**Anders Thomasson** (1877–1954) var en svensk sørsamisk reindriftssame, emissær og salmedikter. 

Sammen med kona Anna Thomasson drev han med rein i Jijnjevaerie sameby (*Hotagen*) i Krokom, Jämtland og Raedtievaerie sameby i Strömsund, før de senere bosatte seg i Gäddede. Den samiske lærerinna Sigrid Rutfjäll (1898-1981) var som ung i tjeneste hos ekteparet Thomasson i årene 1913–16, som «renvaktare og lillpiga». Rutfjäll forteller i sin selvbiografi at hun der lærte om reingjeting, å lage reinost, lagre melk i *boernh* (jordkjellere), og å bruke kvann og fjellsyre i matlaging.

Ekteparet arbeidet som «fjällmissionärer» for Pinsebevegelsen i Sverige. Anders døde i Strömsund under et møte da han sto på talerstolen.

Thomassons var en av kildene til Karl Tiréns innsamling av samisk folkemusikk i 1911. Anders sang en joik for Tirén som brukes under frieri. Også komponisten Wilhelm Peterson-Berger besøkte ekteparet i 1913–15 mens han arbeidet med sin symfoni «Same Ätnam», hvor det er joikemotiv.

De oversatte den opprinnelig tyske salmen «Der Morgen im Gebirge» («Morgon mellom fjella») fra den svenske utgaven til sørsamisk «Aarehke biejjie». Den er tatt med i *Norsk salmebok 2013* som en av de sørsamiske salmene der. Ekteparet skrev flere salmer og åndelige sanger, og samepresten Bo Lundmark forteller i fotnotene til Sigrid Rutfjälls selvbiografi at ekteparet ga ut «två små häften betitlade 'Lappmissionssånger'. En del av dessa sånger hör man fortfarande sjungas blant äldre samer i Jämtland och Härjedalen.». I sine egne memoarer skriver Lundmark at Thomassons sanger var populære når han holdt andakter på det samiske aldershjemmet Fjällgård i Undersåker, og nevner særskilt «Biejjie guaka» (*Solen skinner*).

Som barn var Anders i 1892 med en oppvisningsturne i Tyskland hvor samer ble vist fram, en variant av menneskelige menasjerier.

Se også
-------

* Margrete Kreutz
* Menneskelig menasjeri

Referanser
----------

1. 1 2 3   gravar.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Bo Lundmark. «'Bealloe tjuaja – skällan ljuder' : Sigrid Rutfjäll och jojken». I: *Åarjel-saemieh : årbok = Samer i sør : årbok*. 2016. Side 35–46
3. ↑  JLM ASv626 – Samer; fotografi av Albin Svensson ca 1912-1915, Stiftelsen Jamtlis Samlingar
4. ↑  JLM NTh16508 – Samer; fotografi av Nils Thomasson, Stiftelsen Jamtlis Samlingar
5. 1 2 3 4  Sigrid Rutfjäll. *ABC bland fjällen : nomadlärarinnan Sigrid Rutfjäll berättar* ; upptecknad och kommenterad av Bo Lundmark. Lindfors förlag, 1990. Side 21–30, 193–195. ISBN 91-7268-134-9
6. ↑  JLM NTh7116 – Transport"; fotografi av Nils Thomasson, Stiftelsen Jamtlis Samlingar
7. 1 2  Bierna Bientie, red. (1990). *Johkegaske 10 år*. Snåsa. s. 25.
8. ↑  Tirén, Karl (1942). *Die lappische Volksmusik : aufzeichnungen von Juoikos-Melodien bei den schwedischen Lappen*. Stockholm: Hugo Geber.
9. ↑  Linda Einmo. *Åarjelsaemiej tjoeje – dolvetje jih daaletje ; Sørsamers stemme – fortid og nåtid*. Masteroppgave, Høgskolen i Nesna, 2015 (pdf)
10. ↑  Holter, Stig Wernø (2018). *Nytt norsk salmeleksikon*. Fagbokforlaget. s. 790. ISBN 9788251408233.
11. ↑  Biografisk register i *Norsk salmebok 2013*
12. ↑  Vidar Kristensen: *Stevnemøte med salmeboka*, Eide forlag 2019, side 628–629.
13. ↑  Bo Lundmark. *Såvitt jag minns*. Skellefteå : Ord & visor , 2014. Side 177. ISBN 978-91-86621-59-9
14. ↑  Baglo, Cathrine (2011). *På ville veger?*. Universitetet i Tromsø. s. 108. ISBN 9788282440516.  Dr.avh.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |