 881975[Hentet fra Wikidata]
11. ↑  Shields, Bevan (16. mai 2019). «Labor legend Bob Hawke dies aged 89». *The Sydney Morning Herald* **(engelsk)**. Besøkt 16. mai 2019.
12. 1 2 3 4 5 6 7  «Bob Hawke» Arkivert 8. april 2018 hos Wayback Machine. National Museum of Australia, besøkt 5. juli 2012.
13. 1 2 3 4 5 6  «Fast facts: Robert Hawke» Arkivert 26. juni 2012 hos Wayback Machine. National Archives of Australia, besøkt 5. juli 2012.
14. 1 2  «Timeline» Arkivert 26. juni 2012 hos Wayback Machine. National Archives of Australia, besøkt 5. juli 2012.
15. ↑  «Bob Hawke receives top Japanese honour», *news.com.au*, 21. mars 2012, besøkt 5. juli 2012.
16. ↑  «The Hon RJL (Bob) Hawke AC» Arkivert 12. mars 2013 hos Wayback Machine. The Bob Hawke Prime Ministerial Library, besøkt 5. juli 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bob Hawke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The Bob Hawke Prime Ministerial Centre, University of South Australia


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Malcolm Fraser** | **Statsminister i Australia**(1983–1991) | Etterfølger:**Paul Keating** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** BBC Things **·** Munzinger (iba) **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |