En **asterisk** (**\***, Unicode U-066D) er et typografisk symbol. Navnet kommer av gresk ἀστερίσκος (*asterískos*), en diminutiv av ordet ἀστήρ (*astēr*, «stjerne») og betyr altså *liten stjerne*. I dagligtale kalles den ofte bare for *stjerne*. Innen dataprogrammering brukes nesten utelukkende navnet *stjerne*, eller den engelske formen *star*, som for eksempel i «A\*-algoritmen» (A-star algoritmen).

Historie
--------

Asterisken ble først innført som et typografisk symbol for fødselsdato. Den hadde opprinnelig seks armer, hver formet som en dråpe som gikk ut fra sentrum. 

Den hadde denne formen da den ble innført på skrivemaskiner. Men det viste seg at den ble utydelig, og man begynte å bruke en femarmet versjon (\*, U+002A16) i de fleste skrifttyper, men man kan tvinge den arabiske i Unicode-skrifttype med (٭ U+066D16), skjønt man må da bruke overskrift for tegnet. Det hevdes også at den utviklingen ble fremskyndet av konflikten i Midtøsten, fordi arabere ikke ønsket å bruke en stjerne med seks armer fordi den minner om Davidsstjernen. Om dette stemmer er usikkert, men den femarmede versjonen har uansett fått tilnavnet arabisk stjerne. Det er også flere andre asterisk-tegn i Unicode-skrifttyper, f.eks. som de brukt i matematikk.

Bruk
----

### Vanlig tekst

Asterisken brukes til å markere en fotnote eller for å markere noe. I e-post uten HTML-koding, eller andre omstendigheter hvor man sender uformaterte tekstdokumenter, brukes den for å utheve noe, vanligvis på \*denne måten\*. 

Den brukes også til å markere punktlister. Asterisk brukes også i noen varianter av emotikoner som symboliserer kyss.

Fordi asterisken brukes som symbol for multiplikasjon på mange kalkulatorer, inkludert kalkulatorer på datamaskiner, brukes den også ofte som multiplikasjonssymbol i tekst.

### Lingvistikk

Innen historisk lingvistikk brukes asterisken til å markere at et ord er en rekonstruert form, som «for eksempel gammelengelsk *ceorl* (kjent form) kommer fra proto-germansk *\*karilaz* (rekonstruert form)».

Innen teoretisk lingvistikk, og spesielt i forbindelse med syntaks, indikerer en asterisk ved et ord eller en frase at det som er merket er ugrammatikalsk.

### Data

Innen data brukes asterisk ofte til å uttrykke valgfrie elementer eller "null eller flere". Den brukes for eksempel i regulære uttrykk for å uttrykke at et mønster har null eller flere repetisjoner. Den kalles da en *Kleene-stjerne* etter Stephen Kleene.

I Unified Modelling Language brukes asterisk for å angi null til flere klasser.

I enkelte operativsystem, som UNIX, MS-DOS og Microsoft Windows, brukes asterisk som jokertegn, for å angi null eller flere ukjente tegn. 

For vanlige brukere er dette spesielt kjent fra søkefunksjoner, der for eksempel *asteri\** vil finne både *asterisk* og *asterix*. 

I MediaWiki brukes asterisk for å lage punktlister. 

I mange programmeringsspråk og på kalkulatorer brukes asterisk som multiplikasjonssymbol. 

Asterisken brukes også foran ord, for å rette på noe man har skrevet feil, for eksempel i en lynmeldingstjeneste. 

Eksempel: 

S: Hei gordan går det? 

A: ?

A: \*hvordan

Annet
-----

* Asterisk er også navnet på en programvarebasert PBX som er et åpen kildekode-prosjekt. Hjemmesiden www.asterisk.org beskriver prosjektet.

| * v
* d
* r
Det latinske alfabetet |
| --- |
| Grunnbokstaver | 
* Aa
* Bb
* Cc
* Dd
* Ee
* Ff
* Gg
* Hh
* Ii
* Jj
* Kk
* Ll
* Mm
* Nn
* Oo
* Pp
* Qq
* Rr
* Ss
* Tt
* Uu
* Vv
* Ww
* Xx
* Yy
* Zz

 |
| Modifiserte bokstaver | 
* Áá
* Ââ
* Àà
* Ăă
* Ää
* Ǟǟ
* Ãã
* Ąą
* Ą̊ą̊
* Ⱥⱥ
* Ɓɓ
* Ḇḇ
* Ƀƀ
* Ƈƈ
* Ćć
* Ĉĉ
* Čč
* Çç
* Ċċ
* Ȼȼ
* Ɗɗ
* Ḓḓ
* Ďď
* Ḑḑ
* Đđ
* Ðð
* Ɖɖ
* Ḏḏ
* Éé
* Èè
* Êê
* Ěě
* Ëë
* ‌Ẽẽ
* Ęę
* Ėė
* Ẹẹ
* Ɇɇ
* Ƒƒ
* Ɠɠ
* Ḡḡ
* Ǵǵ
* Ĝĝ
* Ǧǧ
* Ğğ
* Ģģ
* Ǥǥ
* Ġġ
* Ĥĥ
* Ȟȟ
* Ḧḧ
* Ħħ
* ‌Ḥḥ
* İi/Iı
* Íí
* Ìì
* Îî
* Ïï
* Ĩĩ
* Įį
* Ịị
* Ɨɨ
* Ĵĵ
* J̌ǰ
* Ɉɉ
* Ƙƙ
* Ḱḱ
* Ǩǩ
* Ķķ
* Ĺĺ
* Ḽḽ
* Ľľ
* Ļļ
* Ḷḷ
* Łł
* Ƚƚ
* Ɫɫ
* Ⱡⱡ
* Ṃṃ
* Ŋŋ
* Ńń
* Ṋṋ
* Ňň
* Ṅṅ
* N̈n̈
* Ññ
* Ɲɲ
* Ņņ
* Ōō
* Ơơ
* Őő
* Óó
* Òò
* Ôô
* Ŏŏ
* Ȯȯ
* Ȱȱ
* Öö
* Õõ
* Ȭȭ
* Øø
* Ǫǫ
* Ọọ
* Ƥƥ
* Ᵽᵽ
* Ɽɽ
* Ŕŕ
* Řř
* Ŗŗ
* Ɍɍ
* Śś
* Ŝŝ
* Šš
* Şş
* Șș
* Ṣṣ
* Ťť
* Ṱṱ
* T̈ẗ
* Ţţ
* Țț
* Ŧŧ
* Ⱦⱦ
* Ūū
* Úú
* Ùù
* Ûû
* Ŭŭ
* Ưư
* Űű
* Üü
* Ųų
* Ůů
* Ũũ
* Ụụ
* Ʉʉ
* Ʋʋ
* Ṽṽ
* Ŵŵ
* Ƴƴ
* Ýý
* Ŷŷ
* Ÿÿ
* Ỹỹ
* Y̨y̨
* Ɏɏ
* Źź
* Ẑẑ
* Žž
* Żż
* Ƶƶ

 |
| Ligaturer | 
* Åå
* Ææ
* @
* ȸ
* &
* Ƕƕ
* Œœ
* Ȣȣ
* ȹ
* ß
* ᵺ

 |
| Uvanlige bokstaver | 
* Ɐɐ
* Ƃƃ
* Ƅƅ
* Ↄↄ
* Ƌƌ
* Ǝǝ
* Əə
* Ⅎⅎ
* Ƣƣ
* Ɣɣ
* Ⱶⱶ
* Ɩɩ
* ĸ
* Ɯɯ
* Ƞƞ
* ŉ
* Ɔɔ
* Ɵɵ
* Ƿƿ
* Ɋɋ
* ſ
* Ʃʃ
* Ʊʊ
* Ƨƨ
* Ƽƽ
* Ʌʌ
* Ȝȝ
* Ʒʒ
* Ǯǯ
* Þþ
* ʘ
* ǀ
* ǁ
* ǂ
* ǃ

 |
| Digrafer | 
* CHch
* C'Hc'h
* DZdz
* DŽdž
* GBgb
* GĦgħ
* Ĳĳ
* LJlj
* LLll
* ḶḶḷḷ
* L·ll·l
* LYly
* NJnj

 |
| Spesielle tegn | 
* ¶
* °
* !
* ?
* ;
* %
* \*
* "
* '
* ©
* ®
* ɔ:
* ฿
* ¢
* €
* ₭
* £
* ₦
* $
* ₩
* ¥

 |
| Diakritiske tegn | 
* ´
* ˝
* `
* ^
* ˇ
* ˘
* ¨
* ¨
* ¸
* ~
* ˛

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** MathWorld
 |