Denne artikkelen omhandler dagens fagforening etablert i 1997.  For foreningen som frem til 1984 hadde samme navn, se Norsk Undervisningsforbund.

Helle Christin Nyhuus, leder for Norsk Lektorlag fra januar 2022  Foto: Fartein Rudjord 
Lektorlagets tidligere leder Rita Helgesen (midt i bildet) i debatt om status i skolen under Nordiske mediedager 2016.  Foto: Thor Brødreskift 

|  |
| --- |
| 
 |
| Medlemsutviklingen i Norsk Lektorlag 2002–2022. (Tall per 1. januar hvert år.) |

**Norsk Lektorlag** (også kalt **Lektorlaget**) er en norsk fagforening for lektorer med mastergrad eller hovedfag fra universitet eller høyskole, og for andre akademikere med tilsvarende utdannelse. De fleste av Lektorlagets medlemmer har jobber innen undervisning, kulturformidling, personalledelse eller veilednings- og informasjonsarbeid. Foreningen er tilsluttet hovedorganisasjonen Akademikerne. Foreningen utgir fagtidsskriftet *Lektorbladet – Tidsskrift for fag, kultur og utdanning*.

Etablering og utvikling
-----------------------

Norsk Lektorlag ble etablert i november 1997. Bak initiativet sto lektorer som mente at interessene til universitetsutdannede lektorer ikke ble godt ivaretatt av deres fagforening Lærerforbundet, og at forbundets fagpolitiske linje i for liten grad satte fagkunnskap i sentrum for norsk skole.

Like etter gikk Lærerforbundet til sak mot det nyetablerte Lektorlaget, ettersom forbundet mente å ha enerett på navnet «Norsk Lektorlag». Dette fordi en tidligere fagforening for lektorer hadde båret dette navnet fra 1939 til 1983, da den skiftet navn til Norsk Undervisningsforbund, som så i 1993 gikk inn i Lærerforbundet. 

Både herredsretten og lagmannsretten kom imidlertid til at navnet var ledig, og Lærerforbundet tapte søksmålet. Avklaringen av navnetvisten 30. januar 2001 var med på å åpne for at Norsk Lektorlag 15. mars 2001 ble tatt opp i hovedorganisasjonen Akademikerne. Med det ble Lektorlaget en fullverdig fagforening med forhandlingsrett. 

Norsk Lektorlag var lenge en forholdsvis liten fagforening, som organiserte et mindretall av lektorene i norsk skole. Først i 2008 passerte foreningen 2000 medlemmer. Medlemsutviklingen har imidlertid vært jevn og økende, og i 2020 passerte Lektorlaget 8000 medlemmer.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  .
3. ↑  «Om Norsk Lektorlag». Norsk Lektorlag. Besøkt 6. september 2022.
4. ↑  «Om Norsk Lektorlag». Norsk Lektorlag. Besøkt 25. juni 2020.
5. ↑  «Lektorbladet». issuu.com. Besøkt 25. juni 2020.
6. ↑  Svein Magne Sirnes (2007). «Opprøret startet i Ås». *Lektorbladet* (5/6): 11–19.
7. ↑  Inger Johanne Rein (2017). «Norsk Lektorlag er 20 år». *Lektorbladet* (5): 6.
8. ↑  «Norsk Lektorlag får beholde navnet». *Stavanger Aftenblad*. Norsk telegrambyrå (NTB). 2. februar 2001. Besøkt 25. juni 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Norsk Lektorlag på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Lektorlag på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Lektorlag på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Lektorlag på LinkedIn Rediger på Wikidata
* (no) Norsk Lektorlags fagtidsskrift *Lektorbladet*
* (no) Norsk Lektorlag i Store norske leksikon

| * v
* d
* r
Akademikernes medlemsforeninger |
| --- |
| Arkitektenes Fagforbund **·** Den norske legeforening **·** Den norske tannlegeforening **·** Den norske veterinærforening **·** Econa **·** Krigsskoleutdannede offiserers landsforening **·** Norges Juristforbund **·** Norsk Lektorlag **·** Naturviterne **·** Norsk Psykologforening **·** Samfunnsviterne **·** Samfunnsøkonomene **·** Tekna |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** Brønnøysundregistrene
 |