**Moscovium**, tidligere kalt **ununpentium**, er et kunstig framstilt radioaktivt grunnstoff. Det har det kjemiske symbolet **Mc** og atomnummer 115. Det ble framstilt for første gang i 2003 av et team bestående av russiske og amerikanske forskere i det forente instituttet for kjerneforskning i Dubna i Russland. I desember 2015 anerkjente IUPAC/IUPAP oppdagelsen av fire nye grunnstoff hvorav moscovium var ett av dem. Den 28. november 2016 ble det foreslåtte navnet offisielt godkjent.. Moscovium er oppkalt etter Moskva oblast .

Moscovium har ingen kjente stabile isotoper. Den mest stabile isotopen kjent pr. 2018 er {\displaystyle {\ce {^289Mc}}} som har en halveringstid på 220 millisekunder.

Historie
--------

2. februar 2004 kunne det vitenskapelige tidsskriftet Physical Review C rapportere at et forskningsteam med russiske forskere fra Joint Institute for Nuclear Research i Dubna, Russland, og amerikanske forskere fra Lawrence Livermore National Laboratory, hadde framstilt moscovium og nihonium.

I rapporten kom det fram at forskningsteamet hadde bombardert americium med kalsium, og hadde slik framstilt fire atomer av moscovium (grunnstoff 115). Disse atomene ble brutt ned, mens de avga alfa-stråling, til nihonium (grunnstoff 113) i løpet av anslagsvis 100 millisekund. Disse eksisterte så i 1,2 sekund, før de igjen ble brutt ned til naturlige grunnstoff:

{\displaystyle \,\_{20}^{48}\mathrm {Ca} +\,\_{95}^{243}\mathrm {Am} \to \,\_{115}^{291}\mathrm {Mc} ^{\*}\to \,^{288,287}\mathrm {Mc} }
Grunnstoffet hadde fram til juni 2016 det midlertidige navnet ununpentium, en løsning fra *International Union of Pure and Applied Chemistry* (IUPAC). Det er en kvasi-latinisering av grunnstoffets atomnummer 115, fram til et endelig navn er bestemt. Stoffet er også kjent som eka-vismut.

30. desember 2015 kunngjorde IUPAC at et forskersamarbeid som ble innledet i 2010 mellom USA-laboratoriene Lawrence Livermore National Laboratory og Oak Ridge, samt Joint Institute for Nuclear Research i Dubna i Russland, hadde oppfylt kriteriene for oppdagelse av grunnstoff 115 og 117.

Moscoviumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Man vet foreløpig lite om de kjemiske og fysiske egenskapene, da det bare er framstilt noen få atomer av grunnstoffet. Stoffets plassering i periodesystemet kan imidlertid gi indikasjoner på hvilke kjemiske og fysiske egenskaper det har. Det er forventet å være et metall i fast form ved romtemperatur.

### Isotoper

De 5 isotopene som pr. 2018 er kjent, er alle ustabile (og dermed radioaktive): 289**Mc** med halveringstid 220 millisekunder, 288**Mc** med 87 millisekunder, 287**Mc** med halveringstid 32 millisekunder, og 290**Mc** med halveringstid 16 millisekund. Pr. 2018 er halveringstiden for den femte isotopen 291**Mc** ikke fastslått.

Moscovium er i sentrum av den tenkte stabilitetsøya. Selv om man ikke har greid å framstille noen stabile isotoper, er det forutsagt ved hjelp av modeller av stabilitetsøya at stabile isotoper kan bli framstilt. De vil i så fall trenge et «magisk nummer» på 184 nøytroner, noe som vil bli 299**Mc**. De til nå framstilte isotopene har hatt 176 nøytroner (291**Mc**) på det meste.

CAS-nummer: 54085-64-2

Forekomst
---------

Moscovium forekommer ikke naturlig, men blir framstilt i laboratorier.

Anvendelse
----------

Bortsett fra til forskningsformål, har ikke moscovium noe bruksområde.

Referanser
----------

1. ↑  The New York Times: Four New Names Officially Added to the Periodic Table of Elements *(Nicholas St. Fleur, 1. desember 2016)* Besøkt 24. oktober 2018
2. ↑  «IUPAC is naming the four new elements nihonium, moscovium, tennessine, and oganesson - IUPAC | International Union of Pure and Applied Chemistry». *IUPAC | International Union of Pure and Applied Chemistry* **(engelsk)**. 8. juni 2016. Besøkt 12. oktober 2018.
3. ↑  «IUPAC Announces the Names of the Elements 113, 115, 117, and 118 - IUPAC | International Union of Pure and Applied Chemistry». *IUPAC | International Union of Pure and Applied Chemistry* **(engelsk)**. 30. november 2016. Besøkt 12. oktober 2018.
4. 1 2  Jefferson Lab - It's Elemental: Isotopes of the Element Moscovium Besøkt 23. oktober 2018
5. ↑  IUPAC - Discovery and Assignment of Elements with Atomic Numbers 113, 115, 117 and 118 (publisert 30. desember 2015) Arkivert 31. desember 2015 hos Wayback Machine. Besøkt 11. januar 2016

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN
 |