**Carl Jacob Waldemar von Schmettow** (født 25. desember 1744, død 21. april 1821) var en dansk-norsk offiser, kommanderende general, og «Det hellige romerske rikes greve av Schmettow». Han var sønn av Waldemar Herman greve von Schmettow og Georgine Amalie de la Croix de Fréchapelle.

Han ble sjef for 2. Trondhjemske Regiment i 1789, og øverstkommanderende nordenfjells 5. januar 1814. Von Schmettow var våren 1814 kong Christian Frederiks forhandler overfor Sverige, og 21. mai 1814 ble han utnevnt til general for hæren.. Schmettow ble avskjediget vinteren 1815 av Karl II.

Militær karriere
----------------

Allerede som 12-åring kom Schmettow inn i den danske hæren i sin fars danske regiment, deretter fikk han som sin far sin militære utdannelse i flere europeiske land. Den Europeiske sjuårskrigen ga mange muligheter for militær hyre for Schmettow og faren. I 1759 var han en tid ved et fransk regiment i Tyskland og senere ved Løvendals regiment (Løvendal var bror av Carls farmor). Samme år ble han overtallig premierløytnant ved Livgarden til hest, som hans far førte. Han fikk sin franske utdannelse da han fra 1763 tjente i Frankrike. Tilbake i Danmark to år senere ble han forfremmet til kapteinløytnant ved Livregimentet til fots. Fra 1769 var Schmettow i russisk tjeneste hvor han i 1770 fikk avskjed som oberst, nå med betydelig krigserfaring.

Von Schmettow ble oberst i den danske hær i 1774 med kommando for Sjællandske regiment til fots. Han kom til Norge i 1776 og ble sjef for 3. Trondhjemske infanteribrigade; han ble generalmajor 1787. 1788 deltok han i «tyttebærkrigen» som sjef for 2. feltbrigade. Etter en omorganisering av den norske hæren i 1789 ble han sjef for 2. Trondhjemske infanteriregiment. I 1802 ble han Generalløytnant og i 1806 ble han utnevnt til Ridder av Dannebrogordenen. Under krigen med Sverige 1808-09 kommanderte han 2. brigade som dekket grensen mot Jemtland. Etter at general Krogh fikk avskjed tok Schmettow over som kommanderende general nordenfjells. Senere, etter at Christian Frederik ble utnevnt til konge, tok han over som general for hæren. Avskjediget vinteren 1815 av Karl II, ble likevel innvilget full pensjon av det norske Storting i 1816 for sin store innsats.

Som offiser var greven meget engasjert og streng i tjenesten, som militær var han pedagogisk interessert og tydelig preget av filantropismen og tidens moderne lærebøker. I 1804 fikk han satt i gang underoffiserskole i Trondheim og han sørget alltid for at troppene var godt utrustet. Schmettow beskrives som meget populær blant sine soldater.

1814 Opptakten
--------------

Etter at Schmettow tidlig i januar 1814 hadde blitt utnevnt til kommanderende general nordenfjells var han en av Norges klart mektigste menn. Sammen med svigersønnen grev Trampe som nå vente tilbake til Trondheim for å gjenoppta sitt arbeid som en av Norges fire stiftamtmenn kontrollerte de Norge nord for Dovre både sivilt og militært. Den strategiske situasjonen med Sverige styrket denne stillingen ytterligere. De forskjellige Stiftamtene var før 1814 mer selvstendige en det de er i dag og Trondheim fungerte som en regionhovedstad som rapportert til Kongen i København. I tillegg hadde Sverige i forhandlingene som ledet frem til Kielfreden langt spesiell vekt på områdene nord for Dovre. Christian Frederik var dermed helt avhengig av å vinne støtte hos Schmettow og Trondheimerne og la dermed turen til Trondheim i starten av februar. Andre grunner som er nevnt til at Christian Frederik foretok denne turen er; for å vinne tid ved tregere postgang til Trondheim enn til Christiania, for å lodde stemningen for norsk uavhengighet og for å lodde stemningen for at han kunne ta kongekronen. Sammen med sin svigersønn stiftamtmann Trampe tok grev Schmettow imot Christian Frederik med et gjestebud på Støren prestegård den 4. februar. Deretter tilbrakte de 5 dager sammen i Trondheim. Dette ble opptakten til et nært samarbeid utover våren og sommeren. I Schmettow møtte ikke Christian Frederik bare den generalen i Norge med høyest ansiennitet og mest krigserfaring i Norge. Han møtte også en meget lærd mann som også skrev og talte utmerket fransk. Christian Frederik skriver i sin dagbok at det er mangel på franskkyndige i Norge. Schmettow hadde også god kjennskap til Sverige og kontakter ved hoffet, blant annet med Feltmarskalk Essen som i et brev av 15. januar fikk ordre om å besette Norge. Adelstittel var en stor fordel som toppdiplomat tidlig på 1800-tallet. Summen av dette gjorde at Christian Frederik raskt bestemte seg for å gjøre Schmettow til sitt sendebud ovenfor Essen og den svenske kongen Karl II.

I Trondheim i februar 1814 ble Christian Frederiks ønske om å sette kronen på sitt eget hode i kraft av sin arv avvist: Det måtte innkalles til en riksforsamling  (Tronhjemsadressen). Selv om Schmettow på grunn av sin stilling ikke selv kunne signere på adressen, kan det tyde på at han støttet innholdet ved at han lot sin kommende svigersønn Hans Collin signere. Denne holdningen ble senere bekreftet av Stormannsmøtet, hvor også Schmettow var innkalt, men hvor han på grunn av den lange veien ikke rakk frem.

Fungerende utenriksminister
---------------------------

Da Christian Frederik først var regent og senere konge i Norge i 1814 opprettet han 5 departementer; finanssaker, justissaker, indre anliggende, handels- og tollsaker og økonomisk forvaltning. Grev Schmettow ble spurt om å lede et sjette departement med ansvar for utenrikspolitikken, han unnskyldte seg med sin høye alder og takket nei. Schmettow takket likevel ja til å forhandle med Sverige på Christian Frederik og Norges vegne våren 1814 og fungerte dermed likevel som utenriksminister. Når Schmettow takket nei til posten og Christian Frederik så enkelt lot ham fortsette i posten uten å inneha tittelen så kan forklaringen være så enkel som at begge viste at om Schmettow hadde titulert seg som utenriksminister så ville han ikke (i likhet med Christian Frederik) ha forhandlet direkte med svenskene. Schmettow var likevel utenriksminister i alt utenom i navnet og opptrådte som regjeringsråd ved en rekke anledninger, blant annet ved åpningen og avslutningen av grunnlovsforsamlingen på Eidsvoll.

Som fungerende utenriksminister hadde Schmettow en omfattende brevveksling med Grev Essen som i tillegg til å være Svensk feltmarskalk med kommando over styrkene ved norskegrensen også var blitt utnevnt til Norsk generalguvernør etter Kielfreden. De to møtes også til forhandlinger i Strømstad den 6. mars 1814.

Forsvarte norsk selvstendighet
------------------------------

Den svenske oberst Eck meddelte Schmettow i et brev høsten 1814 at han ville forflytte sine soldater over grensen og stasjonere dem ved Røros, Brekken, Sul og Meråker. Schmettow svarte i sitt brev, som også ble rykket inn i flere aviser, at han nektet å godta en slik manøver. Oberstens plan stred med Grunnloven og Mossekonvensjonen. Svenske soldater på norsk side av grensen ville betraktes som brudd på våpenstillstanden. Schmettows resolutte opptreden, og valget om å offentliggjøre kontroversen, bidro til at Stortinget kunne ferdigstille 4. november-grunnloven uten å ha svenske styrker stående på trøndersk jord. I et brev til Stortinget, datert 2. november 1814 forklarer Schmettow at han har samlet tropper for å forhindre brudd på våpenstillstanden. Han viser også til at en anneksjon av det nordenfjellske Norge kunne vært nærliggende for svenskene, dersom Stortingets forhandlinger skulle bryte sammen. Carl Johan var ikke fornøyd med Schmettows opptreden, og sørget for at Schmettow fikk avskjed uten pensjon. Stortinget omgjorde dette da de i 1816 med 57 mot 18 stemmer vedtok at Schmettow skulle ha pensjon lik sin tidligere lønn.

Giftet seg til rikdom
---------------------

Avfotografering av miniatyr som forestiller Christiane («Stinchen») Anna Catharina von Schmettow  
Norsk portrettarkiv/RA
Schmettow giftet seg til rikdom da han giftet seg med Stine Anna Catharina Mølmann, som var enearving til en av Trondheims største formuer, i 1778. Allerede ved giftemålet overtok paret Rotvoll, en stor og praktfull gård like øst for Trondheim. Schmettow la sin elsk på Rotvoll og brukte mye tid på å utvikle denne gården, blant annet plantet han en lang askeallé med flere hundre trær som den dag i dag bærer grevens navn. Senere arvet de landstedet Arildsløkken ved Trondheim, Mostadmarken jernverk i Malvik og Mølmann-familiens bygård, som senere var kjent som Harmonien, ved Torvet. Senere kjøpte de også til gården Moldtun som i dag ligger i Snillfjord kommune.

Foregangsmann
-------------

Schmettow var en foregangsmann på mange områder, han var blant annet tidlig ute med å bygge en enhetslåve på Rotvoll. Han så også verdien av gjødsling og drenering. Han importerte også kyr og synes å ha foret dem skikkelig om vinteren, lenge før dette var vanlig i Norge. Han var også tidlig ute med å importere en rekke planter og trær til Norge. Noe av denne kunnskapen kan det være at Schmettow tilegnet seg gjennom sitt medlemskap i Det Kongelige Videnskabers Selsab, hvor han i likhet med sin far og bror var medlem. Landbruk og andre nyvinninger ble nok også flittig diskutert i Trondheims Borgelige Kubb og Trondhjems Læseselskab hvor Schmettow også var ivrig medlem. I 1779 prøvde han også å stifte byens første frimurerlosje, men interessen var laber. Schmettow var også blant de første som satt opp teaterforestillinger i Trondheim.

Bibliotek
---------

Schmettow etterlot seg et rikholdig bibliotek, som ble auksjonert etter hans død. Auksjonskatalogen omfatter omtrent 5200 bind. 566 bind var kategorisert som historie, geografi, biografi og reisebeskrivelser. 402 bind var kategorisert som statistikk, politikk og nasjonaløkonomi. Kategorien filosofi hadde 119 bind, pedagogikk 119 bind og litteraturhistorie 120 bind. Kategorien filologi hadde 77 bind. Juridici talte 99 bind. 107 bind var kategorisert som fysikk og naturhistorie. Medisin og kjemi talte 131 bind. Matematikk og militærvitenskaper talte 586 bind. Kategorien teologi, på 425 bind, omfattet 14 skrifter om frimureri. Kategorien "Oeconomie" var på 516 bind. 825 bind var definert som skjønnlitterære, blant dem en koran på spansk. Om lag halvparten av titlene var franske, en femdel på tysk, en tidel dansk og en tidel latin. Samlingen omfattet også over 100 kobberstikk, 962 kart, 8 håndskrevne pergamenter og 82 håndskrevne papirdokumenter.

Familie
-------

Tilhørte en tysk adelig offiserfamilie Schmettau/Schmettow. Familien ble opphøyet til grevestanden kort tid etter keiservalget 1742, etter at Samuel Schmettau i 1741 hadde frasagt seg sin rang som feltmarskalk hos Maria Theresia av Østerrike, i stedet gått i tjeneste som feltmarskalk for Frederik II av Preussen, og i prøyssisk tjeneste bidro sterkt i Karl Albrechts felttog mot Østerrike.
Faren Waldemar Herman von Schmettow var kommanderende general for Norge 1764-1767.
Gjennom sin farmor var Carl Jacob Waldemar von Schmettow tippoldebarn av Ulrik Fredrik Gyldenløve. Moren Amalie de la Croix de Frechapelle var inntil sitt giftemål hoffdame hos keiserinne Maria Amalia. I foreldrenes ekteskapskontrakt av 27.11.1743 signerte J.H.E Bernsdorff, som da var dansk ambassadør til Frankrike, på vegne av brudens foreldre.
Morfaren Frantz de la Croix de Fréchapelle var oberstallmeister ved kongen av Storbritannias hanoverske hoff ved Herrenhausen.

De første leveårene tilbrakte Carl for en stor del i Celle, mens faren var keiserlig oberst og kommandør for infanteriregimentet til prinsen av Sachsen-Hildburghausen. I 1747 flyttet familien nordover til Itzehoe og deretter til Schleswig, etter at Waldemar Herman gikk i dansk tjeneste og fikk kjøpe et regiment som var forlagt i hertugdømmene Schleswig og Holstein>.

Gift i Trondheim 1778 med Christiane ("Stinchen") Anna Catharina Mølmann (1757–1820).

