Sancaiglasert hest, Tangdynastiet, 7.-8. århundre.
**Sancai** (kinesisk: 三彩; pinyin: **Sāncǎi**, = «tre farger») er en i utgangspunktet glaseringsmetode der tre farger benyttes for dekorere keramikken/porselenet.

Teknikk
-------

Blyglasert *sancai* keramikkrukke, Tangdynastiet, 700-tallet.
Grunnlaget for *sancai*glasert keramikk er av hvitt leirgods. Det glaseres og brennes ved temperaturer på rundt 800 grader celsius. *Sancai* var en form for bly-glasur: Blyoksid var glasurens hovedflux, ofte iblandet kvarts i blandingsforholdet 3:1. Den polykrome effekt oppnås ved bruk av kobber (som blir grønn), jern (som får brungul farge), og av og til mangan og kobolt (som blir blå).

Forløperformer, tidlig *sancai*
-------------------------------

*Sancai* påfølger historisk grønnglasert steintøy, som var særlig vanlig i Handynastiets siste fase (25-220 e.Kr.).

Man kan se ansatser til *sancai* også i noen keramikkarbeider fra det nordlige Qis tid (550-577). I Nordlig Qi-graver er det blitt funnet forseggjorte porselensartefakter med grønt design av et slag som man tidligere antok ført ble utviklet under Tang-dynastiet. Nevnes kan en slik farget krukke funnet i en Nordlig Qi-grav som ble lukket i 576 e.Kr.

Tang-*sancai*
-------------

Den fullt utviklede *sancai*teknikken ble utviklet på Tangdynastiets tid. Man skal ikke ta ordet *san* («tre») helt bokstavelig, for det kunne kunne til tider være flere enn tre farger benyttet. I Vesten ble av og til *sancai*porselen omtalt som *egg-and-spinach*, for hyppig brukte farger var grønt, gult og hvitt (skjønt de siste to fargene kanskje kunne beskrives bedre som *rav* og *off-white* eller *krem*farget).

*Sancai* var vanlig i Kinas nordlige halvdel. Det ble benyttet hvit og gulbrun-brent sekundærkaoliner og ildfast leire.

Blant de mest kjente produksjonssteder i nord kan nevnes Tongchuan i Shaanxi, Neiqui i Hebei og Gongxian (*Gongyi yaozhi*, 巩义窑址) i Henan,.

*Sancai*inspirert porselen utenfor Kina
---------------------------------------

*Sancai*glasert porselen fant veien blant annet langs *silkeveien* til Midtøsten og Europa, og inspirerte mange etterligninger opp gjennom århundrene i for eksempel Syria og Italia. Den fikk også etterligninger i Japan.

Billedgalleri kinesisk *sancai*
-------------------------------

* Figur fra Tangdynastiets tidFigur fra Tangdynastiets tid
* Utlending på kamel, sancaistil, Tang.Utlending på kamel, *sancai*stil, Tang.
* Sancaihest, Tang, i Shanghaimuseet*Sancai*hest, Tang, i Shanghaimuseet
* Tang sancai-krukkeTang *sancai*-krukke
* Liao-sancai luohan, ca 1000.Liao-*sancai* luohan, ca 1000.
* Liao, 10.-12. århundre.Liao, 10.-12. århundre.

Billedgalleri vestlige etterligninger
-------------------------------------

* Syrisk trefarget keramikk, 13. århundre.Syrisk trefarget keramikk, 13. århundre.
* Syrisk trefarget keramikk, 13. århundre.Syrisk trefarget keramikk, 13. århundre.
* Kypriotisk trefarget keramikk, 14. århundre.Kypriotisk trefarget keramikk, 14. århundre.
* Italiensk trefarget keramikk, 15. århundre.Italiensk trefarget keramikk, 15. århundre.
* Italiensk trefarget keramikk, 15. århundre.Italiensk trefarget keramikk, 15. århundre.
* Italiensk trefarget keramikk, 15. århundre, Louvre.Italiensk trefarget keramikk, 15. århundre, Louvre.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Shanghai Museums permanente utstilling.
2. ↑  Michael Sullivan: *The arts of China*, s. 19 *ff*
3. ↑  Nigel Wood: *Chinese glazes: their origins, chemistry, and recreation*, s. 200
4. 1 2  Wood, Nigel (1999). *Chinese Glazes*. A.C. Black, London. ISBN 0-7136-3837-0.

Litteratur
----------

* Cécile et Michel Beurdeley: *La Céramique chinoise - Le Guide du connaisseur*, Office du livre, Fribourg - Éditions Vilo, Paris, 1974
* Nigel Wood: *Chinese Glazes*, A.C. Black, London, 1999 ISBN 0-7136-3837-0
* *Tang Sancai*, Alliance Francaise de Singapour, 2010, ISBN 9789810837709

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sancai – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* A Handbook of Chinese Ceramics fra The Metropolitan Museum of Art

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |