***Dagbladet*** er en norsk dagsavis som utgis på bokmål, grunnlagt i 1869. Avisens journalistiske kjerneområder er nyheter, sport, kultur og underholdning.

Avisen har sterke tradisjoner innen feature og gravejournalistikk, og har høstet mange priser for sine avsløringer.[] Den er en av Norges største aviser og har 1,4 millioner daglige lesere på mobil, nett og papir.[] *Dagbladet* var i mange år kjent som den fremste, norske radikale kulturavis.[] *Dagbladet* var den første riksavisen i Norge som begynte på nett i 1995 og er i dag et multimedialt mediehus.[] Papiravisen *Dagbladet* gikk over til tabloidformat i 1983.

På tross av at de to avisene har forskjellig profil på enkelte områder, anses i dag *VG* for å være *Dagbladet*s hovedkonkurrent.[]

Den 20. juni 2013 ble det kjent at Aller Media overtar 100 prosent eierskap i *Dagbladet* fra Berner Gruppen.

Nettutgave
----------

Dagbladet.no ble den første riksdekkende nyhetsavisen som lanserte egen nettutgave, 8. mars 1995. Det er blant Norges største nettsteder, med 3,6 millioner unike brukere i måneden.

Historie
--------

Dagbladetgården (Akersgata 36).  Foto: Narve Skarpmoen 
*Dagbladet* 2. januar 1905.
Avisen ble grunnlagt i 1869 av Anthon Bang, med Hagbard Emanuel Berner som avisens første redaktør. Første utgave kom ut 2. januar. I Bangs subskripsjonsinnbydelse heter det:

> Vi ønsker et nytt frisinnet Dagbladet i overensstemmelse med Grunnlovens ånd, et sant demokratisk blad hvor det er anledning til fritt å uttale seg uten persons anseelse – men uten personligheter – ene og alene søkende det rette i fedrelandets interesse, skrevet i en anstendig tone og i et forståelig sprog for både leg og lærd.
> 
> 
> 
> 
> 

Fra etableringen i 1869 var Dagbladet en toneangivende liberal avis, og avisen engasjerte seg i en rekke progressive saker slik som kvinnesaken; avisens første redaktør Hagbart Berner grunnla i 1884 Norsk Kvinnesaksforening som han også ledet, og også daværende sjefredaktør Lars Holst var blant stifterne.

Historisk var avisen hovedorgan for partiet Venstre fra 1884. En større uavhengighet kom gradvis fra begynnelsen av 1970-årene, før det endelige bruddet fra tilværelsen som partiorgan fulgte i 1977. Dagbladet ble fra 1983 trykket i tablodiformat, tidligere i fullformat.

Med ansettelsen av John Arne Markussen i 2011 som den sjette redaktøren fra egne rekker siden 2000, markerte avisen en fortsettelse av den redaksjonelle linjen som bremset det store opplagsfallet og den dramatiske inntektsvikten det siste tiåret. *Dagbladet* valgte da en fortsatt satsing på en rendyrket tabloidavis med nyheter, underholdning og nyttestoff («Dagbladet hjelper deg»). Fornyelser skal være forsiktige, og håpet settes på digital betaling på nettplater og lignende.

### *Dagbladet* under andre verdenskrig

*Dagbladet* har en todelt okkupasjonshistorie under andre verdenskrig. Avisen ble utgitt frem til april 1943 mens trykkeriet og teknisk avdeling var intakt helt til krigens slutt.

*Dagbladet* hadde i årene før krigen vært frittalende og tydelig i sitt språk mot Hitler-Tyskland og det fascistiske Italia. Under okkupasjonen ble avisen og dens skribenter utsatt for nidkjær overvåking, sensur, pålegg, bøter og trusler.

*Dagbladets* redaksjon ønsket å vise at de ikke hadde endret grunnleggende holdninger selv om en politisk profilering for Venstre nå var forbudt. Avisen og dens medarbeidere dyrket derfor antydningens kunst, slik mange aviser gjorde i disse årene. Mellom linjene kunne en lese hva meningen var; f.eks. hadde Johan Borgens petiter i *Dagbladet*, under signaturen Mumle Gåsegg, et velutviklet kodespråk.

Sjefredaktør Einar Skavlan prøvde å motstå påbudte formuleringer i lederspalter, men ble overprøvet. Fire fra styret og en rekke medarbeidere fra redaksjonen ble arrestert, noen ble satt på Grini og andre ble sendt til konsentrasjonsleir i Tyskland.

Avisen ble forsøkt stoppet av styret flere ganger, og da det nazistiske Pressedirektoratet ville slå sammen avisene *Dagbladet*, *Morgenbladet* og *Norges Handels- og Sjøfartstidende* til én avis, lyktes de. Dette utløste kraftige protester. *Morgenbladet* og *Dagbladet* måtte gå inn i april 1943, og *Sjøfarten* fortsatte som selvstendig ukeavis.

*Dagbladet* hadde stiftet A/S Avistrykkeriet, og dette holdt avisens tekniske avdeling i gang fra april 1943 til 7. mai 1945. Dette selskapet utførte store trykkeoppdrag for okkupasjonsmakten, noe som skulle vise seg som en vanskelig dobbeltrolle da rettsoppgjøret kom. Siden avisens produksjonsutstyr var intakt, kunne avisen på ny gå i trykken allerede 14. mai 1945. De personlige og sivile omkostninger som denne trykkeberedskap medførte under rettsoppgjøret, for dem hadde hatt i oppdrag å holde trykkeriet parat for Dagbladets redaksjon, omtaler Arne Skouen i sine memoarer *En journalists erindringer* som et av de mindre stolte øyeblikk i *Dagbladets* historie.

### *Magasinet*

Utdypende artikkel: Dagbladet Magasinet

*Dagbladet* var den første av de store norske aviser som lanserte et eget *feature*-bilag. Dette skjedde med lørdagsbilaget *Magasinet* i 1999, og senere har en rekke andre større og mindre aviser fulgt etter. Blant de viktigste er *VG Helg* og *Aftenposten*s relansering av *A-magasinet* (som i virkeligheten var det første, norske feature-bilag gjennom et utall år, til det ble nedlagt som utidsmessig, kun få år før Dagbladet lanserte sitt *Magasinet*). Lørdagsutgaven av *Dagbladet*, med *Magasinet*, er den utgaven i uka som har høyest salgstall for avisen.

### *MEMO*

Var et kortlivet norsk aktualitetsmagasin utgitt i 2006. Redaktør var Kristine Moody, som tidligere hadde vært journalist og redaksjonssjef i *Kapital*.

Første nummer kom i salg 16. mars 2006. Styret i Avishuset Dagbladet vedtok å legge ned *MEMO* med øyeblikkelig virkning torsdag den 21. september 2006, samme dag som utgivelse nummer 24 ble lagt ut for salg. Moody hadde allerede trukket seg som redaktør, og Mads Ektvedt satt som konstituert redaktør.

Bladets korte levetid skyldtes blant annet lave salgstall, men mest av alt en rekke kontroversielle utsagn og artikler av redaktør Kristine Moody som gikk på tema som Irak-krigen, Muhammed-karikaturene, innvandring og TV-programmet *Skaperen*. Bladet ble felt av PFU etter et oppslag på forsida i første nummer der de kalte en tilfeldig deltaker fra en demonstrasjon mot publisering av Muhammed-karikaturene for en «sosial bombe». Bladet ble trukket for retten anklaget for krenkelse av retten til eget bilde. Saken gikk helt til Høyesterett, hvor bladet *Memo* ved Moody ble dømt til å betale erstatning på 100 000 til fornærmede. Moody og bladet ble på nytt truet med søksmål da hun forsvarte en artikkel i bladet som hevdet at vinneren av TV 2s *Skaperen*, ikke var oppfinneren av produktet hun vant serien med, men bare var importør av et koreansk produkt. Advokat John Christian Elden og PR-byrået JKL Oslo, som jobbet for vinneren av «Skaperen» på TV 2, mente Memos sak om juks var en plantet «drittpakke», noe redaktøren nektet for. Memo ble klaget inn for PFU, men det ble ikke funnet brudd på god presseskikk.

De to tidligere MEMO-journalistene Reidar Mide Solberg og Sigurd Smidesang Rønningen ga i april 2007 ut boken *Kaptein MEMO – En beretning om visjoner, konflikter og nederlag i Avishuset Dagbladet*.

### *Fredag*

*Fredag* var et ungdomsmagasin som kom ut hver fredag som et bilag til Dagbladet. Målgruppen var unge mellom 15 og 35 år. De viktigste stoffområdene var musikk, uteliv, film, reiseliv, mote, teknologi, spill, sex og ungdomskultur. Siste redaksjonelle leder i bilaget var Pål Nordseth. *Fredag* gjennomgikk en totalomfattende redesign i mars 2009, og kom med sin siste utgave fredag 30. mars 2012.

### Søndagsavisen

*Dagbladet* overrasket andre aviser da de 26. august 1990 lanserte avisutgave på søndager og dermed kom ut på alle ukens dager. Søndag 6. desember 2009 la *Dagbladet* om formatet på nyhetsdelen av søndagsavisen til å være det samme som magasindelen. Siste papirutgave av *Dagbladets* søndagsavis utkom 30. mars 2014.

### Tore Tønne-saken

Særlig *Dagbladet* ble etter Tore Tønnes selvmord i 2002 kritisert av Norsk Presseforbunds granskningskommisjon for at avisens journalistikk var for overdimensjonert, personfokusert og delvis preget av manglende presisjon og nøyaktighet. *Dagbladets* egen granskningskommisjon i Tønne-saken konkluderte med at «mengde, presentasjon, billedbruk og typografi var i overensstemmelse med slik *Dagbladet* ønsker å fremstå i en løpende nyhetssak».

### Schjenken-saken

I 2011 ble ambulansesjåfør Erik Schjenken tilkjent en oppreisning på en million kroner av Oslo tingrett. Dommen konkluderer med at *Dagbladet* trykket flere rettsstridige ærekrenkelser.
Bakgrunnen for dommen er flere utsagn som sto på trykk i *Dagbladet* i 2007 i forbindelse med den såkalte ambulansesaken der Ali Farah ble slått ned i Sofienbergparken og ikke fikk transport i ambulanse fra stedet. Etter anke fra *Dagbladet* ble saken behandlet i først Borgarting lagmannsrett og deretter i Høyesterett. I Høyesterett ble *Dagbladet* dømt til å betale Schjenken 200 000 kr i oppreisning.

### Carsten Thomassen

Utdypende artikkel: Terrorangrepet mot Serena Hotell

Dagblad-journalisten Carsten Thomassen var en av flere norske journalister og fotografer som var med på den norske utenriksministeren Jonas Gahr Støres besøk i Afghanistan i januar 2008. Thomassen og en ansatt i Utenriksdepartementet ble skutt på av en terrorist kledd i politiuniform da de kom ut av heisen på hotellet. De to norske ble fraktet videre til et tsjekkisk ISAF-feltsykehus i Kabul, der Thomassen døde senere på operasjonsbordet, som følge av skuddskadene han fikk.

### Redaksjonslokaler i Havnelageret (2008–2015)

Dagbladet holdt fra 2008 til 2015 til i Havnelageret (Langkaia 1) i Oslo.
Dagbladet.no flyttet 2. mai 2008 ut av Akersgata 49, til Havnelageret i Oslo, der nettavisens redaksjon og papirutgavens redaksjon ble samlokalisert. Resten av avisas avdelinger flyttet 13. mai 2008. Cappelen Damm overtok lokalene i Akersgata 49 i mars 2009.

Etter at Aller-konsernet kjøpte Dagbladet, flyttet avisen i 2015 til et bygg på Hasle, der resten av Aller-publikasjonene holdt til. Dagbladet har beholdt lokaler for nyhetsredaksjonen i Pilestredet 8 i sentrum.

### Teknologi i Dagbladet

Dagbladet drifter en rekke teknologiske nettsider. Nettsamfunnet Blink var stor en periode på 2000-tallet, før det ble lagt ned. Dagbladet drifter også Start.no og 123spill.no, men begge har vært inaktive siden 2016. Tidligere hadde også Dagbladet Nordens største spillnettside, PressFire.no, men nettsiden gikk ut av mediehuset i 2016. I 2018 startet Dagbladet en gaming-kanal på YouTube, Dagbladet Spill, men denne ble lagt ned etter et år.

Politikk
--------

I Dagbladets leder 10. september 2011 slo avisen fast sin holdning mot Fremskrittspartiet: «Helt siden Anders Langes Parti ble stiftet på Saga kino i Oslo i 1973, har denne avis vært en aktiv motstander av partiet, politikken og alt dets vesen.»

Redaktører
----------

* Frode Hansen 2023–
* Alexandra Beverfjord 2018–2023
* John Arne Markussen 3. november 2011–2018
* Lars Helle 14. mai 2010–3. november 2011
* Lars Helle (konstituert) 21. januar 2010–14. mai 2010
* Anne Aasheim 14. august 2006–21. januar 2010
* Lars Helle (konstituert) 8. mars–14. august 2006
* Thor Gjermund Eriksen 2003–14. august 2006
* John Olav Egeland 2000–2003
* Harald Stanghelle 1995–2000
* Bjørn Simensen 1990–1995
* Jahn Otto Johansen 1977–1984 (sammen med Arve Solstad)
* Arve Solstad 1973–1990
* Roald Storsletten 1959–1980
* Helge Seip 1954–1965
* Gunnar Larsen 1954–1958
* Einar Skavlan 1945–1954
* Birger H. Andersen 1940–1943
* Einar Skavlan 1930–1940
* Olav Røgeberg 1928–1929
* Bernt A. Nissen 1928–1930
* Einar Skavlan 1915–1928
* Hans Volckmar 1907–1915
* Olaf Thommesen 1902–1907
* Anton Th. Omholt 1899–1902
* Harald Kristoffersen 1898–1899
* Lars Holst 1883–1898
* Frederik Bætzmann 1883
* Nicolay A. Grevstad 1880–1883
* Hagbard E. Berner 1869–1879
* Anthon Bang 1869
* Hagbard Emanuel Berner 1869

Opplag
------

Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * 1980: 132 295
* 1981: 140 429
* 1982: 138 674
* 1983: 155 337
* 1984: 169 317
* 1985: 175 685
* 1986: 187 942
* 1987: 198 937
* 1988: 206 092
* 1989: 214 637
* 1990: 219 757
* 1991: 214 925
* 1992: 224 490
* 1993: 227 796
* 1994: 228 834
* 1995: 209 421
* 1996: 205 740
* 1997: 204 850
* 1998: 206 357
 | * 1999: 206 969
* 2000: 192 555
* 2001: 193 637
* 2002: 191 164
* 2003: 186 136
* 2004: 183 092
* 2005: 162 069
* 2006: 146 512
* 2007: 135 611
* 2008: 123 383
* 2009: 105 255
* 2010: 98 130
* 2011: 98 989
* 2012: 88 539
* 2013: 80 028
* 2014: 73 647
* 2015: 71 514
* 2016: 75 321
* 2017: 72 679
 | 

|  |
| --- |
|  |
| Utviklingen i *Dagbladet*s nettoopplagDigital andel i lysere tone |

 |

Se også
-------

* Liste over norske riksdekkende aviser
* DB Medialab
* FireFireTo
* Memo

Referanser
----------

1. ↑  
TNS Gallup/Redmeasure, september 2004 Arkivert 13. oktober 2004 hos Wayback Machine.
2. ↑  som alle sitater – står denne «subskripsjonsinnbydelsen» i selve førsteutgaven
3. ↑  Aslaug Moksnes. Likestilling eller særstilling? Norsk kvinnesaksforening 1884–1913 (s. 33), Gyldendal Norsk Forlag, 1984, ISBN 82-05-15356-6
4. ↑  «Indbydelse til at indtræde i Norsk Kvindesags-Forening stiftet den 28de Juni 1884», *Bergens Tidende*, 18. november 1884
5. ↑  A European Informational Website: Dagbladet[*død lenke*]
6. ↑  Nipen, Kjersti: «Ny redaktør varslet digital betaling», *Aftenposten* 4. november. Kulturbilaget side 9
7. ↑  Rossland, Irene Elisabeth (6. mars 2009). «Vant over Memo i Høyesterett». *NRK*. Besøkt 12. august 2021.
8. ↑  «Nytt søksmål truer Memo». *www.siste.no* **(norsk)**. 3. juni 2006. Arkivert fra originalen 22. juni 2018. Besøkt 22. juni 2018.
9. ↑  «PFU-sak nr 121/06». *gammel.pfu.no*. Arkivert fra originalen 22. juni 2018. Besøkt 22. juni 2018.
10. ↑  Wekre, David Stenerud, Helge (24. april 2007). «Blir syk av Memo-boken». *Nettavisen* **(norsk)**. Besøkt 12. august 2021.
11. ↑  Her er nye Søndags-Dagbladet
12. ↑  Fryd og avsky. db.no (30. mars 2014)
13. ↑  Når de mektige blir maktesløse: Politisk skandalejournalistikk belyst gjennom Syse- og Tønne-saken i Verdens Gang og Dagbladet
14. ↑  Schjenken vant over Dagbladet i Høyesterett. vg.no (5. mars 2014)
15. ↑  Dagbladet: To nordmenn skutt på hotell i Kabul, 14. januar 2008
16. ↑  Nettavisen: Ble beordret ned på gulvet Arkivert 15. januar 2008 hos Wayback Machine. 14. januar 2008
17. ↑  Nettavisen: Dagbladet-journalist drept Arkivert 15. januar 2008 hos Wayback Machine. 14. januar 2008
18. ↑  (no) Dagbladet: Store tekniske problemer for Dagbladet.no, 10. mai 2008
19. ↑  Eikås, Eirin (23. oktober 2014). «Dagbladet flytter til Hasle». *NRK*. Besøkt 24. januar 2021. «Aller Media kjøpte Dagbladet i 2014. De holder i dag til i Oslo sentrum, men skal flytte til et helt nytt hovedkontor på Hasle i 2015. Bygget vil ligge knapt fem kilometer nordøst for Dagbladets nåværende lokaler i Havnelageret.»
20. ↑  Johansen, Glenn Slydal (14. april 2015). «Fra Havnelageret til Hasle». *journalisten.no* **(norsk)**. Besøkt 24. januar 2021. «Det er en måned siden Aller-bladene flyttet inn i nybygget i Haslevangen. Denne helgen var turen kommet til Dagbladet. Før helgen og avreisen fra Havnelageret fikk de ansatte utdelt tre esker hver til å pakke ned eiendeler og en fjerde til å plassere datautstyr i. (---) Det har kanskje ledelsen også erkjent med sentrumskontoret i Pilestredet 8. Der er det et TV-studio og 12 arbeidsplasser. Men ingen får fast plass der. Og reportere kan ikke bare starte dagen der på eget initiativ. De må få godkjennelse av leder.»
21. ↑  Fossbakken, Erlend. «Tar med seg nettsted og forlater Dagbladet» **(norsk)**. Besøkt 28. februar 2018.
22. ↑  «Over 100 søkte på «Norges kuleste jobb». Disse fire skal spille for Dagbladet». *Dagbladet.no* **(norsk)**. 20. april 2018. Besøkt 21. april 2018.
23. ↑  Dagbladet: Her er Dagbladet-lederen Siv mener ødela for Frp, 12. september 2011
24. ↑  Aviskatalogen, tall fra nettsidene til Mediebedriftenes Landsforening Arkivert 25. februar 2012 hos Wayback Machine.
25. ↑  «Kraftig fall for løssalgsavisene», Aftenposten 19. februar 2013, besøkt 19. februar 2013
26. ↑  «Papiravisene fortsetter nedgangen», nrk.no, 25. februar 2014, besøkt 25. februar 2014
27. ↑  NRK - Fortsatt opplagsfall for storavisene (3.3.2015)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Dagbladet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Dagbladet på Twitter Rediger på Wikidata
* (no) Dagbladet-fotografier fra Norsk Folkemuseum på Digitalt Museum

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** VIAF
 |