Barn:

* Amalie Ulrike von Schmettow (1780-1787), begravet i København.
* Jacob Herman Waldemar von Schmettow (1782-1783), begravet i Riddarholmskyrkan etter Gustav IIIs ønske.
* Fredrikke Antonie von Schmettow (xxxx-1787), begravet i København.
* Marie Georgine Caroline von Schmettow (1786-1862), gift 1815 med hoffråd Hans Collin (1784-1861).
* Amalie Ulrica Frederica von Schmettow (1794-1856), gift 1810 med stiftsamtmann greve Fredrik Christopher af Trampe (1779-1832).

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Carl Jacob Waldemar Von Schmettow Schmettau, Norsk biografisk leksikon ID Carl\_Von\_Schmettow, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Danmarks Adels Aarbog[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Christian Fredriks dagbok
5. ↑  Jubileumsskrift Trondheim
6. ↑  «Svensk-norsk utenriksminister». *www.regjeringen.no*. 1. juni 2011. Besøkt 11. august 2022.
7. ↑  «Not found - Eidsvoll 1814». *eidsvoll1814.no*. Besøkt 11. august 2022.
8. ↑  Jan P. Breida: General Schmettows dagbok 1814, Årbok for Strinda historielag 2014
9. ↑  Jan P. Breida: Rotvoll i grevens tid, Årbok for Strinda historielag 2013
10. 1 2 3 4  Matthias v Schmettow: Schmettau und Schmettow, Geschichte eines Geschlechtes aus Schlesien, 1961

Litteratur
----------

* Anker, Carl Johan: *Biografiske data om 330 norske, norskfødte eller for nogen tid i den norske armé ansatte generalspersoner : 1628-1885*, 1885

Kilder
------

* Carl Von Schmettow – Store norske leksikon. Hentet fra: Carl von Schmettow
* Strinda Historielags leksikon: Carl von Schmettow – WikiStrinda


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Christian Frederik** | **General for hæren**(1814–1814) | Etterfølger:**Hans Henric von Essen** |
| Forgjenger:**Georg Frederik von Krogh** | **Kommanderende generalNordenfjellske generalkommando**(1814–1815) | Etterfølger:**Johannes Klingenberg Sejersted(som kommanderende generalfor den Trondhjemske armédivisjon)** |

| * v
* d
* r
Norge i 1814 |
| --- |
| Historisk bakgrunn | 
* Napoleonskrigene
* Danmark-Norge
* Finskekrigen
* Enevelde
* Kielfreden

 |
| Internasjonale hovedaktører | 
* Frederik VI
* Karl III Johan
* Christian Frederik
* Napoléon Bonaparte

 |
| Stormannsmøtet på Eidsvoll | 
* Carsten Anker
* Peder Anker
* Peter Anker
* Christian Ditlev Adolph Arenfeldt
* Frederik Julius Bech
* Christoffer Anker Bergh
* Ludvig Frederik Brock
* Christian Frederik
* Jonas Collett
* Hans Hagerup Falbe
* Johan Friedrich Wilhelm Haffner
* Frederik Gottschalk von Haxthausen
* Poul Christian Holst
* Otto Lütken
* Jacob Nielsen
* Hans H. Rode
* Marcus Gjøe Rosenkrantz
* Johannes Klingenberg Sejersted
* Mathias Sommerhielm
* Georg Sverdrup
* Carsten Tank
* Niels Treschow

 |
| Begivenheter | 
* Regjeringsrådet/statsrådet i 1814
* Stormannsmøtet på Eidsvoll
* Selvstendighetseden
* Riksforsamlingen
* Liste over eidsvollsmenn
* Selvstendighetspartiet
* Unionspartiet
* Den svensk-norske krigen (1814)
* Stortinget i 1814
* Liste over stortingsrepresentanter 1814
* Spydebergstatsrådet

 |
| Lovverk og traktater | 
* Mossekonvensjonen
* 17. mai-grunnloven
* Novembergrunnloven
* Norges Grunnlov
* Jødeparagrafen
* Jesuittparagrafen

 |
| Steder | 
* Eidsvollsbygningen
* Eidsvoll 1814
* Moss Jernverk
* Konvensjonsgården
* Spydeberg prestegård

 |
| Eidsvollsmennene | 
* Ole Olsen Amundrød
* Peder Anker
* Ole Rasmussen Apeness
* Peder Paulsen Balke
* Claus Bendeke
* Omund Bjørnsen Birkeland
* Gustav Peter Blom
* Sivert Bratberg
* Thomas Bryn
* Didrich von Cappelen
* Henrik Carstensen
* Wilhelm Frimann Koren Christie
* Peder Jørgen Cloumann
* Johan Collett
* Carl Adolph Dahl
* Jacob Hersleb Darre
* Christian Adolph Diriks
* Niels Fredriksen Dyhren
* Syvert Amundsen Eeg
* Just Henrik Ely
* Jens Erichstrup
* Petter Johnsen Ertzgaard
* Ole Olsen Evenstad
* Jens Schow Fabricius
* Christian Magnus Falsen
* Palle Fleischer
* Richard Floer
* Lars Larsen Forsæth
* Helmer Andersen Gjedeboe
* Brynjel Andersen Gjerager
* Hans Jacob Grøgaard
* Anders Hansen Grønneberg
* Pål Torssønn Harildstad
* Hans Haslum
* Diderich Hegermann
* Andreas Michael Heiberg
* Frederik Heidmann
* Iver Hesselberg
* Hieronymus Heyerdahl
* Peder Pederssønn Hjermann
* Christopher Borgersen Hoen
* Ole Elias Holck
* Christian Horneman
* Peter Ulrik Magnus Hount
* Talleiv Olsson Huvestad
* Enevold Steenblock Høyum
* Ole Svendsen Iglerød
* Lars Johannes Irgens
* Georg Burchard Jersin
* Peder Johnsen
* Erich Haagensen Jaabech
* Andreas Aagaard Kiønig
* Christian Christensen Kollerud
* Thomas Konow
* Arnoldus von Westen Sylow Koren
* Hilmar Meincke Krohg
* Even Thorkildsen Lande
* Jacob Erik Lange
* Thor Reiersen Lilleholt
* Niels Johannesen Loftesnæs
* Gabriel Lund
* Teis Lundegaard
* Anders Lysgaard
* Osmund Andersen Lømsland
* Severin Løvenskiold
* Zacharias Mellebye
* Fredrik Meltzer
* Hans Midelfart
* John Moses
* Frederik Motzfeldt
* Peter Motzfeldt
* Christen Mølbach
* Alexander Christian Møller
* Ole Clausen Mørch
* Nicolai Nielsen
* Hans Hein Nysom
* Lars Andreas Oftedahl
* Christopher Frimann Omsen
* Daniel Frederik Petersen
* Peter Blankenborg Prydz
* Anders Rambech
* Eilert Waldemar Preben Ramm
* Asgaut Olsen Regelstad
* Jonas Rein
* Andreas Rogert
* Jens Rolfsen
* Peder Valentin Rosenkilde
* Gullik Madsen Røed
* Nicolai Scheitlie
* Daniel Larsen Schevig
* Frederik Schmidt
* Peter Schmidt
* Henrik Frederik Arild Sibbern
* Valentin Sibbern
* Hans Jacob Stabel
* Frederik Wilhelm Stabell
* Paul Steenstrup
* Carl Stoltenberg
* Jens Stub
* Georg Sverdrup
* John Hansen Sørbrøden
* Even Thorsen
* Ole Knudsen Tvedten
* Elling Olsson Walbøe
* Herman Wedel-Jarlsberg
* Nicolai Wergeland
* Georg Ulrich Wasmuth
* Lauritz Weidemann
* Gregers Winther Wulfsberg
* Helge Ellingsen Waagaard
* Jacob Aall
* Jørgen Aall

 |
| Andre personer | 
* Johan Gunder Adler
* Edmund Bourke
* Peder Olivarius Bugge
* Johan Matthæus Buschmann
* Nils Christian Frederik Hals
* Carl Henrik Holten
* Claus Pavels
* Johan F. W. Schlegel
* Carl Jacob Waldemar von Schmettow
* Emanuel de Thygeson
* Gustaf af Wetterstedt

 |
| Annet | 
* Valgkirkene
* Maleriet «Eidsvold 1814»
* Eidsvollsgarantien
* Enige og tro inntil Dovre faller
* Eidsvollgalleriet
* Eidsvollsmennenes etterkommere
* Grunnlovsjubileet i 2014
* Quodlibet
* Lærdalsferden
* *Tiden* (avis)

 |

Portal: Norge i 1814

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Wikistrinda **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |