**Adolf Schirmer** (født 1. oktober 1850 i Christiania, død 11. august 1930 i Bærum) var en norsk arkitekt.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn, ekteskap

Asolf Schirmer var sønn av Heinrich Ernst Schirmer og bror av Herman Major Schirmer. Han var gift med Hildur f. Koch (1856–1914), musiker og kvinnesakskvinne fra Braunschweig i Tyskland.

### Utdannelse og karriere

Schirmer gikk først i lære hos faren, senere studerte han ved Den kongelige Tegneskole under billedhuggeren Julius Middelthun og var deretter ansatt hos statskonduktør Georg Andreas Bull i 2 år. Han studerte videre ved Bauakademi i Berlin og ved École des Beaux-Arts i Paris.

Schirmer virket som privat arkitekt i Kristiania i perioden 1874–86.

Hans mest fremtredende byggeoppgave ble Skulpturmuseet i Kristiania, som ble midtpartiet i Nasjonalgalleriet. Dette var et oppdrag som han overtok da faren ikke kom overens med byggekomiteen. Museet stod ferdig 1881. Sønnens bearbeidelser synes å være knyttet til attikaen med tettsittende lysåpninger og den strammere forenkling av byggvolumet, uten farens kuppelkonstruksjon. Form og stiluttrykk ble respektert under arkitekt I. O. Hiorths utvidelser 1905–07 og 1918–24.

Samlet sett er bygningens stil et viktig eksempel på historismens sammensmelting med nyromanske stildrag og tidlig renessanse. Bruken av granitt i sokkelen gir tyngde til hele byggverket. Publikum ledes inn til en stor trappehall som i store palasser og teaterbygg. Det dreier seg her om en offentlig arkitektur med en viss behersket måtehold og nøkternhet, som samtidig var nyttig for den kulturelle oppdragergjerningen. Skulpturmuseet føyer seg slik inn i kretsen av de institusjonsbygg som bl.a. Statens Håndverk- og Kunstindustriskole (SHKS) senere ble en del av.

Trondhjems Sparebank (1879–82) i fransk nyrenessanse er et tidlig eksempel i norsk 1800-tallsarkitektur på bruk av hugd stein, kvartssandstein, over hele fasaden. Privatbanken i Trondhjem ble etter en redusert plan oppført som en rektangulær enetasjes bygning, hvor den ene kortsiden ble hovedinngang med et monumentalt utformet vindu.

Trondhjems Sparebank (1879–82) i fransk nyrenessanse er et tidlig eksempel i norsk 1800-tallsarkitektur på bruk av hugd stein, kvartssandstein, over hele fasaden. Privatbanken i Trondhjem ble etter en redusert plan oppført som en rektangulær enetasjes bygning, hvor den ene kortsiden ble hovedinngang med et monumentalt utformet vindu.

I 1887 ble han ansatt som bygningsinspektør for statens bygninger i Oslo, og statens konsulent i byggesaker, en stilling han hadde til 1920.

Arbeider – utvalg
-----------------

Trondhjems Sparebank Foto: Jensens 
Tollboden i Tollbugata 1 i Oslo Foto: A-S. Ofrim 
* Stabbur ved Thomas Heftyes landsted på Frognerseteren, 1868
* Leiegård i Mariboesgate 8 i Oslo, 1871
* Midtbygningen på Nasjonalgalleriet, dengang Skulpturmuseet, delvis i samarbeid med faren, 1879-81
* Sparebanken og Privatbanken i Trondheim, 1879–82
* Bygningene for Den norske Industri- og Kunstutstilling på Tullinløkka i 1883
* Epidemilasarett på Ullevål sykehus, 1885–86
* Istandsetting av Eidsvollsbygningen, 1888–90
* Naustdal kirke, 1891
* Hopen kirke, 1892
* Støle kirke, 1892
* Tollboden i Oslo, 1896
* Landsteder; Grilstad og Lerkehaugen ved Trondheim

Utmerkelser og priser
---------------------

Schirmer ble tildelt Dannebrogordenen i 1888 og i 1896 mottok han St. Olavs Orden. I 1926 fikk han Houens fonds diplom for Nasjonalgalleriet.

Familiens gravsted ved Gamle Aker kirke.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Adolf\_Schirmer, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID 72265e27-6e1e-43e0-9e34-a6e90db6df63, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2  Adolf Schirmer i Norsk Biografisk Leksikon, lest 22. august 2019
5. ↑  Adolf Schirmer i Norsk Biografisk Leksikon, lest 22. august 2019

Kilder
------

* Norsk kunstnerleksikon, b. 3 : N-So, side 466-467, digital utgave
* Nekrolog over Hildur Schirmer, Aftenposten 24. april 1914. digital utgave

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** Wikistrinda **·** Lokalhistoriewiki **·** Svenske Litteraturbanken **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** KulturNav
 |