**Språkvask:** Særskriving må rettes opp, og flyt forbedres.
En tag sky med nøkkelord knyttet til Web 2.0
I informasjonssystemer er en **tagg** (**merke**, **merkelapp**, **knagg**, **stikkord**) et emneord eller nøkkelord som er tilordnet til en bit av informasjon (for eksempel et internett-bokmerke, digitalt bilde, database arkiv, eller datafil). Denne type metadata bidrar til å beskrive et objekt eller fil og gjør det mulig å merke, oppmerke, eller velge ut, slik at det blir enklere å finne disse filene igjen ved å bla igjennom eller søke. Tagger er oftest uformelle og personlige beskrivelser valgt av eieren av filen som blir opprettet eller av en annen bruker, avhengig av systemet, selv om de også kan velges fra et kontrollert vokabular.:68

Det å tagge ble popularisert av nettsteder forbundet med Web 2.0 og er en viktig funksjon i mange Web 2.0-tjenester. Tagging er nå også en del av andre database-systemer, desktop-applikasjoner og operativsystemer.

Oversikt
--------

Folk bruker tagger for å hjelpe Klassifisering, markere eierskap, og indikere nettidentitet. Tagger kan ta form av ord, bilder, eller andre identifiserbare karakteristikker. Et analogt eksempel på tagger i den fysiske verden er museums objekt tagging. Hvor mennesker brukte språklige søkeord for å klassifisere informasjon og objekter lenge før datamaskiner. Datamaskin baserte søkealgoritmer gjorde det raskt og enkelt å finne i objekter i arkiver veld hjelp av slike søkeord.

Tagging har fått stor popularitet på grunn av veksten av sosiale bokmerking, bildedeling og sosiale nettverk. Disse nettstedene tillater brukere å opprette og administrere etiketter (eller «tagger») som kategoriserer innhold ved hjelp av enkle søkeord. Nettsteder som inneholder tagger viser ofte samlinger av tagger gjennom tag skyer,[] i noen desktop-applikasjoner. På nettsteder som samler tags fra alle brukere, vil en enkelt brukers tagg være nyttig både for dem og for det større fellesskapet av nettstedets brukere.

Tagg systemer har noen ganger blitt klassifisert i to typer: *ovenfra-og-ned* og *nedenfra-og-opp*.:142:24 Topp-ned taksonomier er opprettet av en autorisert gruppe av designere (noen ganger i form av et kontrollert vokabular), mens nedenfra-og-opp taksonomier (også kalt folksonomies) er opprettet av alle brukere.:142 Denne definisjonen av «ovenfra ned» og «nedenfra opp» må ikke forveksles med skillet mellom en *enkelt hierarkisk* trestruktur (hvor det er én riktig måte å klassifisere hvert element) versus *flere ikke-hierarkisk* sett (der det er flere måter å klassifisere et element); struktur av både ovenfra-ned og nedenfra-opp taksonomier kan enten være hierarkisk, ikke-hierarkisk, eller en kombinasjon av begge.:142–143 Noen forskere og applikasjoner har eksperimentert med å kombinere hierarkisk og ikke-hierarkiske tagging for å hjelpe til med henting av informasjon. Andre kombinerer ovenfra-og-ned og nedenfra-og-opp tagging, inkludert i noen store bibliotekkataloger (OPACs), for eksempel WorldCat.:74

Når tagger eller andre taksonomier har flere egenskaper (eller Semantikk), for eksempel relasjoner og attributter, utgjør de en ontology.:56–62

Metadata-tagger som er beskrevet i denne artikkelen bør ikke forveksles med bruken av ordet «tag» i noen programvarer for å referere til en automatisk generert kryss-referanse; eksempler på sistnevnte er *tags tables* i Emacs og smart-*tags* i Microsoft Office.

Historie
--------

Bruk av søkeord som en del av et identifisering og klassifiseringssystemer har eksistert lenge før datamaskiner. Datalagringsenheter på papir, som hullkort, gjorde det mulig med klassifisering og sortering basert på flere kriterier. Slike datalagringsenheter var i bruk før det tjuende århundre, og fasettert klassifikasjon har blitt brukt av biblioteker siden 1930-tallet.

På slutten av 1970-tallet og tidlig på 1980-tallet, tilbydde Unix tekst editoren Emacs en følgesvenn kalt *Tags* som kunne automatisk lage en tabell av kryss-referanser kalt en *tags tabell* som Emacs kunne bruke til å hoppe mellom en funksjon samtale og den funksjonens definisjon. Denne bruken av ordet «tag» referere ikke til metadata-tagger, men det var en tidlig bruk av ordet «tag» i programvaren for å referere til en ordindeks.

Databaser på nett og nettsteder brukte nøkkelord tags for gi utgivere muligheten til å hjelpe brukere med å finne innhold. I de tidlige dagene av World Wide Web, ble `nøkkelord` meta-element brukt av web-designere til å fortelle søkemotorer hva nettsiden handlet om, men disse søkeordene var bare synlige i nettsidens kildekode, og kunne ikke endres av brukere.

I 1997, brukte felles portalen «En Beskrivelse av Ekvator, og Noen ØtherLands», produsert av documenta X, Tyskland, det folksonomic betegnelsen *Tag* for sine medforfattere og gjesteforfattere på opplastingsiden. I «Ekvator» ble begrepet *Tag* beskrevet som en *abstrakt bokstavelig* eller et *nøkkelord* for å hjelpe brukeren. Men, brukerne definerte individuelle Tags, og delte ikke Tags på dette tidspunktet.

I 2003, ga det sosiale bokmerking nettstedet Delicious brukerne muligheten til å legge til «tags» på sine bokmerker (for å enkelt kunne finne de igjen på et senere tidspunkt);:162 Delicious tilbydde også søkbare samlede visninger av bokmerkene for alle brukere med en bestemt tag. I løpet av et par år, tillot også bildedelings nettstedet Flickr sine brukere å legge til sine egne tekst tags til hver av sine bilder, og med dette bygge fleksibel og enkel metadata som gjorde bildene svært søkbare. Suksessen til Flickr og påvirkning av Delicious populariserte begrepet «tag», og andre sosiale nettsteder - som YouTube, Technorati, og Last.fm—tillot også tagging på sine sider. I 2005 lagde Atom web syndication standard en «kategori» - element for å legge til fagkategorier inn i web-feeds, og i 2007 foreslo Tim Bray en «tag» URN.

Eksempler
---------

### I en blogg

Mange blogg systemer (og andre web publiseringssystem) tillater forfattere å legge til fri-form-tagger til et innlegg, sammen med (eller istedenfor) å plassere sin post inn i en forhåndsdefinert kategori. For eksempel, en post kan vise at det har blitt tagget med `baseball` og `billetter`. Hver av disse taggene er vanligvis en web-link som fører til en indeks-side med oversikt over alle innleggene som er forbundet med denne taggen. Bloggen kan ha en sidemeny med oversikt over alle taggene som er i bruk på bloggen, hvor hver tagg leder til en indeks-side. For å omklassifisere et innlegg må forfatteren redigere sin tagliste. Alle koblinger mellom innleggene blir så automatisk sporet og oppdatert av blogg-programvaren; det er ikke nødvendig å flytte en side innenfor et komplekst hierarki av kategorier.

### Innen programvare

Noen desktop-applikasjoner og web-applikasjoner har sitt eget tag system, slik som e-merker i Gmail og Mozilla Thunderbird,:73 bokmerke tagging i Firefox, audio tagging i iTunes eller Winamp, og foto-tagging i ulike applikasjoner. Noen av disse programmene viser samlinger av koder som tag skyer.

### Tilordnet datamaskin filer

Det finnes ulike systemer for å bruke tags til filene på datamaskinens filsystem. I Apple's mac os, har operativsystemet gjort det mulig for brukere å tildele flere vilkårlig koder som utvidede attributter til en hvilken som helst fil eller mappe helt siden OS X 10.9 ble utgitt i 2013, og før den tiden ble open-source OpenMeta som standard utstyrt lignende tagge funksjonalitet i macOS. Flere semantiske filsystemer som implementerer tags er tilgjengelig for Linuxkjernen, inkludert Tagsistant. Microsoft Windows tillater brukere å sette inn tags kun i Microsoft Office - dokumenter og noen typer bildefiler.

Cross-plattform - fil koding standarder inkluderer Extensible Metadata Platform (XMP), en ISO-standard for å bygge inn metadata til populære bilde -, video- og dokument filformater, for eksempel JPEG - og PDF, uten å bryte lesbarheten av programmer som ikke støtter XMP. XMP i stor grad erstatter den tidligere IPTC-Information Interchange Modell. Exif er en standard som angir bilde-og audio filformater som brukes av digitale kameraer, inkludert noen metadata tags. TagSpaces er et open-source cross-platform program for tagging-filer, den skriver kodene inn i filnavn.

### For et arrangement

En *offisiell tag* er et nøkkelord vedtatt ved arrangementer og konferanser for deltakerne til å bruke på sine web-publikasjoner, for eksempel bloggoppføringer, bilder av hendelsen, og presentasjon lysbilder. søkemotorer kan deretter indekse dem til å gjøre relevante materialer knyttet til hendelsen søkbare på en ensartet måte. I dette tilfellet, er taggen en del av et kontrollert vokabular.

### I forskning

En forsker kan jobbe med en stor samling av elementer (for eksempel trykk sitater, en bibliografi, bilder) i digital form. Hvis han/hun ønsker å knytte hver enkelt element med et lite antall temaer (for eksempel kapitler i en bok, eller sub-temaer av overordnet emne), så kan en gruppe tags for disse temaene kan bli knyttet til hvert element i en større samling. På denne måten lar fri-form klassifisering forfatteren håndtere det som ellers ville være uhåndterlige mengder informasjon.

Spesielle typer
---------------

### Triple-koder

En **trippel-tag,** eller **maskin tag** bruker en spesiell syntaks for å angi ekstra semantisk informasjon om koden, noe som gjør det enklere og mer meningsfylt for tolkning av et dataprogram. Triple markeringer består av tre deler: et namespace, et predikat, og en verdi. For eksempel, `geo:lang=50.123456` er en kode for geografisk breddegrad koordinat hvis verdi er 50.123456. Denne trippel strukturen er lik Resource Description Framework model for informasjon.

Trippel-tag-formatet ble først utviklet for geolicious i november 2004, til å kartlegge Delicious bokmerker, og fikk en bredere aksept etter innføringen av Mapper og GeoBloggers til kartlegge Flickr - bilder. I januar 2007 introduserte Aron Straup Takle på Flickr begrepet *maskin tag* som et alternativt navn for trippel-tags, for å legge til noen spørsmål og svar om formål, syntaks og bruk.

Spesialisert metadata for geografisk identitet er kjent som *geotagging*; maskin-tags er også brukt til andre formål, for eksempel for å identifisere bilder tatt på en bestemt hendelse eller navngiving av arter ved hjelp av binomiske nomenklatur.

### Hashtags

En hashtag, eller emneknagg, er en slags metadata tag merket med prefikset `#`, noen ganger kjent som et «hash» - symbol. Denne formen for merking er brukt på mikroblogging og sosiale nettverkstjenester som Twitter, Facebook, Google+, VK og Instagram.

### Kunnskap-tags

En **kunnskap-tag** er en type meta-informasjon som beskriver eller definerer noen aspekter av et stykke av informasjon (for eksempel et dokument, digitalt bilde, database tabell, eller web side). Kunnskaps tags er mer enn tradisjonelle ikke-hierarkisk søkeord eller emner; de er en type metadata som fanger opp kunnskap i form av beskrivelser, kategoriseringer, klassifikasjoner, semantikk, kommentarer, notater, kommentarer, hyperdata, hyperkoblinger, eller referanser som er samlet inn i tag-profiler (en slags ontology). Disse tag profilene refererer en informasjonskilde som ligger i et distribuert, og ofte heterogen, lagringsplass.

Kunnskap-koder er en del av et kunnskapsforvaltnings disiplin som benytter Enterprise 2.0 metoder som lar brukere fange innsikt, kompetanse, attributter, avhengigheter, eller forhold som er forbundet med en data ressurs.:251 Ulike typer kunnskap som kan være fanget i kunnskap tags, inkludert fakta kunnskap (som finnes i bøker, og data), konseptuell kunnskap (funnet i perspektiver og begreper), forventet kunnskap (som trengs for å gjøre vurderinger og hypotese), og metodisk kunnskap (utledet fra resonnement og strategier). Disse formene for kunnskap finnes ofte utenfor selve dataene og er avledet fra personlig erfaring, innsikt, eller kompetanse. Kunnskaps tags er ansett som en utvidelse av selve informasjonen som tilfører verdi, sammenheng og mening til informasjon. Kunnskaps tags er verdifulle for bevaring av organisatorisk intelligens som ofte går tapt på grunn av omsetning, for deling av kunnskap som er lagret i hodet av personer som er typisk isolert og utøylet av organisasjonen, og for å koble kunnskap som er ofte tapt eller ikke koblet til en informasjonskilde.

Motivasjoner for å bruke tags
-----------------------------

Det er blitt gjort flere forsøk på å forstå hvorfor og hvordan brukere tagger informasjon. Strohmaier et al. fant at man kan skille mellom to typer som enten er motivert av kategorisering eller beskrivelse. Andre har funnet at hvis brukere har et publikum for innholdet de tagger, vil de genere og bruke tags i mye større grad enn brukere som ikke er motivert av et publikum. Derfor viser forskning at tags også kan reflektere hva som motiverer brukere for å tagge. Disse motivasjonene inkluderer personlig håndtering av filer, deling av filer, meningsuttrykk, oppmerksomhet eller for å vise seg frem, og aktivisme. Det er både individuelle og sosiale motivasjoner bak de forskjellige måtene å bruke tags på. I sosiale sammenhenger bruker folk tags for å nå frem til spesifikke mennesker og grupper, men også for å kommunisere sin identitet og interesser, og for å finne likesinnede mennesker og grupper. Hashtag eller emneknagger blir brukt av mennesker som er motivert av oppmerksomhet, selvuttrykk, søke underholdning eller for bekvemmelighet. Ved å uttrykke seg selv gjennom tags eller hashtags er ofte gjenkjennbare av at de ofte er veldig lange, morsomme, «smarte», eller sarkastiske fraser.

De som tagger for å uttrykke sin mening, bruker gjerne ord som: «vakker», «bra», «awesome», «dårlig» og lignende.Og dette kan gjøres for å vise andre hva de mener om slike produkter, eller for personlig kategorisering av objekter hvor taggeren ønsker å kategorisere tingene sine ut ifra hva hun mener om dem.

I de tilfeller hvor mennesker benytter seg av tagging for å kommunisere og vise frem identitet er det vanlig å knytte tag-ordene til hvilken smak de har i forskjellige sammenhenger, gjerne bærer de preg av kreativitet eller lekenhet. Noen velger spesifikke tags for å kommunisere at de tilhører et spesifikt miljø, gruppe eller kultur. Marlow et al. (2006) forklarte dette fenomenet med at brukerne skriver seg selv inn i systemene ved bruk av tags.

Det viser seg også at kvinner og menn bruker tags forskjellig. Gjennom en studie av bruk av tags på bildedelingstjenesten Instagram, ble det funnet at kvinner i høyere grad bruker emosjonelle og positive ord, mens menn bruker mer informative ord. Store deler av denne studien viste at i sosiale kontekster er det mer vanlig at tags ikke lenger blir brukt for å beskrive nøyaktig hva som befinner seg i objektet, i stedet beskriver de mer overordnede klassifisering og følelser..

Fordeler og ulemper
-------------------

I et typisk tagging system, er det ingen eksplisitt informasjon om meningen eller betydningen av hvert merke, og en bruker kan legge til nye tags til et element like enkelt som å bruke eldre tagger. Hierarkiske klassifiseringssystemer kan ta lang tid å endre, og er forankret i kultur-og æra som skapte dem, i kontrast, fleksibilitet av tagging lar brukerne klassifisere sine egne samlinger av elementer på måter som de finner nyttig, men personlig utvalg av emner kan presentere utfordringer i søk og leting.

Når brukere fritt kan velge tags (for å skape en folksonomy, i motsetning til å velge fra et kontrollert vokabular), kan den resulterte metadataen inkludere homonyms (de samme taggene med forskjellig mening) og synonymer (flere tags for det samme konsept), som kan føre til upassende forbindelser mellom elementer og ineffektive søking etter informasjon om et emne. For eksempel, tag «orange» kan referere til frukt eller farge, samt enheter som knytter seg til en versjon av Linuxkjernen kan være merket «Linux», «kjernen», «Penguin», «programvare», eller en rekke andre emner. Brukere kan også velge tags som er ulike bøyninger av ord (for eksempel entall og flertall), som kan bidra til vanskeligheter i navigasjon hvis systemet ikke inkluderer stemming av markeringer under søking. Større skala folksonomier løser noen av problemene med tagging i og med at brukere av tagging systemer har en tendens til å legge tags til den nåværende bruken av «tag emner» innenfor disse systemene, og dermed bruke eksisterende tags for å enkelt lage koblinger til relaterte elementer. På denne måten kan folksonomier samlet utvikle en delvis tag konvensjon.

### Komplekse system dynamikk

Til tross for den tilsynelatende mangel på kontroll, har forskning vist at en enkel form for felles vokabular oppstår i sosial bokmerking systemer. Samfunn som samarbeider i å definere tags viser en form for kompleks system dynamikk (eller selv-organiserings dynamikk). Selv om det ikke eksisterer et sentralt kontrollert vokabular som begrenser handlingen til individuelle brukere, vil fordeling av tags konvergere over tid til en stabil distribusjon av potensloven. Når slike stabile fordelinger formeres, kan enkle folksonomi vokabular trekkes ut ved å undersøke korrelasjoner som dannes mellom ulike tags. I tillegg antyder forskning at det er lettere for maskinlæring algoritmer å lære tag semantikk når brukere tagger «verbosely»—når de kommentere ressurser med et vell av fritt forbundet, beskrivende søkeord.

### Spamming

Tag systemer åpne for publikum er også åpne for tag-spam, der folk lager en overdreven rekke tags eller tags som ikke er relatert til et element (for eksempel en YouTube video) for å tiltrekke seg seere. Dette misbruket kan dempes ved hjelp av menneskelige eller statistiske identifisering av spam elementer. Antall tagger tillatt, kan også være begrenset til å redusere spam.

Syntaks
-------

Noen tag systemer består av en enkel tekstboks for å legge inn tags, så for å være i stand til å tokenize strengen, må man bruke en separator. To populære separatorer er mellomrom og komma. For å aktivere bruk av skilletegnene i tags må systemet gi rom for et høyere nivå av skilletegn (for eksempel anførselstegn) eller escape-tegn. Systemer kan unngå bruk av separatorer ved at bare en tag blir lagt til hver widget på en gang, selv om dette gjør at det mer tidkrevende å legge til flere tagger.

En syntaks for bruk innenfor HTML er å bruke **rel-tag** microformat som bruker *rel* - attributtet med verdi «tag» (det vil si, `rel="tag"`) for å indikere at den siden den linker til fungerer som en tag for den aktuelle konteksten.

Referanser
----------

1. ↑  «Fellesordliste for dataord på – bokmål». *i18n.skulelinux.no*. Arkivert fra originalen 6. desember 2022. Besøkt 17. mars 2023.
2. ↑  Some users, however, see tags not as metadata but as «just more content»: Berendt, Bettina; Hanser, Christoph (2007). «Tags are not metadata, but 'just more content'—to some people» (PDF). *Proceedings of the International Conference on Weblogs and Social Media (ICWSM), Boulder, Colorado, USA, March 26–28, 2007*. Menlo Park, CA: International Joint Conferences on Artificial Intelligence. OCLC 799635928.
3. ↑  Smith, Gene (2008). *Tagging: people-powered metadata for the social web*. Berkeley: New Riders Press. ISBN 9780321529176. OCLC 154806677.
4. ↑  Breslin, John G.; Passant, Alexandre; Decker, Stefan (2009). *The social semantic web*. Heidelberg; New York: Springer-Verlag. ISBN 9783642011719. OCLC 506401195. doi:10.1007/978-3-642-01172-6.
5. ↑  Jones, Rodney H.; Hafner, Christoph A. (2012). «Networks and organization». *Understanding digital literacies: a practical introduction*. Milton Park, Abingdon, Oxon; New York: Routledge. ISBN 9780415673167. OCLC 711041611.
6. ↑  For example: Leap is a macOS application that features a clickable tag cloud of macOS tags: Hampton-Smith, Sam. «The pro designer's guide to photo organization». Arkivert fra originalen 16. april 2013. Besøkt 10. mars 2017.  TaggTool is a Windows application that permits tagging files and displaying a tag cloud: Henry, Alan. «TaggTool: organize your files by keyword». PC Magazine. Arkivert fra originalen 11. juli 2015. Besøkt 10. mars 2017.
7. ↑  Mal:Cite techreport Summarized in: Heymann, Paul. «Tag hierarchies». Arkivert fra originalen 25. juni 2016. Besøkt 10. mars 2017.
8. ↑  Quintarelli, Emanuele; Resmini, Andrea; Rosati, Luca (juni 2007). «Information architecture: Facetag: integrating bottom-up and top-down classification in a social tagging system». *Bulletin of the American Society for Information Science and Technology*. 33 (5): 10–15. doi:10.1002/bult.2007.1720330506.
9. ↑  Wu, Harris; Zubair, Mohammad; Maly, Kurt (2007). «Collaborative classification of growing collections with evolving facets». *Proceedings of the eighteenth conference on hypertext and hypermedia, Manchester, UK, September 10–12, 2007*. HT '07. New York: Association for Computing Machinery. ISBN 9781595938206. doi:10.1145/1286240.1286289.
10. ↑  Carcillo, Franco; Rosati, Luca (2007). «Tags for citizens: integrating top-down and bottom-up classification in the Turin municipality website». *Online communities and social computing: second international conference, OCSC 2007, held as part of HCI International 2007, Beijing, China, July 22–27, 2007: proceedings*. 4564. Berlin; New York: Springer-Verlag. ISBN 9783540732563. OCLC 184906067. doi:10.1007/978-3-540-73257-0\_29.
11. ↑  Wilson, Katie (2007). «OPAC 2.0: next generation online library catalogues ride the Web 2.0 wave!». *Online Currents*. 21 (10): 406–413. Arkivert fra originalen 31. juli 2017. Besøkt 23. november 2017.
12. ↑  Yee, Raymond (2008). «Understanding tagging and folksonomies». *Pro Web 2.0 mashups: remixing data and Web services*. The expert's voice in Web development. Berkeley: Apress. ISBN 9781590598580. OCLC 148910044. doi:10.1007/978-1-4302-0286-8\_3.
13. ↑  Willey, Eric. «A cautious partnership: the growing acceptance of folksonomy as a complement to indexing digital images and catalogs». Library Student Journal. Besøkt 10. mars 2017.
14. ↑  Gerolimos, Michalis (januar 2013). «Tagging for libraries: a review of the effectiveness of tagging systems for library catalogs». *Journal of Library Metadata*. 13 (1): 36–58. doi:10.1080/19386389.2013.778730.
15. ↑  Raman, T. V. (1997). *Auditory user interfaces: toward the speaking computer*. Boston: Kluwer Academic Publishers. s. 107. ISBN 0792399846. OCLC 37109286. doi:10.1007/978-1-4615-6225-2. «Calling a function defined in one compilation unit from within another is analogous to cross references in large hypertext documents. By using tags tables, the Emacs environment enables the user to turn program source code into powerful hypertext documents.»
16. ↑  Wempen, Faithe (2010). *Teach yourself visually Microsoft Access 2010*. Teach yourself visually. Indianapolis: John Wiley & Sons. s. 69. ISBN 9780470577653. OCLC 495271168. «You can turn on smart tags for a field to make it easier to cross-reference data between the Access database and Microsoft Outlook (or another personal information and e-mail program) and the Web.»
17. ↑  Meyrowitz, Norman; Dam, Andries (September 1982). «Interactive Editing Systems: Part II». *ACM Computing Surveys (CSUR)*. 14 (3): 353–415 (366–367). doi:10.1145/356887.356890. «EMACS is an M.I.T. display editor designed to be 'extensible, customizable, and self-documenting' [...] Another interesting facility for program editing is the TAGS package. The separate program TAGS builds a TAGS table containing the file name and position in that file in which each application program function is defined. This table is loaded into EMACS; specifying the command Meta, *function name* causes EMACS to select the appropriate file and go to the proper function definition within that file.»
18. ↑  «A Description of the Equator and Some ØtherLands». Arkivert fra originalen 18. august 2001. Besøkt 10. mars 2017.
19. ↑  See, for example: Screenshot of tags on del.icio.us in 2004 and Screenshot of a tag page on del.icio.us, also in 2004, both published by Joshua Schachter on July 9, 2007.
20. ↑  Garrett, Jesse James. «An Interview with Flickr's Eric Costello». Arkivert fra originalen 18. oktober 2017. Besøkt 23. november 2017.
21. ↑  Mathes, Adam. «Folksonomies: cooperative classification and communication through shared metadata». Arkivert fra originalen 9. mars 2017. Besøkt 10. mars 2017.
22. ↑  Gupta, Manish; Li, Rui; Yin, Zhijun; Han, Jiawei (2011). «An overview of social tagging and applications». *Social network data analytics*. New York: Springer-Verlag. ISBN 9781441984616. OCLC 709712928. doi:10.1007/978-1-4419-8462-3\_16.
23. ↑  Bray, Tim. «A Uniform Resource Name (URN) namespace for tag metadata». Arkivert fra originalen 5. november 2016. Besøkt 10. mars 2017.
24. ↑  «Firefox tip: find bookmarks faster with tags». Mozilla Foundation. Arkivert fra originalen 12. oktober 2016. Besøkt 10. mars 2017.
25. ↑  Hinton, Mark Justice; Obermeier, Barbara; Sahlin, Doug (2010). «Tagging photos». *Editing digital photos for dummies*. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons. ISBN 9780470591451. OCLC 606841528.
26. ↑  Siracusa, John. «OS X 10.9 Mavericks: The Ars Technica Review: Tags». Ars Technica. Arkivert fra originalen 9. januar 2017. Besøkt 10. mars 2013.
27. ↑  Cherp, Aleh. «Tagging». Academic workflows on a Mac. Arkivert fra originalen 30. april 2016. Besøkt 10. mars 2017.
28. ↑  «Extended attributes and tag file systems». Arkivert fra originalen 11. august 2016. Besøkt 10. mars 2017.
29. ↑  Schultz, Greg. «Tag your files for easier searches in Windows 7». TechRepublic. Arkivert fra originalen 29. august 2016. Besøkt 10. mars 2017.
30. ↑  Gasiorowski-Denis, Elizabeth. «Adobe Extensible Metadata Platform (XMP) becomes an ISO standard». International Organization for Standardization. Arkivert fra originalen 10. mars 2017. Besøkt 10. mars 2017.
31. ↑  Płoszajski, Grzegorz (2017). «Metadata in long-term digital preservation». I Traczyk, Tomasz. *Digital preservation: putting it to work*. Studies in computational intelligence. New York: Springer-Verlag. ISBN 9783319518008. OCLC 969844731. doi:10.1007/978-3-319-51801-5\_2.
32. ↑  Devcic, Ivana Isadora. «Tag, you're it! How to manage files on Linux with TagSpaces». MakeUseOf. Arkivert fra originalen 28. desember 2016. Besøkt 10. mars 2017.
33. ↑  Finch, Curt. «Hashtag techniques for businesses». Inc. Magazine. Besøkt 10. mars 2017.
34. ↑  Parry, David. «Tagging files—or how to keep research organized». Arkivert fra originalen 2. august 2016. Besøkt 10. mars 2017.
35. ↑  Smith, Richard (desember 2010). «Strategies for coping with information overload». *The BMJ*. 341: c7126. PMID 21159764. doi:10.1136/bmj.c7126.
36. ↑  Bainbridge, Scott; Page, Geoff; Jaroensutasinee, Mullica; Jaroensutasinee, Krisanadej (September 2011). «Towards a services based architecture for real time marine observing data». *OCEANS '11 MTS/IEEE Kona, Waikoloa, Hawaii, USA, 19–22 22 September 2011*. Piscataway, NJ: IEEE. ISBN 9781457714276. OCLC 777270556.
37. ↑  Maron, Mikel. «geo.lici.us: geotagging hosted services». Arkivert fra originalen 28. april 2007. Besøkt 10. mars 2017.
38. ↑  Catt, Dan. «Advanced Tagging and TripleTags». Arkivert fra originalen 17. juni 2008. Besøkt 10. mars 2017.
39. ↑  Straup Cope, Aaron. «Machine tags». Arkivert fra originalen 20. april 2016. Besøkt 10. mars 2017.
40. ↑  «The Encyclopedia of Life Flickr group rules». Encyclopedia of Life. Arkivert fra originalen 10. februar 2017. Besøkt 10. mars 2017.  Includes the required use of a taxonomy machine tag.
41. ↑  Panda, Mrutyunjaya; El-Bendary, Nashwa; Salama, Mostafa A.; Hassanien, Aboul Ella; Abraham, Ajith (2012). «Computational social networks: tools, perspectives, and challenges» (PDF). I Abraham, Ajith. *Computational social networks: tools, perspectives, and applications*. New York: Springer-Verlag. ISBN 9781447140474. OCLC 798568503. doi:10.1007/978-1-4471-4048-1\_1.
42. ↑  Wiig, Karl M. (mars 1997). «Knowledge management: an introduction and perspective». *Journal of Knowledge Management*. 1 (1): 6–14. doi:10.1108/13673279710800682.
43. ↑  Alavi, Maryam; Leidner, Dorothy E. (februar 1999). «Knowledge management systems: issues, challenges, and benefits». *Communications of the AIS*. Association for Information Systems. 1 (2es): 1.
44. ↑  Strohmaier, Markus; Körner, Christian; Kern, Roman. «Understanding why users tag: A survey of tagging motivation literature and results from an empirical study». *Web Semantics: Science, Services and Agents on the World Wide Web* **(engelsk)**. 17: 1–11. doi:10.1016/j.websem.2012.09.003. Besøkt 6. desember 2017.
45. ↑  Nov, Oded; Ye, Chen (juli 2010). «Why Do People Tag?: Motivations for Photo Tagging». *Commun. ACM*. 7. 53: 128–131. ISSN 0001-0782. doi:10.1145/1785414.1785450. Besøkt 6. desember 2017.
46. 1 2  Marlow, Cameron; Naaman, Mor; Boyd, Danah; Davis, Marc (2006). «HT06, Tagging Paper, Taxonomy, Flickr, Academic Article, to Read». *Proceedings of the Seventeenth Conference on Hypertext and Hypermedia*. ACM: 31–40. ISBN 1595934170. doi:10.1145/1149941.1149949. Besøkt 6. desember 2017.
47. 1 2  Zollers, A. (2007). «Emerging Motivations for Tagging: Expression, Performance, and Activism» (PDF). *Tagging and Metadata for Social Information Organization Workshop, WWW07*. Arkivert fra originalen (PDF) 7. desember 2017. Besøkt 6. desember 2017.
48. ↑  van Velsen, Lex; Melenhorst, Mark (1. juli 2009). «Incorporating user motivations to design for video tagging». *Interacting with Computers*. 3. 21: 221–232. ISSN 0953-5438. doi:10.1016/j.intcom.2009.05.002. Besøkt 6. desember 2017.
49. ↑  Choi, Jung Hwa Lee, Eunji Choi, Tae Rang (2017). «#HASHTAG: ATTENTION SEEKING AND SELF-EXPRESSION IN SOCIAL MEDIA». *American Academy of Advertising*.
50. ↑  Giannoulakis, Stamatios; Tsapatsoulis, Nicolas. «Evaluating the descriptive power of Instagram hashtags». *Journal of Innovation in Digital Ecosystems*. 2 **(engelsk)**. 3: 114–129. doi:10.1016/j.jides.2016.10.001. Besøkt 7. desember 2017.
51. ↑  Golder, Scott A.; Huberman, Bernardo A. (April 2006). «Usage patterns of collaborative tagging systems». *Journal of Information Science*. 32 (2): 198–208. doi:10.1177/0165551506062337.
52. ↑  Devens, Keith. «Singular vs. plural tags in a tag-based categorization system (such as del.icio.us)». Arkivert fra originalen 24. mai 2007. Besøkt 10. mars 2017.
53. ↑  Halpin, Harry; Robu, Valentin; Shepherd, Hana (2007). «The complex dynamics of collaborative tagging» (PDF). *Proceedings of the 16th international conference on World Wide Web, Banff, Alberta, Canada, May 08–12, 2007*. WWW '07. New York: Association for Computing Machinery. ISBN 9781595936547. OCLC 173331796. doi:10.1145/1242572.1242602.
54. ↑  Körner, Christian; Benz, Dominik; Hotho, Andreas; Strohmaier, Markus; Stumme, Gerd (2010). «Stop thinking, start tagging: tag semantics emerge from collaborative verbosity» (PDF). *Proceedings of the 19th International Conference on World Wide Web, Raleigh, North Carolina, USA, April 26–30, 2010*. WWW '10. New York: Association for Computing Machinery. ISBN 9781605587998. OCLC 671101543. doi:10.1145/1772690.1772744. Arkivert fra originalen (PDF) 10. august 2017. Besøkt 23. november 2017.
55. ↑  Heymann, Paul. «Tag spam». Stanford University. Besøkt 10. mars 2017.
56. ↑  «Microformats wiki: rel='tag'». Besøkt 10. mars 2017.