Aura med et sikksakk-forstyrrende lysfenomen, forklart i forbindelse med migrene med aura.
**Aura** er et sanseinntrykk av flyktig karakter som typisk gjør seg gjeldende i et kort tidsrom før visse typer nevrologiske lidelser kommer til uttrykk, som for eksempel epilepsianfall, migreneanfall og klasehodepineanfall med mer. Aura som begrep blir spesielt benyttet om forstyrrende fenomener som gir ulike syn-, hørsel-, og/eller smaksfornemmelser. Mange tar aurafasen som et varsel på at et anfall er i anmarsj, men aura kan også opptre uten anfall. Hvor lenge aurafasen varer er imidlertid varierende.

Advarsel
--------

De som lider av migrene med aura bør ikke innta triptaner i aurafasen. Triptaner virker heller ikke på aura. I aurafasen er blodårene i hodet krympet, og triptaner kan forsterke krympingen ytterligere, noe som i ytterste konsekvens øker risikoen for hjerneslag. I noen tilfeller vil allikevel enkelte leger anbefale pasienten å bruke et triptan i denne fasen, trolig fordi noen mener at faren er overdrevet eller at pasienten ikke tilhører risikogruppen. Det er uansett to typer migrene man aldri skal ta triptaner i aurafasen med; migrene med hjernestammeaura (basilarismigrene) og hemiplegisk migrene.

Aura er sanseinntrykk
---------------------

Aura kan komme til uttrykk som lysfenomener (for eksempel lysende sikksakk-linjer eller andre former av forstyrrende lys i synsfeltet), tunnelsyn, svarte (blinde) eller utydelige flekker i synsfeltet, flytende stjerner i synsfeltet, midlertidig blindhet og lydømfintlighet med mer, men det kan også manifestere seg som merkelige lukter, nummenhet, frykt, svimmelhet, følelsen av å gå ved siden av seg selv med mye mer, og opplevelsen av å høre stemmer eller lyd som ikke finnes.

Alle synsforstyrrelser som manifesterer seg sammen med migrene og TACs er ikke dermed aura. Det finnes differensialdiagnoser som kan etterligne aura, som for eksempel skader eller sykdom på retina, transitorisk iskemisk anfall (TIA), og benign oksipital epilepsi.

Varighet
--------

Aurafasen varer normalt i cirka 5–60 minutter, men to studier fra henholdsvis 2013 og 2015 viser at omkring fjerdeparten av pasientene opplever at den kan vare signifikant lenger. Varighet ut over én time varierer imidlertid noe mellom de ulike fenomenene. Pasienter som får synsforstyrrelser som varer mer enn én time utgjør cirka 6–10 %, mens pasienter med sensoriske forstyrrelser som varer mer enn én time utgjør 14–27 % og pasienter med dysfasiske forstyrrelser som varer mer enn én time utgjør 17–60 %.

Referanser
----------

1. ↑  Gjerstad, Leif. (2018, 20. februar). Aura. I *Store medisinske leksikon*. Hentet 24. november 2018 fra .
2. ↑  Redaksjonen, ved ansvarlig redaktør professor dr.med. Magne Nylenna (2017) Migrene[*død lenke*]. Helsebiblioteket.no, 16.06.2017. Besøkt 2019-06-10.
3. ↑  Evans, R. W. Seifert, T. & Mathew, N. T. (2005). Are triptans effective and safe when taken during the aura phase of migraine?. *Headache: The Journal of Head and Face Pain*, **45**(5), 601-603.
4. ↑  Angie Glaser (2016) Who should and should not use Triptans for Migraine relief ? MigraineAgain, Oct 24, 2016. Besøkt 2019-06-10.
5. ↑  Fraser, C. L. Hepschke, J. L. Jenkins, B. & Prasad, S. (2019, December). Migraine Aura: Pathophysiology, Mimics, and Treatment Options. In *Seminars in Neurology* (Vol. **39**, No. 06, pp. 739-748). Thieme Medical Publishers.
6. ↑  Viana, M. Sprenger, T. Andelova, M. & Goadsby, P. J. (2013). The typical duration of migraine aura: a systematic review. *Cephalalgia*, **33**(7), 483-490. doi: 10.1177/0333102413479834
7. ↑  Viana, M. Linde, M. Sances, G. Ghiotto, N. Guaschino, E. Allena, M. ... & Tassorelli, C. (2015). O010. Migraine aura symptoms last for more than one hour in more than one quarter of patients: results from a prospective diary-aided study. *The journal of headache and pain*, **16**(S1), A65. PMCID: PMC4715045, PMID: 28132323, doi: 10.1186/1129-2377-16-S1-A65.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Aura (symptom) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |