«Skalleindeks» er vanligvis forholdet mellom lengde og bredde av hodeskallen målt ovenfra. Formler og verdier ble lansert rundt 1840 av svenske Anders Retzius som knyttet hodeformen til ulike menneskeraser. Flere mente «langskaller» med avlange hjerner i Nord-Europa stod på et høyere utviklingstrinn enn «kortskaller» med rundere skalleform. De psevdovitenskapelige teoriene påvirket rasistisk befolkningshygiene fram til etter andre verdenskrig.
**Skalleindeks**, også kalt **kranieindeks**, viser forholdet mellom forskjellige avstandsmål av hjerneskallen (kraniet), vanligvis forholdet mellom største lengde og bredde av hodet målt ovenfra. En bredde-lengde-indeks angir bredden i prosent av lengden: en hodeskalle med skalleindeks over 80 kalles «kortskalle» (brachycefal), en med indeks fra 75 til 80 «mellomskalle» («middelskalle», mesocefal), og en med forholdstall under 75 «langskalle» (dolikocefal). 

I 1840-årene lanserte den svenske anatomen og etnologen Anders Retzius formler og tall som klassifiseringskriterier for å gruppere folk etter den ytre formen på hodeskallen. Disse ble brukt i skallemålinger (kraniometri) for å kartlegge «menneskerasenes» fysiske og biologiske kjennetegn og deretter plassere dem i et rasehierarki. 

Forskere i fysisk antropologi foretok antropometriske undersøkelser med registrering av menneskekropper fram til andre verdenskrig. Flere hevdet at «langskaller» med avlange hjerner stod på et høyere utviklingstrinn og hadde bedre «sjelsevner» enn «kortskaller» med rundere skalleform.

De psevdovitenskapelige teoriene om menneskeraser, hodeskaller som «rasemerke» og hodeformens betydning for psykologiske egenskaper, førte i noen land til tiltak for «befolkningshygiene»(eugenikk), blant annet tvangssterilisering. Den mest ytterliggående følgen av feilaktig kvasivitenskap og «vitenskapelig rasisme» var de tyske nazistenes systematiske folkemord på «mindreverdige raser».

Teori og historie
-----------------

Den svenske antropologen Gustaf Retzius (1842–1919), sønn av Anders Retzius som innførte skalleindeks for å klassifisere mennesker etter rasetilhørighet, fotografert mot slutten av 1800-tallet. I hendene holder han et skyvelære klar til å måle «härjedalssamen Fjellstedts huvud». Foto: Nordiska museet 
Vitenskapelig og ideologisk begrunnet raselære og rasehygiene stod sentralt i det nazistiske Tyskland 1933–1945. Bildet viser den tyske antropologen Eva Justin (1909–1966) fra «Forskningssenter for rasehygiene» som foretar kraniometri, antropometriske skallemålinger, av en eldre romkvinne i Rheinland-Pfalz i 1938. Nazistenes rasebiologiske studier kan betraktes som vitenskapelig rasisme. Foto: Bundesarchiv 
«Skalleindeks» for menneskekranier ble lansert rundt 1840 av Anders Retzius (1796–1860). Han mente skalleformen kunne vise hvilken rase folk tilhørte, at skallemålingen var rask og praktisk, og at tallet var en god indikator på likheter og forskjeller i form og størrelsesforhold. 

Anders Retzius sønn Gustaf Retzius (1842–1919) tok over arbeidet etter faren, og de fleste kraniene som finnes i Karolinska Institutets medisinske samlinger er fra deres forskning. I Sverige fortsatte den «vitenskapelige rasismen» i *Statens institut för rasbiologi* i Uppsala, som ble grunnlagt av Herman Lundborg i 1922 og drevet som en selvstendig institusjon fram til 1958. 

Retzius' målemetode fikk stor betydning for rasebiologien de følgende hundre år. Mot slutten av 1800-tallet oppstod nasjonalistiske bevegelser og ideologier med rasistiske holdninger. Mange hevdet at de langskallede nordeuropeerne var foretaksomme og aggressive, mens de kortskallede slaverne var konservative og sløve. Flere advarte også mot at «raseblanding» som kunne bremse en naturlig utvikling og forringe kvaliteten og særtrekk ved visse grupper. Særlig brutal ble nazistenes rasestudier, rasehygiene og systematiske utryddelse av «mindreverdige raser» i Tyskland og okkuperte områder før og under andre verdenskrig. 

Den uvitenskapelige læren om «ariere» som en overlegen «nordisk rase» var utbredt blant rasebiologer, antisemitter og nazister før og under andre verdenskrig. Bildet viser en byste av en «arisk type» fra Anatomisk institutt ved Universitetet i Oslo og instrument for skallemålinger (antropologisk kraniometri) fra Statens rasbiologiska institut i Sverige. Foto: Fra utstilling i Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter, 2021 
### I Norge

Fysisk antropologi har også sin historie i Norge. Her studerte blant andre anatomen Gustav Guldberg «vikingeskaller» fra arkeologiske funn på 1800-tallet, og militærlegen Carl Arbo den varierte, regionale utbredelsen av «lang- og kortskaller» hos norske rekrutter, mens samene særlig ble undersøkt i 1920-årene.

### Metoder

I første rekke ble det brukt en «lengde-breddeindeks», som er det prosentvise forholdet mellom kraniets største bredde og største lengde, altså bredden delt på lengden. I eldre antropologisk forskning 
ble en lav indeks ansett som en avansert eller høyt utviklet menneskerase. Slike «langskaller» ble typisk knyttet til «den germanske rasen».

Ansiktsindeksen viste om skallen hadde smalt eller bredt ansikt. Det var også vanlig å måle vinkelen på ansiktet sett fra siden.

### Antropometriske undersøkelser i dag

Antropometri brukes i vår tid blant annet for ergonomisk tilpassing av bruksgjenstander og redskap. Målingene følger internasjonale standarder og målepunkter, og de foretas med spesielle måleapparater og moderne scanningmetoder.

Det forekommer også kraniemålinger av dyr, for eksempel for å kartlegge individer ved hundeavl.

Pseudovitenskap
---------------

Ifølge Tore Pryser ble teoriene om langskaller og kortskaller forlatt etter andre verdenskrig, men oppfatningen levde videre i noen miljøer mange år senere.[] Biolog Dag Olav Hessen har påpekt at forskningen på kortskaller og langskaller er eksempel på dårlig vitenskap.

Se også
-------

* Kortskaller og langskaller
* Kraniometri, skallemålinger
* Biologisk antropologi, fysisk antropologi
* Rasebiologi, eugenikk (rase- og befolkningshygiene)
* Antropometri, læren om måling av menneskekroppen eller knoklene etter døde mennesker
* Frenologi, lære fra 1800-tallet om hvordan sjelsegenskaper påvirker formen på hodeskallen
* Fysiognomikk, læren om forholdet mellom menneskers ytre særpreg og psysiske egenskaper
* Typologi, læren om typer i vitenskap og kunst (systematisk klassifisering og vitenskapelig inndeling)

Referanser
----------

1. 1 2 3  *Bilden av det samiska*. Institutionen för litteraturvetenskap och nordiska språk, Umeå universitet. 2000. s. 7–18. ISBN 9171918493.  (om Retzius' skalleindeks og forskning på svenske samer på 1800-tallet)
2. ↑  Se kart over skalleindeksen i Europa på side 258 i Carleton S.Coon: *The races of Europe* (1954)
3. ↑  *Norsk medisinsk ordbok*. no#: Sem & Stenersen. 1992. s. 271. ISBN 8270460648.
4. ↑  Hansen, Andr. M. (1943). *Norsk folkepsykologi*. Det norrøne forlag. s. 36–50.  (Pseudovitenskapelig bok med foreldede teorier om menneskeraser)
5. ↑  Bryn, Halfdan (1925). *Menneskerasene og deres utviklingshistorie*. no#: Norli.  (Pseudovitenskapelig bok med foreldede teorier om menneskeraser)
6. ↑  Falk, Erling (1925). *Racerne*. no#: [Arbeidernes aftenskole]. s. 18–21.  (Pseudovitenskapelig bok med foreldede teorier om menneskeraser)
7. ↑  Hansen, Andr. M. (1943). *Norsk folkepsykologi*. Det norrøne forlag.  (Pseudovitenskapelig bok med foreldede teorier om menneskeraser)
8. ↑  
Mjøen, Jon Alfred (1932). *Det norske program for rasehygiene*. no#: B. Bentzens boktrykkeri. s. 24.  (Forslag om «segregasjon og sterilisasjon av mindreverdige og forbryterske elementer»)
9. ↑  Evang, Karl (1934). *Rasepolitikk og reaksjon*. no: Fram forlag. s. 29–35.
10. ↑  Mjøen, Jon Alfred (1938). *Rasehygiene*. no: Jacob Dybwad.  (Pseudovitenskapelig bok med foreldede teorier om menneskeraser)
11. ↑  Ødegård, Ørnulv (1946). *Nazisme og mentalhygiene*. no#: Aschehoug.
12. ↑  *Menneskeverd*. no#: Universitetet i Oslo. 1992. s. 158–176. ISBN 8291247005.  Arne Johan Vetlesen: *Nazistenes ringeakt for menneskeverd*
13. ↑  «Finska skallar från 1800-talet fortfarande i Karolinska institutets samlingar – krav på att de återlämnas till Finland». *svenska.yle.fi* **(svensk)**. Besøkt 17. juli 2021.
14. 1 2  Holck, Per (1990). *fysiske antropologi i Norge*. no: Anatomisk institutt, Universitetet i Oslo.
15. ↑  G.A. Guldberg: *Norrønaskaller : crania antiqua in parte orientali Norvegiae meridionalis inventa / en studie fra Universitetets Anatomiske Institut* (1896)
16. ↑  Se kart over skalleindeksen i Sør-Norge etter Arbos undersøkelser på side 206 i William Z. Ripley: *The races of Europe, a sociological study* (1899)
17. ↑  Lars Walløe om Carl Arbo i  *Norsk biografisk leksikon*
18. ↑  Kyllingstad, Jon Røyne (2004). *Kortskaller og langskaller*. Scandinavian Academic Press. ISBN 8230400024.
19. ↑  Jon Røyne Kyllingstad: *Measuring the Master Race: Physical Anthropology in Norway 1890-1945* (2014)
20. ↑  [ Carl-Guran Larsson, nrk.no 2017: *«Vakre er de ikke»*
Samer har blitt kalt stygge, dumme og illeluktende. Nå skal Norge ta oppgjør med fortiden og den brutale fornorskningstiden.*]*
21. ↑  Focus uppslagsbok, Almqvist & Wiksell, 1970, uppslag *Skallen*
22. ↑  Holck, Per: antropometri i Store medisinske leksikon på snl.no. Hentet 15. februar 2023 fra
23. ↑