recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
En **aksent** i musikalske noter er en foredragsanvisning som forteller at den betegnede noten/akkorden skal framheves *dynamisk* (ved trykk) eller *agogisk* (ved å endre noteverdien).

*Eksempler:*  
staccato, staccatissimo, skarp og vanlig aksent, tenuto
Det vanligste tegnet for en aksent er {\displaystyle >}, mens {\displaystyle \wedge } i de fleste musikktradisjonene betyr en skarpere betoning. Ellers finnes de dynamiske tegnene {\displaystyle f\!z} (forzato, «forsterket») og {\displaystyle s\!f\!z} (sforzando / sforzato, «svært betont»). Også {\displaystyle f\!p} (fortepiano, «sterkt og deretter straks svakt») kan sies å være et aksentuelt tegn.

I barokken falt aksenter gjerne sammen med mindre forsiringer eller ornamenter i forbindelse med en betont note. I Wienerklassisismen ble også \cdot og {\displaystyle \prime }) brukt som små aksenter over eller under noten, men den eksakte graden og utføringen av disse aksentueringene er i dag omstridt.

Se også
-------

* Dynamikk
* Agogikk

Eksterne lenker
---------------

* (en) Articulation (music) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Musikknotasjon |
| --- |
| Notesystem | 
* Takt og taktstrek
* Nøkkel
* Da capo
* Dal segno
* Fortegn
* Hjelpelinje
* Modus
* Skala
* Prøvetegn
* Repetisjonstegn
* Taktartsangivelse

 |
| Noter | 
* Punktering
* Forslag
* Noteverdi
	+ Notebjelke
	+ Notehake
	+ Notehode
	+ Notehals
* Pause
* Triol
* Helmholtznotasjon
* Scientific pitch notation

 |
| Artikulasjon | 
* Dynamikk
* Ornament
* Portato
* Aksent
* Legato
* Tenuto
* Marcato
* Staccato
* Staccatissimo
* Bue
* Fermate

 |
| Relatert | 
* Besifring
* Generalbass
* Grafisk notasjon
* Leadsheet
* Neume
* Tabulatur

 |
Moderne CNC-maskin for fresing i tre
**Computer numerical control** (**CNC**) er engelsk for datamaskinbasert numerisk styring, det ble tidligere også omtalt som numerical control (**NC**). CNC vil si at man styrer produksjons-maskiner ved hjelp av datamaskiner, med programmeringsspråk som overholder EIA-274-D-standarden (også kalt G-kode). Man benytter CNC til å produsere deler i metall, plast, tre og andre materialer. CNC-styrte dreie, frese, sveise, boremaskiner, mønsterkortproduksjon og gravering oppnår bedre nøyaktighet (toleranser) på delene og kan produseres raskere enn maskinene som blir styrt manuelt. 

CNC-styrt metallfres fra begynnelsen av 1980-talletCNC ble utviklet i 1940-årene og starten av 1950-årene av MIT Servomechanisms Laboratory. På 1960 og begynnelsen av 70-tallet ble CNC-maskinering utbredt over hele den industrialiserte verden. Man programmerte (kodet) maskinene ved hjelp av programmeringsspråk og lagringsmedie var ofte hullbånd. 

Japan hadde flere store produsenter av CNC-styrt produksjonsutstyr. I Norge hadde man en av de største innen CNC-maskinstyring, Kongsberg Våpenfabrikk, men det varte kun til slutten av 1980-tallet, mye på grunn av KV-Toshiba-saken.

På slutten av 1980-tallet begynte DAK-verktøyene å benytte modeller isteden for trådstrukturer og DAK-leverandørene tilbød programvare for CNC rett fra modellene, Computer-Aided Machining (CAM). DAK og CAM inkludering i CNC maskinering førte til massiv utvikling innen CNC maskinering. De to ble imidlertid ikke sett på som en standard del av produksjonsprosessen.

De som betjener CNC-maskinene har yrkestittel CNC-operatør.

Teknikken har også nådd hobbyfolket, og «gjør-det-selv-CNC» er veldig vanlig i Tyskland. CNC-maskiner kan arbeide både todimensjonalt og tredimensjonalt ved hjelp av sine koordinasjonsakser. Vanligvis har maskinene tre akser (X, Y og Z), men helt opp til ni akser forekommer.

Eksterne lenker
---------------

* CNC Concepts, Inc. (tips, nyhetsbrev, m.m. om CNC)

Referanser
----------

1. ↑  «What is CNC machining?». *Hubs* **(engelsk)**. Besøkt 26. november 2022.
2. ↑  «CNC History: The Origination and Evolution of CNC Machining 0». *rapiddirect* **(engelsk)**. 11. januar 2021. Besøkt 26. november 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Aksjekapital** er summen av pålydende på samtlige aksjer i et (allmenn)aksjeselskap. Som en følge av det begrensede deltakeransvar som gjelder for aksjeselskaper vil aksjekapitalen være en del av selskapets såkalt *bundne egenkapital*, noe som innebærer at aksjonærene ikke kan gjøre innhugg i denne til skade for selskapets kreditorer. Utslag av dette prinsippet er blant annet at det gjelder strenge regler for å sikre at aksjekapitalen blir innbetalt før selskapet kan starte sin virksomhet, og det kan ikke utdeles utbytte så lenge selskapets egenkapital ikke overstiger aksjekapitalen. Dersom egenkapitalen er uforsvarlig lav har dessuten styret en handleplikt for å bringe dette i orden, og dette skal alltid anses å være tilfelle dersom egenkapitalen er redusert til under halvparten av aksjekapitalen, jf aksjeloven §3-5.

I alminnelige aksjeselskaper må aksjekapitalen til enhver tid være på minst kr 30 000, mens kravet for allmennaksjeselskaper er kr 1 million. Aksjekapitalen som foreligger ved selskapets stiftelse kan senere forhøyes ved en såkalt *emisjon*. Den kan også nedsettes, men aldri under den grensen som loven oppstiller.

Referanser
----------

1. ↑  Justis- og Politidepartementet (13.06.1997). «Aksjeloven: § 3-5. Handleplikt ved tap av egenkapital» (web) **(norsk)**. Lovdata. Besøkt 21. mai 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Mer om aksjekapital på Altinn (Starte og drive bedrift)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNE
 |
**T6poker** var et pyramidespill drevet av danske Torben Hübertz Knudsen og inkorporert i 2007 under navnet Falcon Euro Trading Ltd. Virksomheten startet på Belize, men ble senere flyttet til Panama.

T6poker ble markedsført som en portal for online poker, og mot å innbetale en medlemsavgift kunne man oppnå retten til å tjene penger på å verve nye medlemmer til konseptet. Selskapet var eid av *1 Oz Group* som igjen var eid av *Alston Price Business Ltd*, et selskap som ble svartelistet av Finansinspektionen i Sverige og Belize International Financial Services Commission.

I Norge ble konseptet frontet av blant andre Frode Berg og Andre Nilsen, begge sentrale personer i pyramideselskapet World Games Inc.. Nøkkelpersonenes fortid ble også utslagsgivende for den krasse kritikken mot selskapet.

Mot slutten av 2008 kollapset pyramiden. Mange av dem som tapte penger på T6poker samlet seg om et felles søksmål mot selskapets bakmenn

I 2008 dukket *ScanBingo* opp som en arvtaker til T6poker. Dette selskapet var også registrert av Torben Hübertz Knudsen i Panama. Flere av de sentrale personene i T6Poker fikk senere roller i det svensk-norske nettverksselskapet Enigro, blant disse var svenske Kenny Nordlund som fortsatt var delaktig da Enigro i 2016 ble innlemmet i OneCoin.

Referanser
----------

1. ↑  «FALCON EURO TRADING LTD». Gov.uk.
2. 1 2 3  «WGI-topper fronter poker-pyramide». *Stavanger Aftenblad*. 23. januar 2008.
3. ↑  «Alston Price Business Ltd». Belize IFSC. Arkivert fra originalen 23. november 2021. Besøkt 23. november 2021.
4. ↑  «T6 POKER CORP.». OpenCorporates.
5. ↑  «Varning för T6poker». *Expressen*. 7. desember 2007.
6. ↑  «"Jättejobbigt att förlora pengarna"». *Aftonbladet*. 6. mars 2009.
7. ↑  Geld an T6 Poker verloren? – Fahndungsbeitrag im Fernsehen Arkivert 7. juli 2010 hos Wayback Machine. Arbeitsgemeinschaft T6 Poker
8. ↑  Varning för Scanbingo Arkivert 26. mai 2009 hos Wayback Machine. Bingosidan
9. ↑  «Unaicos pyramid växer i Sverige». *Realtid*. 17. juni 2010.
10. ↑  «Pyramidepredikanten». *Dagens Næringsliv*. 12. juni 2010.
11. ↑  «Je niti v ozadju novačenja Slovencev v ljubljanskih hotelih vlekla mafija?». *Siol* **(slovensk)**. 2. juli 2019.
TASS hovedkontor i Moskva.
TASS by night.
**Telegrambyrået TASS** (russisk: **Т**елеграфное **A**генство **С**оветского **С**оюза при кабинете министров СССР, **ТАСС**, «Sovjetunionens Telegrambyrå» eller «Sovjetunionens Nyhetsbyrå») var det sentrale organet for innsamling og distribusjon av både innenlandske og utenlandske nyheter for alle sovjetiske aviser, radio- og fjernsynsstasjoner. Det hadde monopol på offisielle nyheter og bulletiner som ble levert som «Сообщение ТАСС» (Soobshcheniye TASS) eller *TASS Rapport*, *TASS Kommuniké*, *TASS Fakta* eller *TASS Opplysning*.

Byrået ble etablert 25. juli 1925 etter dekret fra presidiet i sentralkomiteen i Sovjetunionen. TASS ble etablert med utgangspunkt i det russiske nyhetsbyrået (ROSTA).

Siden 1971 har TASS sin status vært sett på som den sovjetiske sentralkomiteens forlengede arm og meninger og kommentarer derfra ble som oftest sett på som landets offisielle holdning.

TASS hadde filialer i 14 av sovjetrepublikkene (RSFSR):

* RATAU (russisk:РАТАУ, Ukrainske SSR)
* BelTA (russisk:БелТА, Hviterussiske SSR)
* UzTAG (russisk:УзТАГ, Usbekiske SSR)
* KazTAG (russisk:КазТАГ, Kasakhiske SSR)
* Gruzinform (russisk:Грузинформ, Georgiske SSR)
* Azerinform (lang-ru|Азеринформ, Aserbajdsjanske SSR)
* ElTA (russisk:ЭльТА, Litauiske SSR)
* ATEM (russisk:АТЕМ, Moldaviske SSR)
* Latinform (russisk:Латинформ, Latviske SSR), nåværende LETA
* KyrTAG (russisk:КирТАГ, Kirgisiske SSR)
* TajikTA (russisk:ТаджикТА, Tadsjikiske SSR)
* Armenpress (russisk:Арменпрес, Armenske SSR)
* Turkmeninform (russisk:Туркменинформ, Turkmenske SSR)
* ETA (russisk:ЭТА, Estiske SSR)

Andre filialer har eksistert, som for eksempel KarelfinTAG (КарелфинТАГ, «Det Karelo-Finske SSRs nyhetsbyrå»).

TASS hadde 682 filialer i Sovjetunionen og 94 i utlandet, og produserte innhold tilsvarende 750 avissider daglig, som ble oversatt til åtte språk. 4000 sovjetiske aviser mottok materiale fra TASS som hadde 5000 ansatte, hvorav vel 2000 var journalister og fotografer.

I 1992, som en følge av Sovjetunionens kollaps, gikk TASS over i det nye russiske nyhetsbyrået ITAR-TASS.
***From a Basement on the Hill*** er det sjette albumet til den amerikanske singer-songwriteren Elliott Smith, og ble utgitt etter artistens død med hjelp av familie og venner. 

Etter hans ene album på Dreamworks, valgte han å ta et sabattsår på et indieplateselskap, ANTI-. Året etter hans død kom det sagnomsuste albumet, hvis arbeidsprosess stadig ble avbrutt av depresjoner og narkotikamisbruk. Mange av sangene var kjent blant fans via konserter og bar tråder langt tilbake i Elliott Smiths karriere. 

På denne plata har Smith utforsket støyelementer i musikken, samtidig som den gode melodien han var kjent for er framtredende. På mange måter er den en logisk fortsettelse av hans utforsking av arrangementer som går fra fire-sporsopptak på *Roman Candle* (1994) til tjukke lydvegger på *Figure 8* (2000). Tematisk er det fremdeles introspektivt, gjerne i de mørke hjørnene av livet, sammen med en positiv grunnholdning som skinner gjennom tristessen. Det er blitt sagt at mange av de mer avslørende sangene om hans privatliv bevisst er blitt tatt bort, siden de fleste av disse handlet om et trøblete forhold til hans familie, som nå satt med rettighetene. Mange av sangene skraper likevel langt under overflaten, og er både innom selvmordstanker, hans minner fra et kortvarig opphold på en avrusningsklinikk og sitt eget dårlige selvbilde.

Sporliste
---------

1. «Coast to Coast» – 5:33
2. «Let's Get Lost» – 2:27
3. «Pretty (Ugly Before)» – 4:45
4. «Don't Go Down» – 4:34
5. «Strung Out Again» – 3:12
6. «A Fond Farewell» – 3:58
7. «King's Crossing» – 4:57
8. «Ostrich & Chirping» – 0:33
9. «Twilight» – 4:29
10. «A Passing Feeling» – 3:22
11. «The Last Hour» – 3:27
12. «Shooting Star» – 6:01
13. «Memory Lane» – 2:30
14. «Little One» – 3:14
15. «A Distorted Reality Is Now a Necessity to Be Free» – 4:32

Eksterne lenker
---------------

* (en) *From a Basement on the Hill* på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) *From a Basement on the Hill* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *From a Basement on the Hill* på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) *From a Basement on the Hill* på AllMusic Rediger på Wikidata
* BlamoNet Elliott Smith Image Gallery
* Trash Treasury – Download hub and webforum; largest collection of live recordings on the internet.
* ElliottSmithBsides.com – Unreleased Elliott Smith Demos


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Norneulykken** var en helikopterulykke som inntraff i Norskehavet ca. 100 nautiske mil vest-nordvest for Brønnøysund den 8. september 1997. Tolv personer omkom i ulykken.

Et helikopter av typen Eurocopter Super Puma som ble operert av Helikopter Service AS var i kontraktfestet transporttjeneste for Statoil til Nornefeltet i Norskehavet vest av Brønnøysund. Den 8. september 1997 klokken 06.00 tok helikopteret av fra Brønnøysund lufthavn med kurs for oljeproduksjonsskipet «Norne».

Ombord var ti passasjerer og en besetning på to. Flygingen forløp som normalt i 2 000 fots høyde fram til klokken 06.50, da besetningen observerte korte lysglimt fra et varsellys på instrumentpanelet. Besetningen hadde ikke grunnlag for å forstå at dette var et alvorlig faresignal. Helikopteret nærmet seg «Norne», og besetningen observerte kort tid etter noe som ble antatt å være flere feilindikasjoner.

En begynnende feil i akselforbindelsen mellom høyre motor og hovedgearboksen ble på dette tidspunktet kritisk, noe som førte til at høyre, og deretter venstre, kraftturbin desintegrerte. Dette medførte at vitale kontrollstag for styring av helikopteret ble kuttet og det kom helt ut av kontroll. Samtlige om bord omkom da helikopteret traff havoverflaten. Helikopteret sank på 380 meters dyp.

Havarikommisjonen for sivil luftfart (HSL) gjennomførte undersøkelsen etter ulykken og avga sin rapport om hendelsesforløp og årsaksforhold 9. november 2001.

Referanser
----------

1. ↑  Hildegunn Nielsen Hanssen, Simon Aldra (29. april 2016). «Norneulykken i 1997 tok 12 liv». Brønnøysunds Avis. Besøkt 30. oktober 2019.

Eksterne lenker
---------------

* «Rapport fra helikopterulykken 8. september 1997». Havarikommisjonen for sivil luftfart (HSL)
**Nicolas Flamel** (født 1330 i Pontoise, død 1418) i Paris) var en fransk alkymist som levde på 1300- og 1400-tallet. Huset han bodde i, står i Paris den dag i dag, 51 rue de Montmorency (3. arrondissement), og ble bygd i 1407.

Flamel sies å ha vært den mest talentfulle europeiske alkymist gjennom tidene. Det er sagt at han nådde begge de to magiske målene i alkymi, som var hovedmålet i hans fag: han klarte å lage de vises stein, og både han og hans kone Perenelle oppnådde udødelighet. 

Flamel er antatt å ha fått en mystisk bok av en fremmed, skrevet av en person fra oldtiden kalt *Abraham Jøden*. Boken var full av kabbaliske ord på gresk og hebraisk. Flamel gjorde det til sitt livsverk å forstå teksten og disse tapte hemmeligheter. Han dro til universiteter i Andalucía for å rådspørre jødiske og muslimske autoriteter. I Spania møtte han en mystisk mester som lærte han å forstå manuskriptet. Det gikk rykter om at «Mesteren» var en adept, eller en vismann, som hadde studert den samme lære som de tre vise menn i bibelen. Adeptens navn var Mester Canches, og han studerte medisin og var på vei til Paris. Men på veien ble han syk og døde. Flamel gravla Mester Canches i Orléans, og lærte å oversette boken. Dette lærte Flamel de grunnleggende hemmelighetene om hvordan å utføre Magnum Opus og formularen for forandring av et grunnmetall til gull, og til å fremsille et livseliksir. 

Flamels gravsten er full av alkymiske symboler.
Etter hjemkomsten fra Spania kunne Flamel bli rik. Kunnskapen han tilegnet seg på veien, gjorde han til en mester i alkymi. Flamel ble en donator som utstyrte sykehus og kirker med utbytte av sitt alkymiske arbeid. Han fikk kompliserte alkymiske symboler skrevet på en gravsten, som sto i *De hellige uskyldiges kirke* i Paris, men den står nå i Musèe de Cluny. Hans grav derimot, er tom. Noen mener den ble tømt av folk som søkte alkymistens hemmeligheter, mens andre mener han oppnådde sitt mål om udødelighet.

Nicolas Flamel i populærkultur
------------------------------

* *Nicolas Flamel* nevnes i boken «*Harry Potter og de vises stein*», som en venn av Humlesnurr og den eneste som har lyktes i å lage de vises stein
* *Nicolas Flamel* nevnes i boken «*Da Vinci-koden*» av Dan Brown, som en del av "Sion-ordenen".
* *Nicholas Flamel* nevnes i boken *«The Alchemyst»*, som hovedperson der han ikke døde men fortsatt lever.
* *Nicolas Flamel* nevnes i filmen «*As Above, So Below*» som den som laget de vises stein og legenden om hans tomme grav.
* Blog "Los secretos del inmortal Nicolas Flamel"

Referanser
----------

1. ↑   Nicolas Flamel[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Système universitaire de documentation, besøkt 22. mars 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 21. januar 2013, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |
**Manfred Gerstenfeld** (født 1937 i Wien, død 25. februar 2021) var en østerriksk-israelsk politisk aktivist og forfatter. Gerstenfeld leder organisasjonene Jerusalem Center for Public Affairs og Institute for Global Jewish Affairs som blant annet forsvarer byggingen av Israels barriere på Vestbredden. Gerstenfeld ble kjent i Norge etter en rekke kritiske utsagn om Norge og nordmenn, blant annet i boken *Behind the humanitarian mask* og intervjuer og kronikker.

Bakgrunn
--------

Gerstenfeld er opprinnelig fra Østerrike og flyttet til Israel i 1968. Han tok en ph.d. i «environmental studies» i Nederland i 1999.[]

Virke
-----

Gerstenfeld har vært involvert i organisasjonene Jerusalem Center for Public Affairs og Institute for Global Jewish Affairs som begge er knyttet til settlerbevegelsen i Israel.

Aftenposten har i en lederartikkel beskrevet ham som israelsk høyreekstremist
og fanatiker. Gerstenfeld uttalte i et TV-intervju med TV 2 i 2009 at nordmenn er «et barbarisk og uintelligent folkeferd». Gerstenfeld klaget i 2009 TV 2 inn for Pressens Faglige Utvalg og hevdet innslaget brøt god presseskikk. Pressens Faglige Utvalg avgjorde at TV 2 ikke hadde brutt god presseskikk.

Gerstenfeld har også anklaget en rekke personer, blant disse Jonas Gahr Støre, kong Harald, kronprins Haakon og Jens Stoltenberg, for å være antisemittiske. Gerstenfeld mener også at jødiske kritikere av Israel er antisemittiske.

Referanser
----------

1. ↑   NUKAT, NUKAT autoritetspost n2007121873[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Album Academicum, University of Amsterdam Album Academicum ID id053985[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   BIBSYS, NORAF-ID 5095115, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Algemeiner Journal, «Manfred Gerstenfeld, Pioneer of Contemporary Antisemitism Scholarship, Dies in Israel Aged 84», utgitt 25. februar 2021, besøkt 12. februar 2022[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Falskt bilde, Aftenposten
6. ↑  - Nordmenn er et barbarisk og uintelligent folkeferd, Dagbladet
7. ↑  Kritiserer-norges-israelsyn
8. ↑  Klaget-TV-2-til-PFU[*død lenke*]
9. ↑  PFU-sak 111/09
10. ↑  Jews against Israel – Manfred Gerstenfeld hos Jerusalem Center for Public Affairs

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Nicolas Edet** (født 2. desember 1987 i La Ferté-Bernard) er en fransk landeveissyklist. Han sykler for det profesjonelle kontinentallaget Arkéa-Samsic. Han ble profesjonell rytter i 2011.

Meritter
--------

2007
Etappeseier, Tour du Faso
2008
4.-plass Paris–Tours U23
2009
4.-plass sammenlagt, Rhône-Alpes Isère Tour
10.-plass sammenlagt, Giro della Valle d'Aosta
2010
1. plas sammenlagtTour de Franche Comté Cycliste
3.-plass sammenlagt, Tour des Pays de Savoie
Etappeseier
3.-plass sammenlagt, Tour Alsace
Etappeseier, Giro della Valle d'Aosta
2011
10.-plass sammenlagt, Tour of Turkey
 Klatrekonkurransen, Østerrike rundt
2012
Tour de France
 Mest Offensive Rytter 1. etappe
2013
Klatretrøya, Vuelta a España

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Nicolas Edet profil på Cofidis
* (en) Nicolas Edet – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Nicolas Edet – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Nicolas Edet – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Nicolas Edet – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Nicolas Edet – CycleBase Rediger på Wikidata

* (en) Nicolas Edet – TheSports.org Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Thora på Rimol** er en opera i to akter fra 1894 av Hjalmar Borgstrøm, som både har skrevet libretto og komponert musikken.

Bakgrunn
--------

Operaen er laget i en norsk gullalder for opera, men Borgstrøms opera ble aldri oppdaget og fremført i sin samtid. Plottet i operaen er helnorsk, med Olav Tryggvason, Håkon Jarl, Thora og trellen Kark i hovedrollene, men tonespråket er senromantisk tysk, sterkt påvirket av blant annet Wagner. Også samtidige komponister som Gerhard Schjelderup og Christian Sinding komponerte store operaer som kun ble framført i Tyskland, ikke i Norge.

Handling
--------

Operaen *Thora paa Rimol* henter sin handling fra Snorres kongesagaer og historien om forholdet mellom Håkon Jarl og husfruen Thora på Rimol, og kampen mellom den hedenske jarlen og den kristne Olav Tryggvason som kulminerte med trellen Karks drap på Håkon Jarl i 995.

Fremførelser
------------

Operaen *Thora paa Rimol* ble komponert allerede i 1894, men ble ikke fremført før i 2002 i Melhus i Sør-Trøndelag fylke i anledning kommunens tusenårsjubileum. (Gården Rimol, som handlingen i operaen utspiller seg på, ligger i Melhus og var valgt som Tusenårsted for feiringen). Initiativtager var en musikkinteressert pensjonert lærer, Sivert Fløttum. En semi-scenisk fremførelse av operaen ble vist på hovedscenen til Den norske Opera og Ballett 22. november 2008. Et CD-opptak med Trondheim symfoniorkester og dirigent Terje Boye Hansen ble spilt inn i 2001.

Eksterne lenker
---------------

* Omtale hos Kulturspeilet
* Omtale NRKs nettsider
**Egwene al'Vere** er en fiktiv person og en av hovedpersonene i Robert Jordans fantasy-serie Tidshjulet. Hun kommer fra landsbyen Emondsmark i Tvillingelvene, slik som mange av de andre hovedpersonene i serien gjør.
I begynnelsen av tidshjulets første bok Verdensøyet blir Egwene med når Aes Sedaien Moraine Damodred tar med seg Rand al'Thor, Matt Cauthon og Perrin Aybara bort fra landsbyen. Det er Moiraine som finner ut at Egwene kan lede Saidar, og dette fører senere til at Egwene drar til Det Hvite Tårnet for å studere. Dette vil senere avgjøre mye for henne, blant annet blir hun sendt ut av Amyrlins Trone for å jakte på den Svarte Ajah. Egwene er en Drømmer, noe som gir henne evnen til å forutsi fremtiden ved hjelp av drømmene sine. Hun er også en drømmevandrer og kan derfor gå inn og ut av drømmeverdenen Tel'Aran'Rhiod. For å utvikle denne evnen tilbrakte hun tid hos De Vise og aielene. Etter hvert viser det seg at Egwene er en av de sterkeste Aes Sedaiene som har eksistert på minst tusen år. Senere i serien blir hun valgt til Amyrlin av utbrytergruppen fra Det Hvite Tårnet.

  

Portal: Litteratur
**Thoralf Johannes Irgens Evje** (født 8. desember 1903 i Vestre Aker, død 1976) var en norsk jurist og embetsmann.

Evje ble i 1926 ferdig utdannet jurist. Han drev advokatforretning på Notodden 1929 til 1935 og var deretter skatteinspektør i Bærum. Under andre verdenskrig ble Evje arrestert og i 1943 ble han sendt til konsentrasjonsleiren Sachsenhausen, der han ble sittende til krigens slutt.

I 1948 ble han ble ansatt hos Riksmeklingsmannen. Evje var riksmeklingsmann fra 1954 til 1964. Deretter var han byfogd i Oslo fra 1964 til 1969.

Evje var engasjert i lokalpolitikken for Arbeiderpartiet. Han var fra 1946 til 1952 medlem av kommunestyret og formannskapet i Bærum, der han også var varaordfører.

Utgivelser
----------

* Paal Berg, Thoralf Evje og Magnus Bjerkholt: *Arbeidstvistloven, tjenestetvistloven, lønnsnemndloven*, Oslo: Grøndahl, 7. utgave, 1973

Referanser
----------

1. 1 2  « Thoralf Evje død», *Aftenposten*, aftenutgaven, 7. september 1976, s. 11.
2. ↑  Riksmeklere Arkivert 14. mars 2016 hos Wayback Machine. Riksmekleren.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Fangeregisteret

 |
**Den annen nattverdsstrid** var en teologisk kontrovers under reformasjonen i Tyskland, mellom lutheranerne og de reformerte, men også i form, av en interluthersk strid mellom gnesiolutheranere og filippister. 

Etter at den første nattverdsstriden mellom Martin Luther og Ulrich Zwingli og mellom deres respektrive tilhengere hadde lunknet, kom det i 1550-årene til et nytt utbrudd av konflikten. Det utløsende skjedde i 1551. Da offentliggjorde man den såkalte Consensus Tigurinus som ble inngått i 1549 mellom Heinrich Bullinger og Jean Calvin. Her tilnærmet Calvin (hvis nattverdslære var blitt akseptert som holdbar av lutheranere flest) seg den zwinglianske oppfatning. Hamburg-teologen Joachim Westphal offentliggjorde derpå i 1552 et angrep på Calvin - og Calvin forsvarte seg i 1555 med et *Defensio sanae et orthodoxae doctrinae* - og så fikk han ny motbør fra luthersk side, fra blant annet Erhard Schnepf, Johannes Brenz og Nikolaus Amsdorf. For Calvins standpunkt argumenterte foruten Bullinger blant annet også Johannes a Lasco og Theodor Beza. 

Det sentrale punkt var, likesom i striden mellom Luther og Zwingli, Kristi legemes realpresens. Ikke minst gnesiolutheranerne mente at denne ikke var tilstrekkelig sikret hos Calvin. Til et hovedpunkt ble den såkalte ubikvitetslære, som man benyttet for å imøtegå Calvins argument at Kristli legeme ikke kunne være tilstede rent stofflig (*materialiter*) på jorden. 

I sammenheng med denne strid kom det også til angrep på Philipp Melanchthon og hans tilgengere, *filippistene*, som man beskyldte for kryptokalvinisme, det vil si en tilnærming til Calvins nattverdsforståelse. Melanchthon forsøkte rett nok selv med å korrespondere med Calvin for å komme til en enighet, men vek unna fra en klar stillingtagen. Noen filippister, som Albert Hardenberg i Bremen, gikk imidlertid over til den kalvinistiske leir, likesom kurfyrst Fredrik III av Pfalz («der Fromme»), som i 1560 entlediget den gnesiolutherske generalsuperintendent Tilemann Hesshus og tok med seg sitt territorium til kalvinismen. 

Først med Konkordieformelen, som imidelertid ikke ble undertegnet av alle, kom det i 1577 til en viss ro innen lutherdommen om stridsspørsmålene.

Litteratur
----------

* Ernst Bizer: *Studien zur Geschichte des Abendmahlsstreits im 16. Jahrhundert.* 3. unveränderte Auflage. Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1972, ISBN 3-534-05929-8 (*Beiträge zur Förderung christlicher Theologie* 46).
* Wilhelm H. Neuser: *Der zweite Abendmahlsstreit*. I: *Handbuch der Dogmen- und Theologiegeschichte* 2. Hg. v. Carl Andresen, 2. Auflage. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 1998, S. 272–285.
**Thora Wilhelmine Kirstine Sørensen** (født i Frederiksberg 11. september 1838, død i Arendal 28. april 1862) var en dansk skuespillerinne (Jensson 1981:169).

Familie
-------

Datter av vertshusholder Jens Christian Sørensen og Mette Sørensdatter i Frederiksberg. Thora ble på dødsleiet gift med sin forlovede, Andreas Trelde (1837-1868). Vielsen fant sted fredag 25. april 1862, under triste omstendigheter på sykehuset i Arendal. Trelde var fra København og jobbet som kapellmester i samme omreisende teatertrupp som henne. Deres forlovere var teatersjef Thomas Cortes (1819-1901) og skuespiller Wilhelm Thorsen.

Engasjement
-----------

Thora Sørensen ble omtalt som en svært populær skuespillerinne. Hun jobbet for teaterselskapet til William Isidor Horton Lewini (1810-1887) i årene 1855 og 1856, og hadde fra 1860 ansettelse ved det danske Corteske Theaterselskab, som gjennom en årrekke gjestet Norge med sine skuespill.

Tragedien
---------

 Både Thoras giftermål og begravelse ble organisert fra Arendal Trefoldighetskirke. Foto: KEN, 30/5 2009.
Torsdag 24. april 1862 ble Thora Sørensen etter utførelsen av Pepitas rolle i stykket *En Kaprice*, skrevet av dansken Erik Nicolai Bøgh (1822-1899), fremkalt for å motta applaus, men kom under bifallet for nær rampelyset, dvs. lamperekken langs scenekanten, slik at hennes luftige, lette dansekostyme tok fyr. Skuespillerkollega Frederik Adolph Christensen Cetti (1838-1906) og en herre fra orkesteret sprang begge til for å slukke ilden, men hun pådro seg så store brannskader at hun fire dager senere døde på sykehuset i Arendal (*Illustreret Nyhedsblad* 1862:80).

Begravelsen fant sted i Arendal den 3. mai 1862: «Den almindelige Deltagelse, som hendes sørgelige Dødsmaade fremkaldte, har paa en smuk Maade vist sig, idet en Del af Byens Damer havde bundet Krandse og leveret en Mængde Blomster til Kirkens og til Ligvognens Udsmykning. Et temmeligt talrigt Følge ledsagede hende til Graven, hvor Hr, Provst Cormontan holdt en smuk Tale, og hvor en Sang, forfattet af Byfoged Vetlesen, blev afsungen under Ledsagelse af Hornmusik. Omkostningerne ved Begravelsen samt ved hendes Pleie og Ophold under hendes Sygdom, er dækkede ved Bidrag, ydede af en Del af Byens Borgere» (*Kristianssands Stiftsavis* 1862:2). I «Ministerialbok for Arendal prestegjeld 1855-1868 (0903P)» opplyses det at døden skjedde «Ved Forbrændelse, derved at der fattede Ild i hendes Klæder.–»

Referanser
----------

Digitale kilder
---------------

* Viede. Arendal sokneprestkontor, Trefoldighet, SAK/1111-0040/F/Fa/L0006: Ministerialbok nr. A 6, 1855-1868, s. 265, nr. 6.
* Dødsfall. Arendal sokneprestkontor, Trefoldighet, SAK/1111-0040/F/Fa/L0006: Ministerialbok nr. A 6, 1855-1868, s. 386, nr. 13.

Litteratur
----------

* Jensson, Inger 1981: *Biografisk skuespillerleksikon. Norske, danske og svenske skuespillere på norske scener særlig på 1800-tallet*. Oslo, Bergen, Tromsø. Universitetsforlaget.
* *Illustreret Nyhedsblad* Nr. 18. 4de Mai 1862.
* *Kristianssands Stiftsavis* Nr. 37. Løverdagen den 10de Mai 1862, s. 2.
Den antarktiske konvergens markert med grønn linje.
**Den antarktiske konvergens** er den antarktiske polare frontalsonen, det vil si **polarfronten** på den sørlige halvkule. Ved den antarktiske konvergensen møter kalde antarktiske vannmasser de varmere subantarktiske vannmassene. Fenomenet forekommer langs en linje rundt Antarktika på ca. 58° sørlig bredde, men posisjonen til frontsonen varierer både gjennom året og fra år til år.

Kaldt overflatevann fra Sørishavet synker under det varmere og dermed lettere vannet fra de sørlige delene av Stillehavet, Atlanterhavet og Det indiske hav. Denne sonen er 32 til 48 km bred, og blandingen av vannmasser fører til stor marin produktivitet, spesielt for antarktisk krill.

Polarfronten på den nordlige halvkule skaper ikke dette fenomenet på grunn av landmassene som omkranser den polare regionen.

Den antarktiske konvergens er ikke bare et skille mellom to hydrologiske regioner, men den separerer også områder med særegent marint liv og forskjellige klima.

Sør-Shetlandsøyene, Sør-Orknøyene, Sør-Georgia og Sør-Sandwichøyene, Bouvetøya, Heard- og McDonaldøyene ligger sør for den antarktiske konvergens.

Kerguelen ligger omtrent på konvergensen, mens Falklandsøyene, Prince Edwardøyene, Crozetøyene, Île Amsterdam, Île Saint-Paul, Tierra del Fuego og Macquarieøya ligger nord for konvergensen.

Se også
-------

* Polarsirklene
* Liste over subantarktiske øyer

Eksterne lenker
---------------

* Norsk polarinstitutt – Antarktis
* GRID-Arendal – Kart over den antarktiske konvergens

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GNIS
 |
**Kevin Kerslake** (født ??) er en amerikansk regissør av musikkvideoer. Han har regissert videoer for Stone Temple Pilots, Filter, R.E.M. 311, Faith No More, Green Day, The Used, Depeche Mode, The Smashing Pumpkins, Papa Roach, Nirvana, Rise Against, The Offspring, og Blue October, samt flere andre band.

Han har også regissert videoen for Rise Againsts «Re-Education (Through Labor)» (fra albumet *Appeal to Reason*, 2008), og Blue Octobers «Dirt Room» (fra albumet *Approaching Normal*, 2009).

Kerslake har blitt hedret av mange. Gitaristen fra The Offspring, Kevin «Noodles» Wasserman, har nevnt at Kerslakes videoer er unike.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kevin Kerslake på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (da) Kevin Kerslake på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (fr) Kevin Kerslake på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Kevin Kerslake på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Kevin Kerslake hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) Kevin Kerslake hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Kevin Kerslake på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Kevin Kerslake på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (en) KevinKerslake.com

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Thora Selma Eugenia Lundh** (født Svendby 16. februar 1860 i Christiania, død 2. april 1914 i Oslo) var en norsk forfatter og teaterpedagog. I sitt virke søkte hun å inspirere til riktig stemmebruk og korrekt uttale av språket.

Familie
-------

Thora Lundh var datter av kjøpmann Olaf Adamsen Svendby og Else Marie Schei. Hun ble på sin tyveårsdag 16. februar 1880 gift med skipsfører Rudolf Alfred Lundh (1851-1892). Hun ble 21. desember 1905 gift med landbruksskolebestyrer Johan Leuthäuser Hirsch (1843-1923). Hun var mor til skuespiller og lærer Ragnhild Lundh.

Liv og virke
------------

Thora Lundh virket i 1880- og -90-årene som forfatter. Fra 1885 utga hun i løpet av åtte år seks prosabøker og et skuespill. Hennes forfatterskap vekket beskjeden oppmerksomhet i samtiden. Hennes drama *En Knude* ble i 1890 oppført på Christiania Tivoli, hvor forfatteren selv fikk sin debut som sceneinstruktør.

Thora Lundh var i åtte år språklærer ved den katolske skolen i Kristiania. Deretter tok hun initiativet til opprettelsen av en dramatisk forening, og drev teaterskole i Kristiania, med undervisning i stemmebruk, diksjon og rolleinnstudering. Først ga hun privatundervisning, og en periode fra 1899 ledet hun undervisningen ved Sekondteatret hos teaterlederen Ludovica Levy. Fra 1898 var hun dessuten lærer ved Musikkonservatoriet i Kristiania, hvor hun fra starten av underviste i «Organudvikling, Renlæasning og Deklamation». Der virket hun i 15 år.

Blant Lundhs elever var August Oddvar, Johan Hauge, Sæbjørn Buttedahl og Sophus Dahl. Hun begrenset seg heller ikke til å undervise vordende skuespillere. Også advokater, prester, stortingsmenn og lærere fra hele landet søkte til henne for å lære «talens bruk og stemmens anvendelse».

Thora Lundh gjennomførte i 1902 en studiereise til Berlin. Senere samme år underviste hun ved *Statens Læsekursus* i Elverum.

Bibliografi
-----------

* 1885: *I Vaarsol og ved Lampeskin – hjemlige skisser*
* 1886: *Mellem Oslo og Frogner – Nutidsbillede*
* 1889: *Løvfald – Skildringer fra Livet*
* 1890: *En Knude* – Skuespill i 1 Akt
* 1891: *Rebekka – original Fortælling*
* 1891: *Gudrun – Skisse*
* 1893: *Fortællinger*

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Lillehammer Tilskuer 1902.03.01*. Norge, Oppland, Lillehammer. 1902. s. 2.
3. ↑  *Norske kvinnetekster 1600-1900*. Oslo: Pax. 1992. s. 195. ISBN 8253015763.
4. 1 2  *Urd*. Oslo: A/S Urd. 1899. s. 41.
5. ↑  *Urd*. Oslo: A/S Urd. 1899. s. 42.
6. ↑  *Trondhjems Adresseavis 1914.04.02*. Norge, Trøndelag, Trondheim. 1914. s. 5.
7. ↑  *Filmens stjerner*. Oslo: Chr. Schibsted. 1953. s. 342.
8. ↑  *Illustrert biografisk leksikon over kjendte norske mænd og kvinder*. Withs forl. 1920. s. 154-155.
9. ↑  *Østerdølen 1914.04.15*. Norge, Hedmark, Tynset. 1914. s. 2.
10. ↑  *Hedemarkens Amtstidende 1902.06.07*. Norge, Hedmark, Hamar. 1902. s. 3.

Kilder
------

* Jensson, Liv (1981). *Biografisk skuespillerleksikon*. Universitetsforl. s. 109. ISBN 8200056228.
* *Dette skrev kvinner*. Oslo: Skolen. 1984. s. 144-145. ISBN 8257900109.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
***Finlandia*** er et tonedikt komponert i 1899 og 1900 av Jean Sibelius. Stykket er skrevet for orkester og varer i ca. 8 min. Gjennom dette verket ville Sibelius vise hvor praktfull, vill, uberegnelig og vakker naturen i Finland var. Men da det ble uroppført under navnet *Finland vaknar* med tekst skrevet av V. A. Koskenniemi, viste det seg også å ha politisk sprengkraft. Finland var under russisk overherredømme og verket ble oppfattet som et utslag av finsk separatisme, så for å unngå tsarens sensur ble navnet endret til *Finlandia*. 

Hovedtemaet i *Finlandia* ble en kjent og avholdt finsk hymne, og melodien er senere blitt brukt som melodi på flere sanger, blant andre «Stjernesangen» av Henry Albert Tandberg.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Finlandia* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Stiletthæler
Støvlett med stiletthæl
En **stiletthæl** eller bare **stilett** er en lang, tynn hæl på damesko. Høyden kan variere fra 5 til 18 cm og ha en diameter på cirka en halv til en cm. Stiletter med hæler under 5 centimeter i høyde kalles for *kitten heels* på engelsk.

Stiletthæler har fått navn fra stilett, et kort stikkvåpen.

Fottøy med høye hæler omfatter for øvrig alt fra cowboystøvler og platåsko til pumps og fetisjistiskt skotøy brukt i erotisk lek. Høyhælte sko gir en høyreist figur, et framskutt bekkenparti og stor belastning på tærne, spentmuskulatur i beina og ustø gange. Slike damesko, særlig spisse og med overdrevne stiletthæler er, sammen med nylonstrømper, blitt et symbol for «velkledd, sensuell kvinnelighet» i den vestlige populærkulturen. På 1600- og 1700-tallet var sko og støvler med store hæler også del av den europeiske herremoten.

Se også
-------

* Skohæl
* Platåsko
* Skofetisjisme

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Trollkorssymbol
Trollkorsamulett
Et **trollkors** er i Sverige og Norge et bøyd jernstykke som bæres som en amulett for å avverge ondsinnet magi, som hevdes å stamme fra middelalderens Sverige. Ifølge de som hevder at det er ekte, representerte det det norrøne symbolet på beskyttelse; altså hvis en person hadde på seg dette symbolet, trodde de at sjansene for å havne i fare ville avta. Imidlertid, selv om det ofte betraktes som en del av svensk folklore, ble det først skapt - som et smykke - av smeden Kari Erlands fra det vestlige Dalarna en gang på slutten av 1990-tallet. Det ble hevdet å ha vært en kopi av en beskyttende rune som ble funnet på besteforeldrenes gård, men dette er ikke bekreftet. Selv om det likner litt på odelsrunen, et symbol for arv eller arvet eiendom i den eldre futharken, så er det mer sannsynlig at Erlands feiltolket et bumerke for å være et beskyttende symbol.

Referanser
----------

1. 1 2  Rosalind Franklin (2005). *Baby lore: Superstitions and old wives' tales from the world over related to pregnancy, birth and baby care*. Diggory Press. s. 153. ISBN 978-0-9515655-4-4.
2. ↑  «The Meaning Behind the Norse Troll Cross». AleHorn-Viking Drinking Horn Vessels and Accessories. Arkivert fra originalen 17. januar 2021. Besøkt 21. februar 2021.
**Kevin Harvick** (født 8. desember 1975 i Bakersfield, California, USA) er en fører i den amerikanske motorsporten NASCAR.

I NASCARs Nextel Cup kjører han bil #29 GM Goodwrench/Reese's Chevrolet Monte Carlo, mens han i Busch Series kjører bil #21 Coast Guard Chevrolet Monte Carlo.

I tillegg eier Harvick bil #33 Allstates Employer Services Chevrolet Silverado i Craftsman Truck Series og bilene #33 Old Spice/The Outdoor Channel og #77 Dollar General Chevrolet Monte Carlo i Busch Series.

Harvick er kjent som erstatteren etter Dale Earnhardts dødsfall i 2001, og har en svært aggressiv kjørestil.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kevin Harvick – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Kevin Harvick – racing-reference.info Rediger på Wikidata

* (en) Kevin Harvick – Driver Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Foreningen til Bægnavassdragets Regulering** (FBR) er en reguleringsforening etter bestemmelsene i vassdragsreguleringloven. Foreningen ble stiftet i Hønefoss den 19. juni 1908.

Foreningens formål er å forestå vassdragsreguleringer i Begna, og ivareta medlemmenes felles interesser med hensyn til bruken av vannet til energiproduksjon. FBRs medlemmer er kraftverk i Begna og Drammenselva som nytter vann som er innvunnet ved reguleringene i Begnas nedbørfelt.

Foreningen er organisert under et styre med 6 medlemmer. Den daglige ledelse forestås av administrasjonen lokalisert i Hønefoss (Ringerike kommune i Buskerud), og operativ drift av reguleringsanlegg ivaretas av driftspersonell tilknyttet medlemsverkene.

Eiere
-----

Eiere (andeler i parentes) per 1. januar 2006 var Oppland Energi AS (38,87%), Skagerak Kraft AS (34,60%), Glitre Energi Produksjon AS (17,26%), Ringeriks-Kraft AS (3,84%), Storbrofoss Kraftanlegg DA (2,75%), Vang Energiverk (1,31%), Hellefoss Kraft AS (0,79%, og Embretsfos Fabrikker AS (0,58).

Se også
-------

* Begnavassdraget

Eksterne lenker
---------------

* Foreningen til Bægnavassdragets Regulering (FBR)
* Regulering av Begnavassdraget i 100 år (FBR)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Stil** er i språklig sammenheng en måte å skrive på. Begrepet kan knyttes til visse historiske perioder, f.eks. barokkens stil, realismens stil osv. Det kan også brukes om den enkelte forfatters særlige skrivemåte innafor en historisk periode.

Stilen i en tekst framkommer gjerne i spenningsfeltet mellom det som kan sies å være *normalstil* for en sjanger og en periode, og bevisste eller ubevisste stilbrudd. I tidligere tider var det en sterk normering av stilen, både i skjønnlitteraturen og i sakprosaen. Siden antikken har retorikken beskjeftiget seg med å klassifisere ulike stilfigurer, analysere virkningen av dem og gi anvisninger for bruken. Lærebøker i *stilistikk* satte opp regler for riktig språkbruk i ulike sammenhenger, ofte knytta til tanker om hva som var godt og vakkert.

Siden romantikken har dikterne lagt lite vekt på slike eksplisitte stilistiske normer. Tvert imot har originalitet og bevisste brudd vært et ideal i diktninga. Også innafor sakprosaen har slik normativ stilistikk blitt mindre aktuell i vår tid. Like fullt eksisterer det uskrevne lover for hva som er passende i ulike sammenhenger og ulike sjangre. Det som er normalstil i én tekst kan te seg som *lågstil* i en annen og *høgstil* i en tredje. Men forskjellene mellom høgstil (f.eks. i en preken eller i offentlig språkbruk – «kansellistil») og lågstil (f.eks. i et kåseri) ser ut til å minke.

I norsk prosa har det vært en utvikling mot en stadig mer talemålsnær stil i alle typer tekster. På setningsplanet gir det seg utslag i en dreining fra en hypotaktisk stil med utgangspunkt i tysk og dansk skrifttradisjon, mot en mer parataktisk stil. På 1800-tallet var Bjørnstjerne Bjørnson og Aasmund Olavsson Vinje viktige foregangsmenn i denne utviklinga.

Eksterne lenker
---------------

* Stilistikk; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Rhyncosaurer** var en liten orden med en eneste familie av svært uvanlige krypdyr som blomstret opp og døde ut igjen i trias. De var planteetere, og kunne være svært tallrike. På noen av fossilfeltene utgjør de så mye som 40–60 % av alle funn. Rhyncosaurene var diapsider og nære slektninger av arcosaurene.

Bygning og levevis
------------------

*Mesosuchus browni* fra tidlig trias i Sør-Afrika.
*Paradapeton* fra sen trias, India.
Rhyncosaurene var uvanlig brebygde til diapsider å være med kraftige lemmer og kraftige nebb. Av utseende kan de ha minnet om en brebent gris. Tidlige former, som *Mesosuchus* og *Howesia* hadde en mer typisk krypdyrbygning med lang kropp og hale. De hadde også hodeskaller som liknet mer på tidlige diapsider som *Younginia*, bortsett fra det særegne nebbet og enkelte andre spesielle rhyncosaurtrekk.

Hos senere og mer spesialiserte slekter var hodeskallen kort, bred og trekantet. Hos mer avanserte former som *Hyperodapedon* var skallen bredere enn den var lang. Kjeveregionen var høy med plass for massive tyggemuskler, og den fremre delen av skallen var trukket ut i et papegøyeaktig nebb. Når rhyncosaurene lukket munnen, passet underkjeven inn i overkjeven som bladet på en foldekniv. De hadde brede tannplater langs kjevekantene og i ganen. Den sakseaktige kjeven tillot rhyncosaurene å kutte opp seigt plantemateriale, og tennene lot dem male dem opp.

Bakføttene var utstyrt med kraftige klør, trolig for å grave ved å sparke bakover med bakbeina. Sannsynligvis brukte rhyncosaurene føttene til å grave opp rotknoller, og de kraftige kjevene til å tygge dem.

Utbredelse
----------

Som mange av dyregruppene i trias fantes rhyncosaurene over det meste av verden. Kontinentene var den gang samlet i superkontinentet Pangæa, og tillot de kortbygde planteeterne å spre seg til alle kontinenter. De var i sin tid svært vanlige dyr, men døde brått ut mot slutten av trias. Muligens var de avhengige av floraen preget av frøbregnen *Dicrodium*, som forsvant på denne tiden.

Kilder
------

* Benton, M. J. (2000), *Vertebrate Paleontology*, 2nd ed. Blackwell Science Ltd
* Carroll, R. L. (1988), *Vertebrate Paleontology and Evolution*, W.H. Freeman & Co.
* Dilkes, D. W. 1998. The Early Triassic rhynchosaur *Mesosuchus browni* and the interrelationships of basal archosauromorph reptiles. *Philosophical Transactions of the Royal Society of London: Biological Sciences*, 353:501-541.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Rhyncosaurer* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Rhyncosaurer* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Rhynchosauria* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Rhynchosauria* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Dinosaurs of Rio grande do Sul.
**Grovfjord Idrettslag** (etablert 22. januar 1939) holder til på Grov i Skånland kommune i Troms.

Laget ble startet under navnet Idrettslaget Midnattsol i indre Grovfjord, og med langrenn som aktivitet. Etter andre verdenskrig skiftet navnet til Grovfjord Idrettslag, og man slo seg sammen med Grov Idrettslag (etablert 1950 i ytre Grovfjord), som drev langrenn, slalåm, skihopp, skøyteløp og lengde uten tilløp (innendørs). De etablerte fotballaktivitet (1966) med det av kommunen forærte anlegget Sletta stadion.

Ski
---

I ski-NM har laget hatt flere gode plasseringer i stafett (8 i 1971, 4 i 1973).

Fotball
-------

Debut i 6. divisjon fotball for herrer (1967), med opprykk (1968, 69, 71) slik at man fikk et par sesonger i 3. divisjon fotball for herrer der de for det meste har spilt (også i 2008), bortsett fra en god periode i 2. divisjon fotball for herrer (nivå 3), der de fikk 3.-plass i 1991 og 2.-plass fire år på rad i 1992–95. Midtbanegeneralen Roar Christensen spilte her i denne perioden (frem til 1996). Klubben har også fostret Agnar Christensen, som har jobbet som trener i Medkila IL og Tromsø IL.

Klubben etablerte damelag (1984), og er del av Hålogaland Fotballkrets.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

	+ Grovfjord IL: Kort historikk Arkivert 9. september 2012 hos Wayback Machine.
* Norges Fotballforbund: Grovfjord IL

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |