recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lyngbladbille** (*Lochmaea suturalis* (Thomson 1866)) er en bille tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Den lever på forskjellige lyng. Lyngbladbille er utbredt og finnes i alle verdensdeler, på egnede lokaliteter. Den er blant de vanlige bladbillene på lyng, særlig røsslyng, men også på andre planter, som bjørk. Den finnes i hele Norge.

Utseende
--------

Lyngbladbille er mellom 5-6 mm lang. Den har en svart farge på bakhodet, men er rødlig eller brunlig foran antennefestene. Halsskjold (pronotum) er rødbrunt, dekkvingene er gulbrun eller olivenbrune på farge. Beina er mørke med lysere parti. Kroppen er litt langsmal og ikke så oval som bladbillene ofte er.

Levevis
-------

Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad av lyng. Larvene kan noen ganger beite lyngen kraftig ned. De voksne billene overvintrer og svermer i solskinn tidlig på våren, ofte i store mengder over lynghei. Enkelte år kan den bli svært tallrik. 

Lyngbladbille tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres. Den nye generasjonen klekkes i august og overvintrer.

Referanser
----------

1. 1 2  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 24. september 2020. Besøkt 24. september 2020.
2. ↑  «Artsdatabankens navneopplysninger med artstre». Artsdatabanken. 24. september 2020. Besøkt 24. september 2020.
3. ↑  Fauna Europaea besøksdato: 14. februar 2010

Litteratur
----------

* Lindroth, C.H. 1993. *Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem* (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722

Eksterne lenker
---------------

* (en) *lyngbladbille* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *lyngbladbille* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *lyngbladbille* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *lyngbladbille* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *lyngbladbille* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lochmaea suturalis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lochmaea suturalis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Lyngbladbille - Fauna Europaea
* Norsk Entomologisk forening
**Sørdalen** ligger i Åfjord kommune på Fosenhalvøya i Trøndelag, og er den sørligste av kommunens tre store daler. Sørdalen er rik på natur, og jakt- og fiskemuligheter. Navnet Sørdalen brukes om hele dalføret, men også spesielt om bygda nederst i dalen, ved de to innsjøene Storvatnet og Litlvatnet.

I Sørdalen ligger Breivold kraftverk ved Kvernaelva, et tilløp til Sørdalselva, og ved Morrvollen Sørdalskverna, ei historisk bygdekvern. Øverst i dalen, vest for Skansen, befinner seg Boernebahke, en innsamlingsplass for rein. Den ligger ved fylkesvei 6330, hovedveien gjennom dalen.

Sørdalen ble totalisolert under en flom i januar 2006, da den mistet veiforbindelse både oppover og nedover dalen, samt telefontilgang. Mobiltelefonnettet hadde ikke dekning der, men etter flommen ble det bygget ut etter krav fra befolkningen i dalen. 

Det fantes en egen skole og barnehage i Sørdalen frem til 2010, da den ble nedlagt.

Referanser
----------

1. ↑  Asphaug, Kim Roger. «Det samiske miljøet - Åfjord informasjonsportal». *www.nyeafjord.no*. Arkivert fra originalen 4. august 2020. Besøkt 29. august 2020.
2. ↑  «Flyfoto av innsamlingsplassen». *www.norgeskart.no*. Besøkt 31. august 2020.
Stockholms läns nåværende länsvapen.
**Stockholms läns våpen** er oppdelt i tre deler. I det venstre feltet har man Erik den helliges kronede hode, som er Stockholms byvåpen. I det midterste feltet er det et griffhode, som er en forkortet versjon av Södermanlands landskapsvåpen. I feltet til høyre har man rikseplet fra Upplands landskapsvåpen.

Det nåværende våpenet for Stockholms län ble komponert i 1968, da den største delen av området som til da tilsvarte Stockholms län, ble slått sammen med Stockholm by, som til da hadde stått utenfor länsinndelingen, og som hørte til under Överståthållarämbetet. Deler av det gamle Stockholm län ble samtidig overført til avgrensende län. Det erstattet da to våpen, et eldre våpen for länet (se under), og Överståthållarämbetets våpen.

Blasonering
-----------

> Sköld, genom en uppåtriktad kil av guld, vari ett avslitet svart griphuvud med näbb och tunga röda, kluven i blått, vari ett krönt S:t Erikshuvud av guld, och i rött, vari ett riksäpple av guld.
> 
> 
>

Tidligere våpen
---------------

Det länsvåpen som var i bruk fram til 1968.
Det eldre våpenet ble satt av den svenske regjeringen i 1941, og blasoneringen for våpenet lød: «I av guld och rött styckat fält en upprest, svart grip med blå beväring, därest dylik skall komma till användning, och med båda framklorna bärande ett riksäpple av guld.» Våpenet i seg selv hadde vært brukt tidligere.

Kilder
------

* Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas Arkivert 18. oktober 2012 hos Wayback Machine.
**Lyngdal tingrett** var en tingrett i Vest-Agder. Den ble opprettet som Lyngdal sorenskriveri etter kongelig resolusjon 25. september 1809, da Lister sorenskriveri ble delt i Lyngdal og Flekkefjord sorenskriverier. Sorenskriveriet hadde navn etter Lyngdal og bestod av tinglagene Foss, Berg, Vats og Helvig. Senere ble Øydne skilt fra Vats som eget tinglag, mens Foss ble delt i Søndre Undal og Nordre Undal tinglag. Øydne tinglag (Bjelland og Grindheim) ble overført fra Lyngdal sorenskriveri til Mandal sorenskriveri ved kongelig resolusjon 12. juli 1856. Tinglagene Nordre og Søndre Undal ble overført til Mandal sorenskriveri ved kongelig resolusjon 14. juli 1859. Fra 01. januar 1992 ble navnet endret fra Lyngdal sorenskriveri til Lyngdal tingrett, som senere er slått sammen med Flekkefjord tingrett til Lister tingrett.

Arkiv
-----

Arkivet etter Lyngdal sorenskriveri er avlevert til Statsarkivet i Kristiansand. Arkivet har et omfang på 148 hyllemeter.

Eksterne lenker
---------------

* Arkivkatalog for Lyngdal sorenskriveri hos Statsarkivet i Kristiansand.[*død lenke*]
* Skannede pantebøker fra Lyngdal sorenskriveri hos Digitalarkivet.
**Per Nordangård** (født 19. mars 1946 i Värnamo i Småland i Sverige, død 28. januar 2021 i Helsingborg) var en svensk journalist, redaktør og forfatter.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han vokste opp i Stockholm og var sønn av journalisten og forfatteren Folke Nordangård og bror til Magnus Nordangård, Ann-Christin Lindström Larsson, Magdalena Andreason og Johan Nordangård, den sistnevnte tidligere rektor for Södra Vätterbygdens folkhögskola. Per Nordangård var gift med Ulla O'Barius, journalist og tidligere administrerende direktør for Svenska Handelskammaren i Storbritannien.

### Karriere

Per Nordangård arbeidet på blant annet *Sydsvenska Dagbladet* og *Svensk Sjöfarts Tidning* innen han begynte i sin stilling som økonomijournalist for *Göteborgs-Posten* og fortsatte der med andre ansvarsfelter, blant annet som nyhetssjef og featuresjef, innen han i 1989 ble avisens sjefsredaktør. Årene 1994–2012 var han utenrikskorrespondent for Göteborgs-Posten med stasjonering i London. I flere år var han *kyrkorådsordförande* (menighetsrådsleder) i Ulrika Eleonora församling ved Svenska kyrkan i London. I løpet av sine mange år i Storbritannia skrev Per Nordangård en lang rekke bøker – og kåserisjangeren som han var så glad i kommer her klart til uttrykk.

For sine mangeårige innsatser innen yrkes- og foreningslivet ble Per Nordangård i 2006 tildelt Kungliga Patriotiska Sällskapets medalje av *första storleken*.

Per Nordangård var etter pensjonen bosatt i Båstad og var i flere år leder av *Film i Båstad*, som blant annet arrangerer Lilla filmfestivalen.

Per Nordangård døde i en alder av 74 år av covid-19 i Helsingborg den 18. januar 2021.

Bibliografi
-----------

* 2000: *Livet i London - om konsten att inte ha tråkigt*
* 2002: *Mitt England - eller När jag tog bussen till John Lennon*
* 2005: *LondonKorren mitt i smeten*
* 2008: *Utrikeskorrespondentens LONDON Dag för Dag*
* 2010: *Den siste korrespondenten*
* 2012: *På Villovägar i England*
* 2014: *Nya Upptäckter - Dagbok från Themsen till Panamakanalen*

Referanser
----------

1. ↑   www.gp.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  GP 30. januar 2021: *GP:s tidigare chefredaktör Per Nordangård är död*, lest 30. januar 2021
3. ↑  Christer El-Mochantaf (30. januar 2021). «Per Nordangård död i sviterna av covid-19» **(svensk)**. Expressen. Besøkt 1. februar 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
Utdrag fra livsminneintervju med Miljeteig av Skeivt arkiv.
**Per Miljeteig** er født 1947, og er oppvokst i Harstad, Bergen og Bærum. 

Per Miljeteig var med å starte opp Pluss i 1988, en selvhjelpsgruppe for hivpositive. Pluss slo seg senere sammen med Landsforeningen mot AIDS, og ble til HivNorge, der Miljeteig var nestleder på begynnelsen av 2000-tallet. Han var også styreleder i organisasjonen i perioden 2003-09.

Miljeteig har selv diagnosen hiv+ og har i store deler av sin karriere kjempet for hivpositives rettigheter og levevilkår. Han er utdannet psykolog og har jobbet i Barne- og familiedepartementet og var Norges representant i FN i arbeidet med Barnekonvensjonen. Senere jobbet Miljeteig i Unicef med implementeringen av konvensjonen. Deretter var han med å bygge opp barneforskningsnettverket Childwatch International. Miljeteig var norsk representant i et FN-oppnevnt utvalg som så på innreise- og oppholdsrestriksjoner som rammet og rammer hivpositive i en rekke land. Arbeidet førte til at blant andre land som USA og Kina opphevet sine reiserestriksjoner.

For sitt arbeid for hivpositives rettigheter og levevilkår mottok Per Miljeteig Plussprisen i 2010.

Referanser
----------

1. ↑   «Tidligere vinnere av Plussprisen»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Per Miljeteig (født 1947)». *Skeivt arkiv*. 8. september 2020. Besøkt 2. november 2021.
3. 1 2  «Hivaktivist og bestefar». *HivNorge*. 21. september 2010. Besøkt 2. november 2021.
4. ↑  St, Margarethe; berg (1. desember 2010). «Per Miljeteig fikk Plussprisen». *blikk.no* **(norsk)**. Besøkt 2. november 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Stockholms-Tidningen** (kjent som *Stocken*, *StT*) var i periodene 1889–1966 og 1980–1984 en liberal, senere sosialdemokratisk, morgenavis i Stockholm. I dag bæres navnet av en regional abonnementsavis som kommer i trykt versjon en gang i uken i samarbeid med Aktuellt i Politiken og Ny Tid.

Tre epoker
----------

### Storhetstiden

Stockholms-Tidningen ble grunnlagt i 1889, og nådde allerede i sutten av 1890-årene et opplag på over 100 000 eksemplarer. I storhetstiden var avisen Sveriges ledende morgenavis og fulgte en liberal, sosialreformistisk og forsvarsvennlig linje. Avisen var sterkt engasjert i stemmerettsbevegelsen og hadde også omfattende kulturell dekning. Stockholms-Tidningen var Sveriges største morgenavis frem til begynnelsen av 1930-årene, da Dagens Nyheter overtok tetplassen. 

I 1929 ble avisen slått sammen med Stockholms Dagblad. I 1937 ble avisen kjøpt av Torsten Kreuger, som solgte den videre til Landsorganisationen (sammen med Aftonbladet). I perioden 1946–56 var Torsten Kreugers sønn, Carl Kreuger, sjefredaktør. LO drev avisen i ti år med store tap (totalt ca. 180 millioner svenske kroner). 27. februar 1966 kom det siste nummeret av Stockholms-Tidningen ut.

### Et nytt forsøk

I 1980 gjenoppstod avisen som morgenavis, men ble begjært konkurs av eierne i 1984. Stockholms-Tidningen, som ble ledet av sjefredaktør Sven O. Andersson og redaksjonssjef Rolf Alsing, oppnådde i løpet av disse årene å få et godt rykte for god journalistikk og flere scoop, som iblant var ubehagelige for eierne. Blant annet lyktes det fotografen Paolo Rodriguez med teleobjektiv i Riksdagshuset å avfotografere Kjell-Olof Feldts dikt om de nylig gjennomførte lønnstakerfondene (*Löntagarfonder är ett jävla skit, men nu har vi baxat dom ända hit*).

### I dag: Ukeavis i liten skala

Stockholms-Tidningen ble startet på nytt i 1993 som søsteravis til Aktuellt i Politiken, og gis i dag (2006) ut som ukeavis med tilknytning til det sosialdemokratiske partiet. Avisen har ca. 2500 abonnenter, hovedsakelig i Stockholmsområdet. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** ISSN **·** LIBRIS
 |
En **satsvis fil** er en tekstfil som inneholder forskjellige kommandoer som er ment å bli kjørt av CLI-klienten på en datamaskin. Dette gjelder for DOS, OS/2 og Windowsversjonene som baseres på NT. I dag brukes ofte batch-skript i større sammenhenger for å automatisere handlinger som skal gjøres på datamaskinen. Dette er en enkel metode for lett å programmere systemet til å utføre kommandoer automatisk, og det kreves ingen kunnskaper om andre språk som C++ eller Visual Basic.

Kjøring av batch-skript
-----------------------

Ved kjøring av batch-skript brukes et shell-program. Dette er i Windows *command.com* eller *cmd.exe* (også kjent som ledetekst).
Shell-programmet kjører batch-skriptet linje for linje. I hovedsak er det som å åpne cmd.exe og skrive inn kommandoene manuelt.
Systemadministratorer bruker ofte .bat-filer for å endre innstillinger på flere datamaskiner i et nettverk. Dette er en mer rasjonell metode enn å skrive inn samme kommandoen på flere hundre datamaskiner.

Eksempler
---------

I dag er det flere forskjellige bruksområder for batch-filer. Nybegynnere innenfor IT bruker ofte batch-skript for å imponere venner med å lage liksomvirus. Et av disse skriptene kan for eksempel være et skript som starter et program flere ganger etter hverandre helt til PC-en krasjer eller man avslutter programmet.

```
@echo off
:starte
start =iexplore.exe
goto starte  

```

Skriptet ovenfor kommanderer datamaskinen til å åpne Internet Explorer.

Man kan også lage skript som avslutter maskiner i nettverket ved behov. Dette gjelder også den lokale datamaskinen og det er enkelt å bruke.

```
@echo off
shutdown -s -f
exit  

```

Dette skriptet avslutter den lokale datamaskinen uten advarsel. For å finne ut forskjellige parametere ved bruk av *shutdown*-kommandoen skriver man `shutdown /help` i cmd.exe.

Lage batch-skript
-----------------

Man kan lage en satsvis fil i et hvilket som helst tekstredigeringsprogram, f.eks. *Windows Notisblokk*. Man skriver skriptet og lagrer det med filendelsen *BAT* (blant annet for MS-DOS), *CMD* (blant annet for Windows NT eller OS/2). Filendelsen er viktig, ellers blir dokumentet sett på som et helt vanlig tekstdokument.

Kommandoer
----------

Kommandoene som kan brukes i batchskript er mange. Den beste måten å finne frem til rett bruk av forskjellige kommandoer er å prøve seg frem hvis man har litt kunnskap. Nedenfor er noen kommandoer for Windows:

* *ipconfig* – viser IP-adresse, og hvis man bruker prefixen /all vil du få mer informasjon.

Hvis du vil gi datamaskinen ny IP-adresse brukes da `ipconfig /release` og `ipconfig /renew`.
* *ECHO* – Skriver ut tekst i cmd.exe.
* *copy* og *xcopy* – kopierer filer
* *NET* – Kommando for funksjoner relatert til nettverk. Deling av filer, lokalgrupper, eksterngrupper og meldingsfunksjon.

For flere kommandoer kan man skrive "help" i CLI-klienten.

Se også
-------

* Batch-kjøring
**Satre Hill** er et skihoppanlegg ved byen Salisbury i det nordvestre hjørnet av delstaten Connecticut, USA. Det består av tre hoppbakker med størrelse K65, K30 og K20. Anlegget er eid av Salisbury Winter Sports Association.

Skihopping i Salisbury tok til da de norske brødrene John, Olav og Magnus Sætre fra Trysil kom dit på 1920-tallet. Den første hoppbakken på stedet ble tatt i bruk i 1927, og ble senere oppkalt etter Sætre-brødrene. Bakken hadde USAs nasjonale mesterskap i skihopping i 1933. Den ble modernisert i 1950 og hadde USA-mesterskapet igjen i 1952.

I 2009 ble Salisbury tildelt ungdomsskistevnet Junior Olympics for 2011 under forutsetning av at hoppbakken ble fornyet. Etter at byen hadde vedtatt å gi økonomiske garantier, samlet skiklubben inn over 700 000 dollar til ombyggingen. Det gamle tårnet av tre ble erstattet av en ny stålkonstruksjon i 2010, og det ble også bygd nytt dommertårn.

Bakkerekorden i K65-bakken er 73,5 meter, satt av Evan Bliss (USA) 12. februar 2011.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Skisprungschanzen-Archiv: Salisbury (besøkt 24. januar 2017)
2. ↑  Harold "Cork" Anson: *Jumping through time - A history of ski jumping in the United States and Southwest Canada*. Port Hole Publications, Florence, Oregon 2010. ISBN 978-0-9768107-7-3 (s. 81)
3. ↑  U.S. Ski & Snowboard Hall of Fame and Museum: Magnus Satre (besøkt 24. januar 2017)
4. ↑  Hartford Courant: Salisbury's Ski Jumping Tradition Continues (20. februar 2011, besøkt 24. januar 2017)
5. ↑  Only A Game: Salisbury: 1 Town, 1 Ski Jump, 53 Junior Olympians (26. februar 2011, besøkt 24. januar 2017)
6. ↑  Eastern Ski Jumping & Nordic Combined Foundation, Inc.: Let's watch the progress of the New Satre Hill Tower Arkivert 2. februar 2017 hos Wayback Machine. (bildeserie 2009-2011, besøkt 24. januar 2017)
**Tormod Petter Svennevig** (født 24. mai 1929 Eide i Aust-Agder, død 24. november 2016) var en norsk diplomat og politiker for Senterpartiet.

Svennevig ble født i Eide i Aust-Agder, og tok mastergraden i statsvitenskap ved The New School for Social Research i New York. Han begynte i Utenriksdepartementet i 1955, og var stasjonert ved ambassaden i Jugoslavia fra 1956 til 1958, i Sovjetunionen fra 1960 til 1963, ved FN-delegasjonen fra 1966 til 1968 og igjen i Sovjetunionen fra 1971 til 1972.

Fra 1972 til 1973, under Lars Korvalds regjering, var Svennevig statssekretær i Utenriksdepartementet. Han representerte Senterpartiet og var også medlem av Bærum kommunestyre og fylkesstyret for Senterpartiet i Akershus.

Svennevig var medlem av Forsvarskommisjonen fra 1974 til 1978. Han var Norges ambassadør i Iran fra 1979 til 1982, samt sideakkreditert til Pakistan. Perioden i Teheran falt sammen med gisselkrisen i Iran. Deretter var Svennevig en periode ekspedisjonssjef i Utenriksdepartementet og Departementet for utviklingshjelp. Han var Norges ambassadør i Polen fra 1986 til 1991 og deretter Norges ambassadør i Ungarn fra 1991 til 1994, med sideakkreditering til Kroatia.

Som pensjonist flyttet Svennevig tilbake til Homborsund nær Grimstad. Her ledet han den lokale avdelingen av Norges Forsvarsforening.

Tormod Petter Svennevig var kommandør av St. Olavs Orden.

Referanser
----------

1. ↑  «Nekrolog: Tormod Petter Svennevig». *Aftenposten*. Besøkt 11. desember 2016.
2. 1 2 3  «Tormod Petter Svennevig 70 år 24. mai». NTB. NTB. 5. mai 1999.
3. ↑  «Tormod Petter Svennevig 75 år 24. mai». NTB. NTB. 5. mai 2004.
4. ↑  «Jubilanter». *Aftenposten*. 24. mai 2009.
5. ↑  «Tormod Petter Svennevig 75 år 24. mai». NTB. NTB. 5. mai 2004.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Tormod Petter Svennevig hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** LCCN
 |
Toppen Bs sekundærfaktor måles mot A, da C ligger lengre borte.
**Sekundærfaktor** for en fjelltopp er den horisontale avstanden til nærmeste punkt med samme høyde på et høyere fjell. En fjelltopp er således det høyeste punktet innenfor en horisontal sirkel med sentrum i fjellets toppunkt og med radius lik sekundærfaktoren. Definisjonen benyttes ikke bare for fjelltopper, men for ethvert topografisk toppunkt. Sekundærfaktoren er et mål på hvor *frittliggende* et toppunkt er.

Bestemmelse av sekundærfaktor
-----------------------------

For toppunkter med små sekundærfaktorer bestemmes sekundærfaktoren enklest ved å måle avstanden til nærmeste høyereliggende punkt på et kart. For større avstander må avstanden bestemmes langs storsirkelen mellom punktene i henhold til WGS 84. For punkter i slakt terreng kan det være vanskelig å bestemme beliggenheten til toppunkt og høyereliggene punkt nøyaktig. Sekundærfaktoren har derfor gjerne en usikkerhet på rundt 0,1 km.

Skandinaviske toppunkter med størst sekundærfaktor
--------------------------------------------------

I Skandinavia med Åland finnes det ti toppunkter med sekundærfaktor større enn 100 km. Disse er vist i nedenstående tabell. Mange av toppunktene i tabellen er åser snarere enn fjell. Dersom man ønsker en liste over mektige fjell, kan dette åpenbart ikke oppnås ved å rangere toppunkter etter sekundærfaktoren alene. Hvis man derimot kombinerer primærfaktor og sekundærfaktor, kan man få en liste over høytragende og frittliggende fjell. Av tabellen fremgår at det finnes fem fjell i Skandinavia med primærfaktor høyere enn 1000 m og sekundærfaktor større enn 100 km: Galdhøpiggen, Kebnekaise, Oksskolten, Jiehkkevárri og Helagsfjället. Dette er ruvende fjell med en storslagen utsikt. 

| Nr. | Navn | Høyde(moh.) | Primær-faktor (m) | Sekundær-faktor (km) | Område |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Galdhøpiggen | 2 469 | 2 372 | 1 568 | Jotunheimen |
| 2 | Kebnekaise | 2 101 | 1 742 | 757 | Lappland |
| 3 | Tomtabacken | 377 | 282 | 250 | Småland |
| 4 | Oksskolten | 1 916 | 1 381 | 193 | Nordland |
| 5 | Møllehøj | 171 | 158 | 192 | Jylland |
| 6 | Orrdalsklint | 129 | 129 | 181 | Åland |
| 7 | Jiehkkevárri | 1 834 | 1 736 | 156 | Troms |
| 8 | Helagsfjället | 1 796 | 1 132 | 152 | Härjedalen |
| 9 | Lojsta hed | 82 | 82 | 123 | Gotland |
| 10 | Knøsen | 136 | 136 | 108 | Vendsyssel-Thy |
| 11 | Tornberget | 111 | 110 | 97 | Södermanland |

I Norden utover Skandinavia er det noen fjell med stor sekundærfaktor

| Nr. | Navn | Høyde (moh.) | Primær-faktor (m) | Sekundær-faktor (km) | Område |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Gunnbjørns Fjeld | 3 694 | 3 694 | 3 254 | Grønland |
| 2 | Newtontoppen | 1 713 | 1 713 | ca. 748 | Svalbard |
| 3 | Hvannadalshnjúkur | 2 110 | 2 110 | 715 | Island |
| 4 | Beerenberg | 2 277 | 2 277 | ca. 592 | Jan Mayen |
| 4 | Slættaratindur | 880 | 880 | 448 | Færøyene |
|

Se også
-------

* Primærfaktor
* Liste over norske fjelltopper med størst sekundærfaktor
**Per Mørch Hansson** (født 4. mars 1905 i Kristiania, død 6. oktober 1994 samme sted) var en norsk forretningsmann, direktør for Storebrand.

Etter eksamen fra Kristiania handelsgymnasium 1921 og examen artium 1922 ble det cand.jur. i 1926 og jobb i Storebrand, som var et forsikringsselskap der faren var sjef. To års opphold i utlandet hadde også brakt ham til Tyskland, USA og Frankrike. Fra 1937 ledet han avdelingen for utenland, og tre år etter overtok han etter sin far som administrerende direktør, innsatt 9. april 1940, den dagen tyske styrker inntok landet. 

I sitt virke så han de store linjer samtidig med at enkeltheter hadde hans oppmerksomhet. Etter å ha gitt seg som direktør i 1965 og mottatt sin andre St. Olavs Orden samme året, var han styreformann til 1976. Han var også styreformann en tid for Scandinavian Airlines System og ellers medlem i styret for Det Norske Luftfartsselskap, Den norske Creditbank, Saugbrugsforeningen, Elektrokemisk og Sulitjelma Gruber.

Han var sønn av Christian Hansson (1870–1960), direktør i Storebrand, og Dagny Holmboe (1872–1957) fra Tromsø og av slekten Holmboe. Først var han gift 1928–1937 med Mimi Egeberg (1905–1999), datter av godseier Westye Parr Egeberg (1877–1959) av Egeberg (slekt fra Sjælland). Fra 1939 var han gift med Astri Scott-Hansen (1993–2000), datter av Axel Aubert som var generaldirektør i Norsk Hydro.

*Se Hansson (slekt fra Trondheim) for farssiden og Holmboe på morssiden*
Ellers var han norgesmester i tennis for Idrettsforeningen Ready (etablert 1907), det var i mixed doble at han i 1926 vant i samspill med OL-deltakeren fra 1924, Caro Dahl (1890–1979). I herredouble ble det norgesmesterskap i årene 1931, 1932 og 1933 i samspill med Ragnar Hagen (1908–1969) som var far til Carl Ivar Hagen. Mørch Hansson var også skihopper som i 1925 deltok i Holmenkollrennene i juniorklassen, såvel som aktiv seiler. Som medlem av Norges Idrettsforbunds finanskomité mottok han i 1961 forbundets hederspokal. I mange år var han også styreformann for Kunstindustrimuseet. Han ble i 1959 gjenvalgt som representantskapets ordfører i Kongelig Norsk Automobilklub (etablert 1907).

Referanser
----------

1. ↑   Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID Per\_M\_Hansson, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Inger Døving, *Per M. Hansson* i Norsk biografisk leksikon.
3. ↑  Rie Bistrup, *Pensjonist i heldagsjobb—rekord i tillitsverv. Per M. Hansson: Nøkkelen til suksess, lite mat – mye søvn* i Aftenposten den 8. juni 1968.
4. ↑  *Per M. Hansson* nekrolog i Aftenposten den 12. oktober 1994.
5. ↑  *Per M. Hansson gjenvalgt i KNA* i Aftenposten den 27. mai 1959.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Sela Ann Ward** (født 11. juli 1956 i Meridian i Mississippi) er en amerikansk skuespiller som har opptrådt på film og TV.

Ward er kjent for sine roller som karakteren Teddy Reed i den amerikanske TV-serien *Sisters* fra 1991 til 1996 og som karakteren Lily Bemanningen i serien *Once and Again* mellom 1999 og 2002. I juli 2010, annonserte den amerikanske TV-kanalen CBS at Ward kunne komme til å fremstå som en ledende figur i den syvende sesongen av den populære kriminalitets-serien *CSI: NY*. 

Ward ble født i 1956 som den eldste av fire barn av Annie Kate (født Boswell), en husmor som døde av eggstokkreft den 12. februar 2002, og Granberry Holland Ward som jobbet som elektroingeniør og døde 13. januar 2009. Hun har en yngre søster, Jenna, og to brødre, Brock og Granberry III. Ward ble utdannet på University of Alabama, hvor hun opptrådte som en av Crimson Tide-cheerleaderene, og hun tok blant annet hovedfag innen kunst og reklame. 

Ward ble opprinnelig tilbudt både rollen som Megan Donner i serien *CSI: Miami* og rollen som Susan Mayer i serien *Frustrerte fruer*, men hun takket nei til begge rolle-forespørsmålene. Disse rollene gikk senere henholdsvis til Kim Delaney og Teri Hatcher. Ward sa at hun ikke ønsket hovedrollen i slike TV-serier fordi det ville kreve at hun måtte være så lenge unna familien sin.

Ward har vært gift med Howard Sherman siden 1992.[] Etter møte med to fosterbarn under en ferietur til hjemstaten Mississippi i 1997 bestemte Ward seg for å skape et bredere tilbud til mishandlede og forsømte barn, ved å sørge for og delvis finansiere etableringen av et husly for de som venter på plassering i fosterhjem.

Filmografi
----------

* 2016 - Independence Day: Resurgence som Lanford, USAs nåværende president
* 2006 - The Guardian som Helen Randall
* 1996 - My Fellow Americans som Kay Griffin
* 1993 - Jaget som Helen Kimble

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 4740856, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Sela Ward – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Sela Ward på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Sela Ward hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) Sela Ward i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Sela Ward på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Sela Ward på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Sela Ward på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Sela Ward på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Sela Ward hos Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) Sela Ward hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) Sela Ward hos TV Guide Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Malonsyre** er en dikarboksylsyre med kjemisk formel CH2(COOH)2. Ionisert form av malonsyre, slik som dets estere og salter, er kjent som **malonater**. For eksempel, dietylmalonat er malonsyres etyl ester. Navnet kommer fra Latin *malum*, som betyr *eple*.

Biokjemi
--------

Kalsium saltet av malonsyre finnes i høye konsentrasjoner i rødbeter. Malonsyrens normaltilstand er som hvite krystaller.

Organisk syntese
----------------

En klassisk fremstilling av malonsyre starter fra eddiksyre. Denne syren blir klorert til kloreddiksyre. Natriumkarbonat danner natrium salt som så blir reagert med natriumcyanid til cyanoeddiksyresaltet i en nukleofil substitusjon. Nitril gruppen can bli hydrolysert med natriumhydroksid to natriummalonat og acidification affords malonsyre.

Organiske reaksjoner
--------------------

I en velkjent reaksjon inngår malonsyre i en kondensasjonsreaksjon med urea til barbitursyre. Malonsyre brukes ofte som enolat i Knoevenagel kondensasjoner eller kondenseres med aceton og danner Meldrums syre. Dets estere brukes også for -CH2COOH synton i malonestersyntese.

Patologi
--------

Når forhøyede malonsyrenivåer er ledsaget av forhøyede metylmalonsyrenivåer kan dette indikere den ofte uoppdagede  metabolske sykdommen kombinert malonsyre- og metylmalonsyreuri (CMAMMA). Ved å beregne ratioen mellom malonsyre og metylmalonsyre i plasma kan CMAMMA skilles fra klassisk metylmalonsyre-acidemi.

Referanser
----------

1. ↑  NIH Intramural Sequencing Center Group; Sloan, Jennifer L; Johnston, Jennifer J; Manoli, Irini; Chandler, Randy J; Krause, Caitlin; Carrillo-Carrasco, Nuria; Chandrasekaran, Suma D; Sysol, Justin R (2011-09). «Exome sequencing identifies ACSF3 as a cause of combined malonic and methylmalonic aciduria». *Nature Genetics*. 9 **(engelsk)**. 43: 883–886. ISSN 1061-4036. PMC 3163731 Åpent tilgjengelig. PMID 21841779. doi:10.1038/ng.908.  Sjekk datoverdier i `|dato=` (hjelp)CS1-vedlikehold: PMC-format (link)
2. ↑  de Sain-van der Velden, Monique G. M. (2016). «A New Approach for Fast Metabolic Diagnostics in CMAMMA». I Morava, Eva. *JIMD Reports, Volume 30*. 30. Springer Berlin Heidelberg. s. 15–22. ISBN 978-3-662-53680-3. PMC 5110436 Åpent tilgjengelig. PMID 26915364. doi:10.1007/8904\_2016\_531. CS1-vedlikehold: PMC-format (link)

Kilder
------

* (no) Malonsyre i Store norske leksikon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Malonic acid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* pH spectrum  Disodium Malonate
* pH spectrum  Malonic acid copper complex

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNE
 |
Fårikål er Norges nasjonalrett
**Nasjonalrett** er en matrett som representerer et spesielt land, nasjon eller region.

Nasjonalretter kan oppstå av flere grunner. Det kan være fordi det er en vanlig matrett for størstedelen av innbyggerne, at den representerer etniske folkegrupper i et land, eller fordi det er en særegen matrett med landets eller regionens egne produserte ingredienser. 

Nasjonalretter er en del av nasjoner eller regioners identitet og selvbilde. Under den europeiske imperialismen opprettet land nasjonalretter med formål å skille seg ut ifra sine rivaler.

Nasjonalretter
--------------

* Sushi - JapanSushi - Japan
* Haggis - SkottlandHaggis - Skottland
* Paella - SpaniaPaella - Spania
* Nasi lemak - MalaysiaNasi lemak - Malaysia
* Peking and - KinaPeking and - Kina
* Mansaf - JordanMansaf - Jordan
* Bigos - PolenBigos - Polen
* Stekt flesk - DanmarkStekt flesk - Danmark
* Kjøttboller - SverigeKjøttboller - Sverige

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** NKC
 |
**Sel** betegner et hus på en seter eller støl. Huset følger gjerne en akershusisk grunnplan eller trerommsplan, men variasjoner er vanlig og huset er kan være bygd sammen med uthus. Vanligvis har et sel kjøkken (og soverom) (utsel) og melkebod (melkesel/innsel) hvor melk foredles til smør og ost.

Lokalt brukes det også utsel og innsel etter rommenes funksjon og plassering. Utselet kan være der grua er plassert, som da kan oppfattes som kjøkkenet, eller en åpen svalgang eller lignende. Innselet kan være inne i bygningen, da gjerne den tømrede delen av bygningen, eller rom innenfor der grua er plassert dersom dette rommet omtales som utselet.

Større sel kan i tillegg ha eget soverom eller hems.

Tidligere ble sel også brukt som navn på overnattingssteder. Stedsnavn som Sel, Selbu eller Salhus kan komme av dette.[]

Eksterne lenker
---------------

* Sogn og Fjordane fylkeskommune: Kvilestølen[*død lenke*]
* Digitalt fortalt: Hellebøstølane i Lavik
* Hendt på Myklebust før og no.
**Reidar Haaland** (født 21. februar 1919 i Stavanger, død 17. august 1945 i Oslo) var fabrikkarbeider, butikkeier, frontkjemper og betjent i Statspolitiet. Han torturerte flere fanger og var den første nordmannen som ble henrettet i det norske landssvikoppgjøret etter andre verdenskrig.

Haaland ble medlem av Nasjonal Samling i desember 1940, men han meldte seg ut av partiet i mai 1941. Et par måneder senere stilte han som frivillig til den nyopprettede Norske Legion. Han tjenestegjorde to år ved Leningradfronten i Sovjetunionen. Etter retur til Norge møtte han Sverre Riisnæs, som tilbød Haaland en stilling i Statspolitiet. I denne stillingen torturerte Haaland minst ni norske fanger. 

Den 9. august 1945 ble Haaland første nordmann som mottok dødsdom under rettsoppgjøret etter krigen. Han ble henrettet ved skyting den 17. august på Akershus festning.

Den strenge dommen mot ham dannet presedens for domsavsigelser i flere senere saker mot norske torturister.

Referanser
----------

1. ↑

Portal: Andre verdenskrig
Tidligere **Hønefoss Brug** (Hønefoss Træsliberi)
**Hønefoss Brug** ble anlagt som **Hønefoss Træsliberi** i 1880 av industripionéren Christian August Anker (1840–1912) fra Halden, bror av Herman Anker.

I 1873 kjøpte Anker de såkalte *Arnemann'ske eiendommer* på Sørsiden i Hønefoss for 28 000 speciedaler. I årene fram mot 1879/1880 fortsatte oppkjøpene hans langs sørsiden av Hønefossen, inntil han satt på alle eiendommene og vannrettighetene i fossen. Samtidig bygget han Hønefoss Træsliberi som startet sin produksjon av tremasse i 1881. 
Hønefoss Træsliperi ble bygget av "Myrens mek. Værksted", Christiania, tegningen signert J. Jensen og datert 22. Marts 1881. (Kari Hoels bok "Beauty & Utility" side 120). 
Hønefoss Træsliberi hadde en årsproduksjon på ca. 7 000 tonn til å begynne med, økende opp mot ca. 15 000 tonn omkring år 1890. Sliperiet var tidlig ute med bruk av ny teknologi. Alt i 1885 ble det bygd en liten kraftstasjon i fossen, som skulle gi sliperiet belysning innvendig. Slipesteinene var også direktedrevne av turbinene noe som ga betydelig økt effekt i forhold til det som var vanlig på denne tiden.

I 1893 blir tresliperiet solgt til det engelske firmaet Edward Lloyd Limited (blant annet eier av Lloyd's Illustrated London Newspaper og Daily Chronicle i London), som hadde stort behov for tremasse til sine papirmaskiner ved Themsen.

Den nye eieren bygget to nye sliperier og moderniserte det gamle i tiden fram mot år 1909. Det første sliperiet sto ferdig i 1894/1895 og var det første sliperiet i Norge som brukte varmslipsteknologi. Kapasiteten var på ca. 16 000 tonn. I 1900 sto det andre nye sliperiet klart. Totalproduksjonen var da kommet opp i 26 000 tonn. I 1909 sto også ombyggingen av det gamle sliperiet ferdig, blant annet med et nytt bygg, og årsproduksjonen steg til omkring 38 000 tonn. På denne tiden hadde bedriften cirka 300 ansatte.

I 1918 kjøper imidlertid de to tidligere kommunene Hønefoss og Norderhov Hønefoss Brug av Lloyd, som imidlertid fortsatte å drive tresliperiene som leietaker fram til 1936, da virksomheten ble nedlagt for godt. Kommunenes oppkjøp dreide seg om å sikre rettighetene til vannkraften, og alt i 1920 sto Hønefoss kraftstasjon I klar.

Hønefoss Brug eksisterer fortsatt og er i dag en moderne trelastbedrift med lokaler på Kilemoen. Lokalene på den gamle tomten ved fossen leies ut, men bruket eier i dag kun en mindre del av de opprinnelige lokalene. I den delen av lokalene hvor tresliperiene lå ligger i dag Ringerike Stormarked (også kjent som Stormarkedet), som har en rekke mindre foretak under taket. Før Stormarkedet tok over ble lokalene benyttet av Nasjonal Pappemballasjeindustri (lokalt bedre kjent som *NAPI*) og senere Norpapp Industri i en årrekke (nå kjent som Smurfit Kappa Norpapp).

Se også
-------

* Hønefoss bru
* Ringerike Stormarked
* Tippen
* Sørsiden
* Hønefoss kraftstasjon I
Lengdesnitt av en metemark.  

Pr-protostomium (fremre ledd)  

A-hjerne (sett nedenfra)  

m-munn  

I, II og III-kroppshule
**Sekundær kroppshule** eller **coelom** er en åpning inne i kroppen der innvollene ligger. De mest primitive dyrene, slike som nesledyr og flatormer har ikke noen sekundær kroppshule. Maneter har ingen indre organer, men hos flatormene ligger tarmen innleiret i kroppens vev.

Funksjon
--------

Hos høyere dyr finnes forskjellige former for sekundære kroppshuler, der tarmene og andre organer ligger mer eller mindre fritt. Dette tillater organene å bevege seg uavhengig av kroppen egne bevegelser og gir mulighet for peristaltiske bevegelser i tarmene og en pumpesystem (hjerte) for kroppsvæsker (sirkulasjonssystem).

En velutviklet sekundær kroppshule er derfor en forutsetting for at et dyr kan ha effektiv fordøyelse og sirkulasjon, og derved kunne være stort og aktivt. Maneter kan vokse seg store ved at det indre laget består av gelé uten særlig stoffskifte, mens de aktive cellene bare utgjør et tynt lag ut mot vannmassene. Alle andre større dyr har for høyt stoffskifte til at kroppens celler kan ligge leiret inn i en massiv kropp uten noen form for indre åpninger.

Eucoelomater, pseudocoelomater og acoelomater
---------------------------------------------

Et fullt utviklet kroppshulesystem finnes hos mange dyregrupper, og har utviklet seg minst to ganger uavhengig av hverandre hos deuterostomier (ryggstrengdyr og pigghuder) og protostomier (de fleste andre rekker). Hos disse dyrene dannes kroppshulen som åpninger i mesodermen under fosterutviklingen. I det ferdig utviklede dyret vil og både innsiden av kroppshulen og utsiden av de indre organene er kledd i mesothelium. Slike dyr kalles **eucoelomater**.

En del grupper med mindre dyr har en såkalt «falsk» kropshule, der tarm og gonader ligger badet rett i en væskefullt hule, uten å være pakket i mesothelium. En slik kroppshule gir mindre effektiv sirkulasjon og utstkillelse av avfallstoffer, og disse dyrene er avhengige av å være lange og tynne, slik at avfallstoffer kan diffundere bort over overflaten. Slike dyr er derfor stort sett ganske små. Dyr med dette systemet kalles **pseudocoelomater**, og den vanligste dyregruppen med dette systemet er rundormer.

Dyr uten sekundær kroppshule kalles **acoelomater**. Foruten nesledyr og flatormer omfatter de acoelomate dyrene rekkene Nemertea, Gastrotricha, Entoprocta og Gnathostomulida.

Referanser
----------

1. ↑  Overhill, Raith, red. (2006). «What are the advantages of the coelem and metamarism?». *An introduction to the invertebrates* (2nd utg.). Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-85736-9.
2. ↑  R.C.Brusca, G.J.Brusca (2003): *Invertebrates.* Sinauer Associates (2. utg.), Sunderland Mass, side 379, ISBN 0-87893-097-3.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Reidar Djupedal** (født 22. mars 1921 i Oslo, død 29. juli 1989) var professor i nordiske språk og litteratur ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet.

Etter eksamen på engelsklinja ved Firda gymnas på Sandane i 1941, studerte Djupedal ved Universitetet i Oslo til høsten 1943. 
Da ble han arrestert og sendt til konsentrasjonsleiren Buchenwald, som én av de såkalte Tysklandsstudentene. Han kom hjem våren 1945, tok opp igjen studiene ved Universitetet i Oslo, og i 1950 tok han språklig-historisk embetseksamen.

I 1950-1951 arbeidet han med *Norsk Ordbok*. Fra 1951 til 1956 var han lektor i norsk ved Københavns Universitet, og fra 1962 til 1969 var han dosent i nordisk språkvitenskap ved Universitetet i Bergen. I 1969 ble han professor ved Norges lærerhøgskole, og satt i stillingen til han gikk av med pensjon i 1988.

Djupedal er spesielt kjent for arbeidet sitt med Ivar Aasen, blant annet gav han ut Aasens brev og dagbøker i tre bind, og sammen med Johannes Gjerdåker gav han også ut Aasens *Norske ordsprog*, og skrev et langt etterord til verket. Djupedals Aasen-samling er oppbevart på Aasentunet.

Djupedal skrev også mye om færøysk, Aasmund Olavsson Vinje, Dølen, samt norske folkeeventyr og lyrikk. Han var også opptatt av å gi Olea Crøger den oppmerksomheten han mente hun fortjente i innsamlingsarbeidet med norske folkeeventyr.

Reidar Djupedal var far til Øystein Djupedal.

Bibliografi (utvalg)
--------------------

* Djupedal, Reidar: Knud Leem og hans "Beskrivelse over Finmarkens lapper". *Heimen* XI, s. 308-315, 449-473.
* Djupedal, Reidar 1952: *Eitt sindur um V.U. Hammershaimb.* Ringkjøping, 1952. 112 s.
* Djupedal, Reidar 1957-1960: *Brev og dagbøker / Ivar Aasen*. Oslo : Samlaget,. 3 bind.
* Djupedal, Reidar 1992: *Dar finst korkje vind elder væte*. Munnlege folketradisjonar frå Selje etter Emil J. Djupedal. Redigerte av Ingrid Djupedal. H. Aschehoug & Co. (W. Nygaard). Oslo 1992. ISBN 82-03-17234-2
* Gjerdåker, Johannes og Djupedal, Reidar 1982: *Norske ordsprog / Ivar Aasen*. Voss : Vestanbok forlag. 366 s.

Referanser
----------

1. ↑   www.stortinget.no, besøkt 2. september 2019[Hentet fra Wikidata]

Om ham
------

* Eirik Helleve. «Noko om Reidar Djupedal i åra 1950-1960». I: *Syn og Segn*, nr 4, 2010

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** Fangeregisteret

 |

Portal: Andre verdenskrig
Det finnes to **nasjonalparker i Skottland**, Loch Lomond and the Trossachs (opprettet 2002) og Cairngorms (opprettet 2003). 

Parkene er beskyttet under *National Parks (Scotland) Act 2000*. Denne loven ble vedtatt av Skottlands parlament nesten seksti år etter at Storbritannia først begynte å ta opp tanken om nasjonalparker. Med tanke på hvor sent Skottland fikk sin første nasjonalpark er det ironisk at det var en skotte, John Muir, som la grunnen for verdens første nasjonalpark, Yosemite i USA. 

Mesteparten av området er på private hender. Det meste er også kulturlandskap, hvor skogdrift, sauehold og planting av innførte tresorter har ført til at parkene ikke representerer et skotsk «urlandskap». 

Hver av parkene styres av en egen parkmyndighet, en National Park Authority. I skotsk lovgivning har man tatt med de samme to hovedmålene som i England og Wales, nemlig bevaring og nytelse av naturen. I tillegg har man med fire mål som ikke er definert i lovgivningen i England og Wales:

* Å bevare og forbedre områdets kulturelle og naturmessige arv
* Å fremme forsvarlig bruk av områdets naturressurser
* Å fremme forståelse for og glede av (inkludert bruk til rekreasjon) områdets spesielle kvaliteter
* Å fremme forsvarlig økonomisk og sosial utvikling blant områdets innbyggere

Det helhetlige målet for parkmyndighetene er å sikre at nevnte mål oppnås kollektivt og på en koordinert måte. De fire målene er likeverdige, men i henhold til Sandfordprinsippet skal det første målet gis større tyngde når det er uforenlige konflikter mellom dem.

| * v
* d
* r
Nasjonalparker i Storbritannia |
| --- |
| England og Wales | Brecon Beacons **·** The Broads **·** Dartmoor **·** Exmoor **·** Lake District **·** New Forest **·** North York Moors **·** Northumberland **·** Peak District **·** Pembrokeshire Coast **·** Snowdonia **·** Yorkshire Dales **·** South Downs | Storbritannias flagg |
| Skottland | Cairngorms **·** Loch Lomond and the Trossachs |
| Nord-Irland | *Ingen nasjonalparker* **·** (Foreslått: Mournefjellene) |
| *Se også Area of Outstanding Natural Beauty* |
**Reidar Arvid Gausdal** (født 15. juni 1949) var ordfører i Flekkefjord kommune for Venstre i perioden 2007-2011. Han ble valgt til ordfører ved direktevalg i 2007. Gausdal var varaordfører i forrige periode, og i et halvt år hadde han ordførervervet da Sigmund Kroslid var vikar for Jon Lilletun på Stortinget. Kåre Mathiassen fra Høyre ble varaordfører etter at Venstre, Høyre, Senterpartiet og Arbeiderpartiet ble enige om et samarbeid. Etter kommunevalget 2011 ble han igjen varaordfører.

Før han ble heltidspolitiker jobbet Gausdal som postbud, og bortsett fra tiden han gikk på postskole i Stavanger og Bergen, har han bodd i Flekkefjord hele livet. Han kom inn i politikken i 1991 fordi tidligere ordfører Petter J. Peersen ville ha noen som kunne tale fotballens sak i kommunestyret, og Reidar Gausdal, som hadde vært spiss på Flekkefjord Fotballklubb, ble ansett for å kunne gjøre det. Fra 16.-plass på Venstres liste i 1991 fikk han fast plass i kommunestyret.

Kilder
------

* Torbjørn Witzøe: «Fra listefyll til ordfører», *Fædrelandsvennen Kultur* 12. juni 2009, side 15.
* «Flekkefjord får Høyre-ordfører», NRK Sørlandet 14. september 2011; besøkt 28. mai 2013.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Sigmund Kroslid** | **Ordfører i Flekkefjord**(2007–2011) | Etterfølger:**Jan Sigbjørnsen** |
**Kristoffer Haraldseid** (født 17. januar 1994) er en norsk fotballspiller som fra den 31. desember 2022 er klubbløs.

Karriere
--------

### Klubbfotball

Han har tidligere spilt for SK Vats 94, Skjold IL og FK Haugesund. Han har spilt 118 seriekamper for FK Haugesund i Tippeligaen siden 2011. Han har de aller fleste kampene i FK Haugesund spilt på høyre back, høyre vingback og høyre midtbane. Haraldseid har siden 2014 vært ansett som fast på laget.

Han debuterte i Tippeligaen for Haugesund den 27. august 2011 i en bortekamp mot Vålerenga, en kamp som Vålerenga vant 3–2.

Sesongen 2013 ble en sportslig opptur både for laget og personlig. FK Haugesund endte på en historisk tredjeplass i Tippeligaen. Kristoffer Haraldseid var involvert i nesten alle kampene, og spilte 8 fra start, og kom inn ved 16 anledninger. I tillegg scoret Vatsbuen sitt første mål for klubben i kampen mot Sogndal borte 28. juli 2013 (1-1).

Etter sesongen 2016 var det spekulasjoner om at Kristoffer Haraldseid var på vei til RBK, eller klubber i utlandet, men ingenting manifesterte seg. Til slutt skrev han under på en ny kontrakt med Haugesund.

### Ungdomslandslag

Han har til sammen 66 kamper og 1 mål på aldersbestemte landslag siden sin debut som 15 åring den 22. september 2009 mot Sverige.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 183617, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Kristoffer Haraldseid Kampstatistikk fotball.no
3. ↑  Kampreferat av Vålerenga - Haugesund -27.08.2011 18:00
4. ↑  Kampreferat av Sogndal - Haugesund - 28.07.2013 18:00
5. ↑  Kampreferat av Norge - Sverige - 22.09.2009 17:00

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kristoffer Haraldseid – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Kristoffer Haraldseid – Soccerway Rediger på Wikidata

* (no) Kristoffer Haraldseid – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Kristoffer Haraldseid – FBref Rediger på Wikidata
* Spillerprofil hos Altomfotball.no
* Spillerprofil hos FK Haugesund

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |