Ørret gyter og viser anamniotenes typiske ytre befruktning
**Anamniotene** er en samlebetegnelse som omfatter fisker og amfibier, de «lavere» virveldyrene som legger egg i vann. De skiller seg fra amnioter, de «høyere» virveldyrene (krypdyr, pattedyr og fugler) som legger egg på land eller er levendefødende.

Egg og fosterhinner
-------------------

Anamniote egg fra en frosk.
Uttrykket refererer til *amnion*, en fosterhinne som dannes under fosterutviklingen og som transporterer oksygen inn i egget og støter ut karbondioksid, samtidig som den holder vann inne, slik at ikke egget tørker ut. Som navnet antyder, danner ikke anamniotene en slik hinne, og er avhengige av å legge eggene sine i vann slik at gasser og fosterets avfallstoffer kan diffundere ut i vannet. Den høye løseligheten til avfallstoffene (særlig ammoniakk) i vann gjør at disse dyrene kan gjennomføre fosterutviklingen uten å bli kvalt av sine egne avfallstoffer.

Fordi de anamniote eggene er ment å ligge i vann og slippe gjennom oppløste stoffer, har de en myk ytterhinne og er ofte geleaktige, mens amniotenes egg har harde eller læraktige skall. I løpet av livet gjennomgår alle klasser av anamnioter et stadie som likner fisk, og viser deres nære fysiologiske slektskap.

Andre særtrekk
--------------

De fleste anamnioter har et larvestadium, slik som liten vannsalamander
Anamniotene har beholdt mange av virveldyrenes originale primitive trekk egenskaper:

* Gjennomtrengelig skinn som tillater diffusjon av vann og oppløste gasser direkte gjennom huden.
* Funksjonelle gjeller i hele eller perioder av livet
* Mer eller mindre tydelig larvestadium etter klekking
* Manglende amnion
* Manglende eller rudimentær allantois
* Røde blodlegemer med cellekjerne

Navngiving og historie
----------------------

Trekkene som forener de anamniote gruppene ble først beskrevet av Thomas Henry Huxley. I 1863 foreslo han uttrykket *Ichtioid* eller *Ichthyopsida* («fiskefjes») som navn på gruppen. Som systematisk betegnelse er anamniotene en overklasse som omfatter klassene kjeveløs fisk, bruskfisk, beinfisk og amfibier, men Huxley presenterte uttrykket som en uformell gruppe og gav det aldri noen formell kategori. Uttrykte «fiskefjes» ble opprettet sammen med *Sauropsida* («øglefjes») som betegnelse på krypdyr og fugler og *Theropsida* («dyrefjes») for pattedyr.

Anamniotene representerer en evolusjonær grad heller enn en fullstendig systematisk gruppe, og navnet brukes i dag som en betegnelse på gruppens fysiologiske særegenheter i stedet for som en systematisk betegnelse.

Referanser
----------

1. ↑  *Colbert, E.H. & Morales, M. (2001): Colbert's Evolution of the Vertebrates: A History of the Backboned Animals Through Time*. 4. utg. John Wiley & Sons, Inc, New York - ISBN 978-0-471-38461-8.
2. ↑  Carroll R.L. (1991): The origin of reptiles. I: Schultze H.-P. Trueb L. (red) *Origins of the higher groups of tetrapods — controversy and consensus*. Ithaca: Cornell University Press, side 331-353.
3. ↑  Romer, A.S. & T.S. Parsons. 1977. *The Vertebrate Body.* 5. utg. Saunders, Philadelphia. (6. utg. 1985)
4. ↑  Nicholson, H.A. (1880): *Manual of Zoology*, Blackwood And Sons. Original tekst
5. ↑  Huxley, T.H. (1876): Lectures on Evolution. *New York Tribune*. Extra. no 36. I Collected Essays IV: side 46-138 original tekst m/ figures
6. ↑  Encyclopaedia Britannica, 9. utg. (1878). original tekst