«Krypton» har flere betydninger.

**Krypton** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Kr** og atomnummer 36. Atommassen (u) er 83,798.

Historie
--------

Grunnstoffet ble oppdaget 30. mai 1898 av William Ramsey og assistenten hans, Morris William Travers i det som var igjen etter at nesten alle bestanddelen i flytende luft var fordampet. William Ramsey fikk nobelprisen i kjemi i 1904 for sine oppdagelser av flere edelgasser, deriblant krypton.

Fra 1960 til 1983 var definisjonen på en meter bølgelengden til en av spektrallinjene til kryptonisotopen 86**Kr**.

Navnet kommer fra gresk κρυπτός *kryptos* som betyr «skjult».

Kryptonatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Krypton er en ikke-giftig edelgass med karakteristiske grønne og orange spektrallinjer. I gass- og væske-form er den fargeløs, men i fast form er krypton hvit med kubisk flatesentrert krystallstruktur, noe som er en vanlig egenskap for edelgassene. Ved kunstig fremstilling kan krypton sammen med fluor danne den ustabile forbindelsen kryptondifluorid (**KrF**2), som er det sterkeste kjente oksidasjonsstoffet.

Forskere ved Helsingfors universitet har forsket på edelgass-kjemi, og greide i 2001 å fremstille flere krypton-forbindelser som er stabile i temperaturer opp til 40 °K (-233 °C)

### Isotoper

Naturlig forekommende krypton består av 6 stabile isotoper: 78**Kr** (0,35 %), 80**Kr** (2,28 %), 82**Kr** (11,58 %), 83**Kr** (11,49 %), 84**Kr** (57,%) og 86**Kr** (17,3 %). I tillegg er 26 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 81**Kr** med halveringstid 2,293 × 105 år, 85**Kr** med halveringstid 10,756 år og 79**Kr** med halveringstid 35,04 timer. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7439-90-9

Forekomst
---------

Neonlysrør fylt med krypton
Krypton inngår ikke naturlige stabile kjemiske forbindelser med noen andre stoffer, og den finnes derfor kun i ren form i atmosfæren. Konsentrasjonen i luft er 1,12 ppm, og krypton fremstilles ved destillasjon av flytende luft.

Anvendelse
----------

Krypton brukes sammen med argon i lysstoffrør. Krypton brukes også i spesiallamper for høyhastighetsfotografering og som fyllgass i litt dyrere glødelamper (kryptonlamper).

Referanser
----------

1. ↑  Rapport fra universitetet i Helsingfors (engelsk) (pdf)
2. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for krypton Arkivert 9. mai 2008 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** BNE
 |