Et **årebrokk**, eller **varikocele**, er en utvidelse av et venøst pleksus i pungen (scrotum). Tilstanden er som regel harmløs, men kan gi hevelse, ømhet og tyngdefølelse i pungen, og tilstanden er også assosiert med infertilitet.

Epidemiologi
------------

Årebrokk er en vanlig tilstand, med en prevalens på ca. 15–20 % hos ellers friske menn. Hos infertile menn er prevalensen noe høyere, ca. 35–40 %. Årebrokket utvikles som regel fra puberteten, og størrelsen kan øke med tiden. De aller fleste årebrokkene, rundt 90 %, finnes på venstre side av pungen, men tilstanden finnes også samtidig på høyre side i 30–80 % av tilfellene. Isolert høyresidig årebrokk er sjeldent.

Årsak
-----

Varikocele er en utvidelse av *plexus pampiniformis*, som er et nettverk av små vener som fører blod fra testikkelen tilbake mot *vena cava inferior*. Venepleksuset forsynes av venene som forsyner testikkelen (*vena spermatica*) og bitestikkelen.

Årebrokket oppstår som regel på venstre side grunnet anatomiske forhold. Den venstresidige vena spermatica er en av de lengste venene i kroppen, og tømmer seg tilnærmet vinkelrett i venstre nyrevene, mens den høyresidige venen tømmer seg på skrått direkte ut i vena cava inferior. I tillegg går den venstresidige venen mellom flere strukturer som kan gi økt trykk mot venen, for eksempel mellom aorta og *arteria mesenterica superior*. Man ser også at det ofte foreligger betydelig redusert funksjon, noen ganger også totalt fravær av, veneklaffer i den venstre venen sammenlignet med den høyre.

På høyre side tømmer venen seg som tidligere nevnt rett ut i vena cava, og isolert høyresidig varikocele er derfor sjelden. Årebrokk kun på høyre side er ofte et tegn på en underliggende sykdomsprosesser som affiserer vena cava inferior, som f.eks. trombose i høyre nyrevene som går ut til vena cava inferior, eller nyrekreft. Pasienter med isolert høyresidig årebrokk, eller plutselig oppståtte årebrokk sent i livet, blir derfor som regel utredet videre med billeddiagnostikk, vanligvis computertomografi (CT).

Diagnostikk
-----------

Varikocele på ultralyd.
De fleste årebrokkene gir få eller ingen symptomer, men noen har tyngdefølelse og ømhet i pungen. Ved uttalte årebrokk kan man se de utvidede venene i pungen, som regel kun på venstre side. Hevelsen er myk og som regel uøm, og hevelsen går som regel ned i liggende stilling. Årebrokket kan vurderes ved ultralyd eller CT.

Andre tilstander som kan gi hevelse i pungen inkluderer vannbrokk (*hydrocele testis*), spermatocele, testikkelkreft og lyskebrokk (inguinalhernie).

Infertilitet
------------

Tilstanden er overrepresentert hos infertile menn, og man regner derfor med at et varikocele reduserer fruktbarheten. Man vet ikke den nøyaktige årsaken til dette, men det er flere teorier, og årsaken er sannsynligvis kompleks og multimodal.

Den mest aksepterte forklaringen er at varikocele øker temperaturen i testikkelen, noe som reduserer sædkvaliteten. I tillegg er det gjort flere studier som viser at varikocele også er assosiert med hypoksi, samt redusert nivå av testosteron.

Behandling
----------

Tilstanden krever som regel ingen behandling dersom det gir lite plager. Ved mye smerter eller ubehag, eller dersom man mistenker at årebrokket gir redusert fruktbarhet, kan det bli aktuelt med operasjon, *varikocelektomi*. Man stenger da av den venøse drenasjen ved å skjære over eller suturere vena spermatica på den aktuelle siden. Operasjonen gjøres som regel via mikrokirurgisk subinguinal tilgang, eventuelt som en laparoskopisk operasjon. 42–94 % av pasientene får bedring av symptomene etter en slik operasjon.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Steinar J. Karlsen (24. februar 2014). «Varikocele»Betalt abonnement kreves. *Norsk Elektronisk Legehåndbok*. Besøkt 24. august 2015.
2. 1 2 3 4 5 6  Robert C. Eyre (19. august 2015). Michael P O'Learly, Lee Park, red. «Evaluation of nonacute scrotal pathology in adult men». *UpToDate* **(engelsk)**. Besøkt 24. august 2015.  Både editor-name-list parameters er angitt. Kun én av dem skal angis. (hjelp)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |