**Lambertseterbanen** er den eldste T-banestrekningen på østkanten av Oslo, den åpnet våren 1966, etter først å ha vært bybane med trikk siden 1957 som del av en planlagt venteperiode. Som navnet sier går den til Lambertseter, og de 4 siste av de 8 stasjonene banen har alene ligger i denne drabantbyen/strøket.

Historikk
---------

Byggingen av banen, sammen med utvidelsen av Østensjøbanen, ble vedtatt 9. desember 1954, og den ble satt i drift som t-bane 22. mai 1966. Opprinnelig var planen å forlenge Ryenlinjen (dvs. Ekebergbanens sidelinje Jomfrubråten-Simensbråten) fra Simensbråten til Lambertseter, men på grunn av den nye drabantbyen på Manglerud ble planene forandret slik at banen skulle grene av fra Østensjøbanen ved Høyenhall.

Strekningen fra Høyenhall og videre til Bergkrystallen ble satt i drift i 1957 etter to og et halvt års byggetid. I påvente av byggingen av de nye tunnelstrekningene under Akerselva til Jernbanetorget ble stasjonene først utstyrt med lave plattformer, slik at de kunne trafikkeres av bytrikker. Til formålet ble det bestilt en ekstra serie av Høka-vogner. Strekningen fikk også montert et solid utformet kontaktledningsanlegg beregnet for T-banedrift, men som ble overflødig da man i stedet valgte strømskinneløsning for T-banen. For å forkorte reisetiden ble samtidig en ny trasé fra Oslo gate gjennom Schweigaards gate til Jernbanetorget anlagt. Lambertseterbanen ble til å begynne med trafikkert i pendel med trikkelinje 4, Kjelsåsbanen, og har av den grunn også i dag dette linjenummeret. Fra 1960 ble Vognmannsgata ved Østbanen endestasjon.

Lambertseterbanen ble satt i drift som t-bane i mai 1966 og gikk opprinnelig fra Jernbanetorget via Brynseng til Bergkrystallen, som ennå er endestasjonen. Det var opprinnelig planlagt å utvide mot Mortensrud fra Bergkrystallen og opprinnelig innhold reguleringsplanen for strekningen Munkelia - Bergkrystallen også en forlengelse til en fremtidig stasjon i Nordstrandveien som aldri ble utbygd.  Da man på nittitallet skulle forlenge T-banen til Mortensrud, ble i stedet Østensjøbanen valgt til det formålet.

Lambertseterbanen trafikkeres pr. 2016 av linje 4 (Vestli–Bergkrystallen). Linje 1 fra Frognerseteren går til Bergkrystallen på dagtid på ukedager, og har ellers Helsfyr som endestasjon på kveldstid og i helger.

Linjekart
---------


|  |
| --- |
| Tegnforklaring |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V | Vis veier |  | H | historikk |  |

 |
|  | 10,5 km | Bergkrystallen stasjon (1966) | 160,0 moh |
|  |  |  |
|  | 10,0 km | Munkelia stasjon (1966) |
|  | 9,5 km | Lambertseter stasjon (1966) Lambertseterveien | 155,0 moh |
|  | 9,5 km | Lambertseter stasjon (1966) | 155,0 moh |
|  |  |  |
|  |  | Raschs vei |
|  | 8,6 km | Karlsrud stasjon (1966) |
|  |  | Sandstuveien |
|  | 7,8 km | Brattlikollen stasjon (1966) | 165,5 moh |
|  |  | Ryen vognhall  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Enebakkveien |
|  | 6,7 km | Ryen stasjon (1966) Europavei 6 til Svartdalstunnelen | 124,0 moh |
|  | 6,7 km | Ryen stasjon (1966) | 124,0 moh |
|  |  | Plogveien |
|  | 6,2 km | Manglerud stasjon (1966) | 130,6 moh |
|  |  | Traktorveien |
|  | 5,2 km | Høyenhall stasjon (1966) |
|  |  | Bekkeveien |
|  |  | Østensjø- og Furusetbanen |
|  |  | Fagerlia (viadukt over Alna ca. 70 m) |
|  |  | Loenga–AlnabrulinjenHovedbanen |
|  |  | Loenga–AlnabrulinjenHovedbanen |
|  |  | Alna |
|  |  | Alna |
|  |  | Etterstadkroken |
|  | 4,6 km | Brynseng stasjon (1966) | 84,6 moh |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Etterstad anleggsbase  |
|  |  | *Østre gravlund* (*1923*) |
|  |  |  |
|  | 3,8 km | Helsfyr stasjon (1966) | 73,7 moh |
|  | 3,8 km | Helsfyr stasjon (1966) | 73,7 moh |
|  |  | *Etterstad*  |
|  |  |  |
|  | 3,0 km | Ensjø stasjon (1966) |
|  | 3,0 km | Ensjø stasjon (1966) |
|  |  | *Etterstad*  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Gjøvikbanen (ca. 15 m) |
|  |  | Gjøvikbanen (ca. 15 m) |
|  |  | *Helsfyrtrikken til sentrum* |
|  |  | enkeltspor til Carl Berners plass |
|  |  | fra T-baneringen og Grorudbanen |
|  | 2,1 km | Tøyen stasjon (1966) | 22,2 moh |
|  | 1,0 km | Grønland stasjon (1966) |
|  |  | Akerselva |
|  | 0,5 km | Jernbanetorget stasjon (1966) | -5,2 moh |
|  | 0,0 km | Stortinget stasjon (1977) | -9,0 moh
 |
|  |  | Fellestunnelen |

Kilder
------

* Lambertseterbanen 50 år[*død lenke*]

1. ↑  «Saksinnsyn - Plan- og bygningsetaten, Oslo kommune». *innsyn.pbe.oslo.kommune.no*. Besøkt 30. juni 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lambertseterbanen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Film fra kjøring av linje 4 Kolsås – Bergkrystallen (youtube.com)

| * v
* d
* r
 T-banelinjer i Oslo |
| --- |
| 
* T-banen i Oslo#Linje 3 Kolsåsbanen
* T-banen i Oslo#Linje 2 Røabanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 Holmenkollbanen
* T-banen i Oslo#Linje 5 Sognsvannsbanen
* T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 T-baneringen
* T-banen i Oslo#Linje 4 Lørenbanen
* T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 Grorudbanen
* T-banen i Oslo#Linje 2 Furusetbanen
* T-banen i Oslo#Linje 3 Østensjøbanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 4 Lambertseterbanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 2 T-banen i Oslo#Linje 3 T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 Fellestunnelen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 2 T-banen i Oslo#Linje 3 T-banen i Oslo#Linje 4 Fellesstrekningen i øst

 | Bergkrystallen stasjon med MX3000 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |