1) Helix/Cartilage, 2) Industriell, 3) Rook, 4) Daith, 5) Tragus, 6) Snug, 7) Conch, 8) Anti-Tragus, 9) Lobe
**Ørering** er en type piercing, der smykket er plassert i det ytre øret. Ørering er i dag en populær mote blant spesielt kvinner, men også i noen kulturer hos menn.

Ørering blir som oftest brukt for å pynte seg til spesielle anledninger, like dann som til hverdags. Øreringer er mest populært hos jenter, og har alltid vært det. Det er blitt populært hos menn/gutter i ulike tidsepoker. 

Den vanligste plassen å ta en slik piercing er i øreflippen. Spesielt tunge smykker kan føre til at hullet i øreflippen blir større og til slutt uegnet til å holde smykket.

Negative sider med øreringer, kan være materie øreringen er laget av. Materie som nikkel er ofte brukt til øreringer. Dette er et materie som enkelte kan reagere på når det er i kontakt med huden, og kan skape en allergisk reaksjon. Denne allergiske reaksjonen kan føre til irritert og rød hud. Det anbefales/oppfordres til å ta ørering(er) hos tatovør/piercinger, med den grunn at øreringer tatt hos frisør kan medføre til større sjanse for irritert hud. 

Smykket lages i ulike materialer, alt fra metal, plast og glass til edelstener og perler. Den er vanligvis ringformet, men kan også være en stang.

Historie
--------

Øre-piercing kan ses på under termen «moderne primitive» og er en av de eldste formene for selvbestemt kroppmodifikasjon.

### Kvinner

Blant kvinner i den vestlige verden kom øreringer på starten av 1900-tallet.

### Menn

En av de tidligste tegnene på øreringer brukt av menn finner man fra bilder i veggene i Persepolis i antikkens Persia. Der finner man soldater fra forskjellige deler av det persiske imperiet som bærer øreringer.

Sent på 1960-tallet startet øre-piercinger å bli populært blant menn gjennom hippiene, de homofile og gangster-miljøene. Utover 1970-årene ble det også populært i punk rock-miljøer. I 1980-årene hadde musikere innarbeidet den nye moten og idrettsutøvere begynte derfor også med trenden. Piercing av begge ørene blant menn startet av britene på 1980-tallet, da George Michael var et stort ikon for dette. Blant amerikanere var Mr. T det første ikonet, likevel ble ikke denne trenden særlig populær blant amerikanere før på 1990-tallet.

### Kultur

I vestlig kultur assosieres ofte det med å ha kun en ørering i enten det venstre eller høyre øre som en form for Seksuell orientering.[]

På 1960-tallet var det vanlig at det venstre øret var det heteroseksuelle mens det høyre var det homoseksuelle. Likevel varierer dette svært fra miljø til miljø.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Earrings – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Piercing |
| --- |
| Piercere | Elayne Angel **·** Jon Cobb **·** Tom Brazda **·** Michaela Grey **·** Steve Haworth **·** Shannon Larratt **·** Fakir Musafar **·** Alan Oversby **·** Jim Ward **·** Ståle Rekkavik |
| Rekordholdere | Elaine Davidson |
| Øreringer | Daith **·** Helix **·** Indre konkylie **·** Ytre konkylie **·** Øreflipp **·** Industriell **·** Rook **·** Snug **·** Tragus **·** Antitragus |
| Ansiktspiercinger | Kinn **·** Øyenbryn **·** Antiøyenbryn |
| Leppepiercinger | Ashley **·** Frowny **·** Jestrum **·** Labret **·** Leppeplate **·** Leppe frenulum **·** Medusa **·** Monroe **·** Lowbret **·** Vertikal labret **·** Vertikal lowbret |
| Nesepiercinger | Bridge **·** Nostril **·** Septum **·** Nesetipp |
| Orale piercinger | Tunge **·** Frenulum **·** Uvula |
| Overflatepiercinger | Korsett **·** Handweb **·** Hofte **·** Madison **·** Navle **·** Brystvorte **·** Nape |
| Intimpiercinger | **Kvinnlige:** Christina **·** Fourchette **·** Isabella **·** Klitoris **·** Klitorishode  **·** Labia **·** Nefertiti **·** Princess Albertina **·** Triangle **·** Vulvular frenulum
**Mannlige:** Ampallang **·** Apadravya **·** Dydoe **·** Forhud **·** Guiche **·** Penile frenulum **·** Lorum **·** Pubic **·** Prince Albert **·** Motsatt Prince Albert **·** Scrotum |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |