**Iakkhos** (gresk: Ἴακχος) var opprinnelig i gresk mytologi og gresk religion i antikken en halvgud eller *daimon* og en ledsager av gudinnen Demeter og særlig tilknyttet de eleusinske mysterier hvor han ble framstilt som en sønn av Zevs og Demeter. Han var fakkelbæreren i prosesjonen i Eleusis, tidvis sett på som den som varslet om gudinnens «hellige barn», født i underverden, men tidvis også betraktet som barnet selv. Iakkhos ble kalt for «den lysbringende stjerne av vår nattlige rituale».

I kunsten ble han opprinnelig avbildet som en ung mann som holdt tvillingfaklene hevet, vanligvis i selskap med Demeter, Kore og andre eleusinske guder. Med tiden ble han etter hvert, som de eleusinske mysterier, knyttet til Dionysos, og ble således et aspekt av guden, som *Dionysos Iakkhos*.

Dionysos
--------

Iakkhos' identifikasjon med Dionysos er påvist i en rekke kilder. I et *paean* (lyrisk dikt eller sang) rettet til Dionosys som ble avdekket i Delfi er guden beskrevet som at han bar navnet *Iakkhos* i Eleusis, hvor han «brakte frelse». Dramatikeren Sofokles, i paean i stykket *Antigone*, navngir guden i mysteriene ved Eleusis som både *Bakkhos* (Dionysos) og *Iakkhos*. Den greskspråklige poeten Nonnos i Egypt på slutten av 300-tallet og begynnelsen av 400-tallet e.Kr. beskrev de athenske feiringene som gitt til den første *Dionysos Zagreus*, sønn av Persefone, den andre *Dionysos Bromios*, sønn av Semele, og den tredje Dionysos Iakkhos:

«De [athenerne] æret ham som en gud nest etter sønnen til Persefoneia, og etter Semeles sønn; de grunnla ofringer for Dionysos senfødte og Dionysos førstefødte, og for tredje sang de en ny hymne for Iakkhos. I disse tre feiringene holdt Athen en stor feiring; i dansen gjort senere, banket athenerne rytmen i æren for Zagreus og Bromios og Iakkhos til sammen.»
Ordet Iakkhos betegnet også det rituelle utropet «Iakkhos, O Iakkhos!» som fulgte festivalen. I Evripides' *Bakkantinnene*, i henhold til en engelsk oversettelse av Philip Vellacott, ble de bakkantinnene som ble kalt til dansen, skrek ut sammen til sønnen til Zevs: «Iakkhos! Bromios!». *Bromios* var et annet tilnavn til Dionysos.

Navnet Iakkhos ble også gitt til en av dagene i løpet av mysteriene; den 20. *boedromion* og på denne dagen ble Iakkhos tatt fra sin helligdom i Athen og ført i egen prosesjon til Eleusis.

Den mest berømte benevnelsen av Iakkhos er i stykket *Froskene* av Aristofanes hvor de *mystae* (mystikerne) påkalte ham i en tøylesløs dans ute i engen, gjort av gratiene som «kastet faklene» og er sammenlignet, som nevnt overfor, til en stjerne som bringer lys til mørkets ritualer.

I Dion Fortunes roman *The Winged Bull* (1935), påkaller hovedfiguren Iakkhos da han er usikker på hvilken gud han ønsker å påkalle. Guden er også nevnt i romanen *Lady Chatterleys elsker* (1928) av D.H. Lawrence. Figuren Connie brenner etter den pasjon som ble følt av Iakkhos og mænadene.

Referanser
----------

1. ↑  Smith (1867), s. 545.
2. ↑  Aristofanes: *Froskene, 342.*
3. ↑  Harrison, s. 416, 541.
4. ↑  Harrison, s. 541-2; Sofokles: *Antigone* 1115–1125, 1146–1152.
5. ↑  Nonnus; Rouse, W H D. overs. (1940): *Dionysiaca*, bind 3. Loeb Classical Library Volume 356. Cambridge, MA: Harvard University Press. s. 48, 962 ff.
6. ↑  Harrison, s. 540; Aristofanes: *Froskene*, 316–353.

Litteratur
----------

* Aristofanes: *Frogs*, Matthew Dillon (overs.), Tufts University, 1908.
* Grimal, Pierre (1996): *The Dictionary of Classical Mythology*, Wiley-Blackwell, ISBN 9780631201021.
* Harrison, Jane Ellen (1991): *Prolegomena to the Study of Greek Religion*. Princeton, New Jersey: Princeton University Press.
* Price, Simon & Kearns, Emily (2003): *The Oxford Dictionary of Classical Myth and Religion*. New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-280289-5
* Smith, William (1867): *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, bind 2, Boston: Little, Brown and co.

Eksterne lenker
---------------

* «Iakkhos», *Theoi Project*

| * v
* d
* r
Gresk religion og mytologi |
| --- |
| Religion og kulter | Dionysiske mysterier **·** Eleusinske mysterier **·** Platonisme **·** Nyplatonisme **·** Orfisme **·** Dodekateisme **·** Interpretatio graeca |
| Urguddommene | Khaos **·** Gaia **·** Erebos **·** Eros **·** Pontos **·** Tartaros **·** Nyx **·** Uranos |
| Titanene | Okeanos **·** Koios **·** Krios **·** Hyperion **·** Iapetos **·** Theia **·** Rhea **·** Themis **·** Mnemosyne **·** Foibe **·** Tethys **·** Kronos |
| De olympiske guder | Zevs **·** Hera **·** Poseidon **·** Demeter **·** Afrodite **·** Athene **·** Apollon **·** Artemis **·** Ares **·** Hefaistos **·** Hermes **·** Dionysos |
| Grupper | Amasoner **·** Anemoi (vindguder) **·** Drager **·** Erinyer **·** Giganter **·** Harpyier **·** Havguder **·** Hekatonkheirer **·** Ktoniske guder **·** Moirer **·** Muser **·** Najader **·** Nymfer **·** Okeanider **·** Sibyller **·** Titaner |
| Andre greske guder | Aiolos **·** Asklepios **·** Eos **·** Eris **·** Hades **·** Harmonia **·** Hebe **·** Hekate **·** Helios **·** Hestia **·** Kharon **·** Pan **·** Persefone **·** Pluton **·** Selene |
| Helter | Herakles og hans tolv storverk **·** Akilles og den trojanske krig **·** Agamemnon og Iliaden **·** Odyssevs og Odysseen **·** Jason og Argonautene **·** Persevs og Medusa **·** Oidipus og Theben **·** Thesevs og Minotauros **·** Triptolemos |
| Mytologiske vesener | Kerberos **·** Enhjørning **·** Gigant **·** Kentaur **·** Kyklop **·** Medusa **·** Minotauros **·** Pegasus **·** Satyr **·** Sirene |
| Seremonier og ritualer | Amfidromia **·** Farmakos **·** Hymner **·** Iatromantis **·** Panathenaia |
| Hellige plasser | Delfi **·** Dodona **·** Dilos **·** Olympia |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |