recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Anders Tvegård** (født 6. august 1975 i Porsgrunn) er en norsk journalist. Han har siden sommeren 2023 vært NRKs korrespondent i USA. Han var også korrespondent fra mai 2010 til august 2014.

Tvegård har journalistutdanning fra Høgskulen i Volda (1996–98), Darlington College of Technology (1995–96) og journalisttjeneste ved Forsvarets overkommando (1994–95). Han har arbeidet i NRKs nyhetsavdeling siden 1998.

Tvegård var NRKs reporter under tsunamien i Thailand (2004/05), rapporterte fra de palestinske områdene under striden rundt karikaturtegningene av profeten Muhammad (2006), Israel–Libanon-krigen (2006), Gaza-krigen (2008), flyktningleirene etter Sri Lankas borgerkrig (2009), Afghanistan (2009), tsunamien i Japan (2011), Pavens besøk på Cuba (2012), Hugo Chávez's død i Venezuela (2013) og Guantanamo (2013).

Tvegård har også arbeidet for Radio Grenland, Porsgrunns Dagblad og Varden.

Eksterne lenker
---------------

* Med verden som arbeidsplass
* Vil ikke til Torshavn


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Annette Groth** | **NRKs korrespondent i Washington**(2010–2014) | Etterfølger:**Tove Bjørgaas** |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Lars Os** | **NRKs korrespondent i Washington**(2023–) | Etterfølger:**nåværende** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
*Denne omhandler betegnelsen **objekt**. For den grammatiske termen, se objekt (grammatikk).*
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
Et **objekt** (latin: *objectum*, partisipp av *objicere*) er i prinsippet et ord som det kan føres en samtale om. Ifølge etymonline.com oppsto betydningsfornemmelsen 'siktemål' c. 1386, jamfør (objektiv eller, som uttrykk i skuespillerkunstens såkalte metode: 'superobjektiv', brukt om en karakters grunnleggende motiv) [*klargjør*]. Ordet er sammensatt av 'ob' som blir oversatt med 'mot' eller 'henimot', og 'jekt' som kommer av lat. 'jacere': 'å kaste'. Objekt blir ofte satt i en dikotomisk sammenheng med 'subjekt', i betydningen det erkjennende subjekt, men ordet 'subjekt' betyr snarere 'underkastet', noe som er påpekt i moderne kontinental filosofi. 

Normalt er et objekt en gjenstand som det kan tas og føles på, men det kan også være en person, et dyr, en eiendom, et element i universet eller for eksempel en sinnstilstand som er gjenstand for forskning.

Se også
-------

* Objektorientert programmering

Eksterne lenker
---------------

* (en) Objects – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** GND **·** LCCN **·** BBC Things
 |
Denne artikkelen **trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon**. Du kan forbedre denne artikkelen ved å legge inn referanser til gode kilder. Hvem som helst kan fjerne kildeløst materiale uten forvarsel, men den foretrukne tilnærmingen er i første omgang å markere de setningene/påstandene som trenger kildebelegg ved å tilføye *{{Trenger referanse|dato=2024-03}}* etter påstanden. *2016-03*


| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Norges flagg Norge |
| Friidrett |
| Sveriges flagg Världsungdomsspelen |
| Sølv | 2015 Göteborg |  80m |
| Sølv | 2014 Göteborg |  80m |
| Bronse | 2013 Göteborg |  80m |

Filip Bøe, født 30. august 2000, er en norsk friidrettsutøver med imponerende meritter. Han har satt aldersrekorder på 100m og 200m for gutter 14, 15 og 16. Med fire individuelle NM-medaljer og flere nasjonale og internasjonale prestasjoner, inkludert en norsk rekord på 4x200 meter stafett, har Filip markert seg sterkt i friidrettsverdenen. Han har vunnet flere medaljer under Världsungdomsspelen og har dominert i Ungdoms-NM og junior NM. Allerede som 15-åring kvalifiserte han seg til U18 EM på 200m, som fant sted i Georgia i 2016. Filip konkurrerer fra 100 til 200m, men det er spesielt på 200m han utmerker seg. I sesongen 2016 var han Nordens raskeste og blant topp ti i Europa i sin aldersklasse, både på 80m, 100m og 200m. I 2016 oppnådde han en 5.-plass på 100m i senior NM og en 9.-plass i U18 EM i Georgia. En av de største prestasjonene i Bøes karriere er å bli U20 nordisk mester på 200m i 2019 samt et sølv på 4x400m i samme mesterskap. Hans andre prestasjoner inkluderer en semifinaleplass i 2019 under U20 EM på 200m i Borås, Sverige. I 2021 deltok han på Lag-EM på 4x100m i Cluj-Napoca, Romania.

Personlige rekorder
-------------------

Innendørs
* 60 meter (innendørs): **7,06** – Leikvang, Norge, 2016

Utendørs
* 60 meter: **7,21** (1) – Fana, 2015
* 80 meter: **9,26** (1) – Göteborg, 2015
* 100 meter: **10,68-Bislett, 2021**
* 200 meter: **21,38- Bislett, 2019**

Norgesrekorder
--------------

* 100 meter: **11,12** (n/a) – Fana, 2015 Norgesrekord G 15
* 200 meter: **22,42** (n/a) – Gögeborg, 2015 Norgesrekord G 15
* 200 meter: **23, 18** (1) – Fana, 2014 Norgesrekord
* 80 meter: **9,26** (1) – Göteborg, 2015

Referanser
----------

1. ↑   oppført som Filip Boe, www.iaaf.org[Hentet fra Wikidata]
2. Avisa Valdres – To nye medaljer i Ungdomsmesterskapet
Billedlig definisjon av kolbelengde.
**Kolbelengde** er et mål som brukes på kolber til rifler og hagler for å beskrive avstanden fra fremsiden av avtrekket til bakdelen av kolben som kommer i kontakt med skulderen til skytteren. Kolbelengden er en viktig ergonomisk faktor for å oppnå god praktisk presisjon, og optimal lengde kan variere fra skytter til skytter basert på kroppsstørrelse og -fasong, bekledning (vinter- eller sommerklær), og om det skytes fra stående, sittende eller liggende skytestilling.

Variasjoner
-----------

Mange rifler og hagler produseres med en standard kolbelengde som antas å passe de fleste skyttere. Dette er ofte ca 34 cm for rifler og ca 2 cm lengre for hagler. Skyttere med korte armer kan oppleve at kolben subber borti undersiden av armen når de hever våpenet opp i skytestilling. Skyttere med brede skuldre og lang hals kan oppleve at tommelen eller kikkertsiktet slår i ansiktet under avfyring. Mange moderne skytevåpen er derfor utstyrte med uttrekkbare (også kalt innskyvbare) kolber for å passe til mange ulike skyttere. Noen kilder hevder at passelig kolbelengde er når kolbekappen akkurat når innsiden av albuen når avtrekkshånden holder rundt pistolgrepet med en finger på avtrekkeren. Andre kilder foreslår istedet mer testing for å finne de optimale målene, gjerne med et ikke-skytbart prøvevåpen med justerbart skjefte. Da er en annen tommelfingerregel at våpenet er justert riktig når man i skytestilling har to fingres avstand fra skytehåndens tommel til skytterens nese.

Referanser
----------

1. 1 2  Oruc, Emrah. «How to Measure Length of Pull for Shotguns». Besøkt 29. mai 2019.
2. 1 2  Dow, Todd. «Rifle Fit: Length of Pull». Besøkt 29. mai 2019.
3. ↑  «Adjusting Length of Pull (LOP)». KICK-EEZ. Arkivert fra originalen 29. mai 2019. Besøkt 29. mai 2019.
4. ↑  «How to measure your LOP». Besøkt 29. mai 2019.
5. ↑  Rose, Steve. «The more you know: Length of pull». Arkivert fra originalen 29. mai 2019. Besøkt 29. mai 2019.
6. ↑  Hanus, Bill. «You and me and the LOP - Length of Pull». Gundogs Online. Besøkt 28. mai 2019.
7. ↑  Craige, John Houston (1950). *The Practical Book of American Guns*. New York: Bramhall House. s. 257.
8. ↑  Ash, Gil. «Gun Fit». Besøkt 29. mai 2019.
**Kommunestyrevalg i Gulen** er en oversikt over kommunestyrevalg avholdt i Gulen kommune i Vestland. Gulen ligger i Ytre Sogn.

Kommunestyrevalget 2023
-----------------------

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Senterpartiet | 35,8 | −9,7 | 454 | −128 | 7 | −2 | 2 |
| Høyre | 31,6 | +2,5 | 401 | +29 | 7 | +1 | 1 |
| Arbeiderpartiet | 20,8 | +5,0 | 264 | +62 | 4 |  | 1 |
| Kristelig Folkeparti | 7,8 | +1,9 | 99 | +23 | 2 | +1 | 1 |
| Venstre | 3,9 | +0,3 | 49 | +3 | 1 |  |  |
| Valgdeltakelse/Total | 72,8 % | 1 280 | 21 | 5 |
| **Ordfører:** May-Lynn Osland (Ap) | **Varaordfører:** Nils-Inge Ynnesdal (Sp) |
| Merknader: Kilde:  |

Kommunestyrevalget 2019
-----------------------

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Senterpartiet | 45,5 | +3,4 | 582 | +45 | 9 |  | 2 |
| Høyre | 29,1 | +6,8 | 372 | +87 | 6 | +1 | 1 |
| Arbeiderpartiet | 15,8 | +3,3 | 202 | +43 | 4 | +1 | 1 |
| Kristelig Folkeparti | 5,9 | −0,6 | 76 | −8 | 1 |  | 1 |
| Venstre | 3,6 | −10,6 | 46 | −135 | 1 | −2 |  |
| Andre |  | −2,3 |  | −29 |  |  |  |
| Valgdeltakelse/Total | 70,5 % | 1 285 | 21 | 5 |
| **Ordfører:** Hallvard Oppedal (Sp) | **Varaordfører:** Odd Harald Eide (Ap) |
| Merknader: Kilde: valgresultat.no og Gulen kommune |

Kommunestyrevalget 2015
-----------------------

Det var 1 842 stemmeberettigede i kommunen. Avgitte stemmer var 1 283 (69,8 % oppslutning). Kommunestyret for 2015-2019 besto av 21 representanter som fordelte seg slik:
Senterpartiet 9 mandater (42,1 % av stemmene), Høyre 5 mandater (22,4 %), Venstre 3 mandater (14,2 %), Arbeiderpartiet 3 mandater (12,5 %), Kristelig Folkeparti 1 mandat (6,6 %), Fremskrittspartiet 0 mandater (2,3 %). Hallvard S. Oppedal fra Senterpartiet ble gjenvalgt som ordfører for perioden 2015-2019.

Kommunestyrevalget 2011
-----------------------

I kommunestyret for 2011-2015 var mandatene fordelt slik: Senterpartiet (8), Høyre (5), Venstre (3), Arbeiderpartiet (2), Kristelig Folkeparti (2) og Fremskrittspartiet (1). Ordfører var Hallvard S. Oppedal fra Senterpartiet.

Kommunestyrevalget 2007
-----------------------

Kommunestyret for 2007–2011 besto av 21 representanter fordelt på Senterpartiet (6), Kristelig Folkeparti (5), Høyre (4), Arbeiderpartiet (3), og Venstre (3). Ordfører var tidligere kirkeverge Trude Brosvik (Krf), som også var Kristelig Folkepartis førstekandidat til stortingsvalget 2009, og fylkespartileder i Sogn og Fjordane.

Referanser
----------

1. ↑  valgresultat.no
2. ↑  «Møte i kommunestyret 2023-2027 den 19.10.2023». Gulen kommune. Arkivert fra originalen 23. november 2023. Besøkt 23. november 2023.
3. ↑  «Regjeringen.no - kommunevalget 2015/Gulen». Arkivert fra originalen 19. august 2018. Besøkt 19. juni 2016.
**Oslo Spirituelle Filmklubb** (OSF) ble startet 6 oktober 2004 og viser spirituell film en gang i måneden på Vika kino i Oslo. Den aller første visningen ble avholdt i Filmhusets lokaler den 4. desember 2004. Klubben viste da den japanske filmen "Afterlife". Etter den tid viste OSF filmer i Soria Moria noen år, inntil de flyttet til Vika kino.

Med «spirituell film» mener OSF filmer som stimulerer til ettertanke, undring og som inspirerer og åpner nye dører hos tilskueren. En del av filmene OSF viser har eksplisitte holistiske
(NewAge) temaer (f.eks. *One*; *Dances of Ecstasy*; *The Secret*; *Kornsirkler: visittkort fra det ukjente*). Andre er mainstream-filmer som f.eks. *Magnolia*; *Whale Rider*; *Himalaya*; *Momo – kampen om tiden* og *Metallica – Some Kind of Monster*. Filmklubben viser også mindre kjente filmer som *Hearts Cracked Open*; *I juli* (Im Juli); *Baraka*, og har hatt flere premiere- og førpremiere-visninger i Norge.

Filmklubbens utvalg av filmer spenner altså over alle sjangre og alle land og kulturer, fra dokumentarer til eventyrfilmer, fra alle verdens hjørner, og klubben søker å bevare en balanse mellom dette mangfoldet av kulturer og filmsjangre i sitt program. Et fellestrekk ved de fleste filmene er en
egenskap som klubben beskriver med merkelappen «frydfilm», dvs. at målet er å vise filmer som fører til at de fleste tilskuerne føler seg løftet opp og mer glade og levende etter å ha sett filmen. 
OSF ble kåret til årets filmklubb av Norsk filmklubbforbund i 2005.

Referanser
----------

1. ↑  «Oslo spirituelle ble årets filmklubb 2005». Besøkt 20. september 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Oslo spirituelle filmklubb
**Sunnmøre Data og Kultur (SDOK)** er en ideell organisasjon som driver med fremming av spill- og data-kultur på Sunnmøre. SDOK er en frivillig organisasjon som blant annet arrangerer LAN-party og andre spillarrangementer på Sunnmøre. Gruppen består av ungdommer fra høgskoler og videregående som er opptatt av å fremme datakultur blant ungdom på Sunnmøre. Mange av dem har god kompetanse innenfor sitt felt. Organisasjonen drives på frivillig basis, og ingen får betalt for arbeidet. Alt overskudd går tilbake til organisasjonen selv.

Historie
--------

«Sunnmøre Data og Kultur» ble startet av tre ungdommer i 2013. Det begynte med at de var med på å arrangere VatneLAN i noen år før, som da ga de ideen om å starte organisasjonen. Det var et ønske om å utvide, samt å gjøre VatneLAN mindre personavhengig, som var mye av drivkraften til å starte organisasjonen. I mange måneder etter stiftelsesmøtet var SDOK bare et skall, uten mål og mening. Men i november 2013 ble det inngått en avtale med tidligere arrangør av Area51-LAN i Sulahallen, Langevåg, om at organisasjonen skulle ta over den rollen som tidl. arrangør hadde hatt - og dermed også kjøpe ut alt utstyret som de hadde. Dette ga SDOK et godt grunnlag for videreutvikling. 

Organisasjonen har også etterhvert tatt mer over ansvaret for organiseringen av crew og crew-relaterte aktiviteter i arrangementet VatneLAN, og i senere tid også gått inn som en samarbeidspartner sammen med arrangørene av VatneLAN. Organisasjonen leverer utstyr, frivillige og kompetanse, samt markedsføring, nettsider og lignende. På sommeren 2015 arrangerte organisasjonen arrangementet JugendLAN i gymsalen til NTNU i Ålesund (da: Høgskolen i Ålesund). Mot slutten av 2015 hadde organisasjonen over 500 medlemmer. Veksten fortsetter i 2016. I starten av 2016 blir JugendLAN og HypeLAN slått sammen. HypeLAN var et mislykket arrangement i 2015, der organisasjonen forsøkte å samle over 1000 dataglade ungdommer i Sparebanken Møre Arena, men mislyktes på grunn av dårlig billettsalg. 

I 2017 måtte organisasjonen nok en gang avlyse arrangementet HypeLAN på grunn av få påmeldte, men veksten av organisasjonen fortsatte og har nå over 600 medlemmer (pr. desember 2017).

Organisatorisk
--------------

Organisasjonen er medlem av Hyperion Midt, som igjen er medlem av Hyperion.

Arrangementer
-------------

*Oppdatert pr. November 2019*

* VatneLAN
* Area51-LAN

Tidligere arrangementer:

* Hype - avlyst 2015
* HypeLAN - avlyst 2017
* JugendLAN - sist arrangert 2016
* SkodjeLAN - sist arrangert høsten 2019

Plassering og geografisk område
-------------------------------

Alle arrangementene organisasjonen står for finner sted i eller rundt Sunnmøre. Arrangementene har vært avholdt i Sulahallen og Eidet Kulturhall.
**Bigbang** (hangul: 빅뱅) er et sørkoreansk boyband. Den består av G-Dragon (leder, hovedrapper og vokalist), T.O.P (rapper), TaeYang (hovedvokalist og danser), DaeSung (vokalist) og SeungRi (vokalist og hoveddanser).

Bandet har signert med YG Entertainment og debuterte 19. august 2006. I 2007 ga de ut sin første EP-plate, som bestod av sanger skrevet i hovedsak av gruppens leder G-Dragon. I slutten av 2009 var bandet det mest populære boybandet i Sør-Korea. Gruppens vendepunkt var med hit sangen "Lies" som var nr. 1 på topplistene i rekordtiden 7 uker. 

I 2012 ga de ut sin 5. koreanske EP-plate, kalt Alive. Den ble svært godt tatt imot, og det var det første koreanske albumet som kom på USAs Billboard 200. Musikkvideoen til Fanatstic Baby er den mest sette musikkvideoen til en kpopgruppe på YouTube. 

I april 2015 startet bandet Made-prosjektet. Fra april ga de ut to sanger hver måned under singlene "M", "A", "D" og "E". I desember 2016 kom de ut med albumet "MADE", som bestod av sangene fra Made-prosjektet og tre nye sanger. 

Bigbang var også det første utenlandske bandet som i Japan mottok prisen «Japan Cable Broadcasting Award» for beste nykommere. Mange av sangene deres er også gitt ut på japansk. Alle medlemmene har også hatt suksessfulle soloprosjekter både i Korea og Japan. GD har også slått gjennom som en av det mest suksessrike soloartistene i Asia med albumet "One of a kind" som kom ut i 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (ko) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Big Bang (musical group from South Korea) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Big Bang (group) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Bigbang på Apple Music Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på Genius — sangtekster Rediger på Wikidata

* (en) Bigbang på AllMusic Rediger på Wikidata
* (ko) Bigbang på Twitter Rediger på Wikidata

* (ko) Bigbang på Twitter Rediger på Wikidata

* Bigbang på Facebook Rediger på Wikidata

* Bigbang på YouTube Rediger på Wikidata

  

Portal: Korea

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Nicoline Rosenkrantz** (født 6. januar 1721, død 7. februar 1771) var en dansk adelsdame. 

Hun var datter av amtmann over Nyborg og Tranekær, senere gehejmeråd, Christian Rosenkrantz til Skovsbo (1672–1736) og Frederikke Louise f. Krag (1696–1766). Nicoline Rosenkrantz ble innskrevet i det adelige jomfrukloster Vallø Kloster (Vallø Stift) ved dets innvielse 14. mai 1738.

Den 29. juli 1749 ble hun på Skovsbo herregård og i Rynkeby kirke på Fyn gift med gehejmekonferrensråd Frederik Christian Danneskiold-Samsøe (1722-1778) til grevskabene Samsøe, Løvenholm m.fl. Begge ble tildelt ordenen l'union parfaite. 

Nicoline Rosenkrantz døde den 7. februar 1771, og ble begravet fra Vor Frue i København.

Andreas Brünniche har malt hennes portrett.

Referanser
----------

1. ↑   The Peerage person ID p41294.htm#i412931, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Dansk Adels Aarbog*. Dansk Adelsforening. 1985. s. 721–722.
3. ↑  «Frederik Christian Danneskiold-Samsøe | Gyldendal - Den Store Danske». *denstoredanske.dk*. Besøkt 29. august 2018.
4. ↑  Kulturstyrelsen, Slots- og. «Kunstindeks Danmark & Weilbachs kunstnerleksikon». *www.kulturarv.dk*. Besøkt 29. august 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |

Portal: Danmark
Den nederlandske maleren Pieter de Hoochs «Det tomme glasset» fra ca. 1652 viser en vertshushusscene med tjenestepike og kavaler i typisk barokk kavalerdrakt.
**Kavaler**, kommer av det franske *chevalier* (og det engelske *cavalier*) som betyr «rytter» og er dannet av det latinske ordet for «hest». Kavaler har flere betydninger på norsk:

Historisk betydning
-------------------

* Tidligere betegnelse for ridder eller adelsmann i tjeneste ved et hoff, også hoffkavaler, en høyere hoffunksjonær
* Rojalistene, tilhengerne av den engelske kong Karl den første under den engelske borgerkrigen 1642-1651, ble også kalt *kavalérene* (*Cavaliers*)

Moderne betydning
-----------------

* En beleven, fornem og flott herre
* En mann som har selskap med eller gjør kur til en dame, i rollen som ledsager, venn eller kjæreste
* Bordkavaler, en mann som har en kvinne til bords
* Danse- eller ballkavaler, en mann som danser med og oppvarter en kvinne i et selskap

Se også
-------

* Kavaleri
* Kavalérhatt
* Caballero

|  |  |
| --- | --- |
|  | Wiktionary: Kavaler (person) – ordbokoppføring |

  

 Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Kavaler (person)*.
**Grete Pedersen** (født 1. oktober 1960) er en norsk dirigent og tidligere landslagsspiller i fotball.

Pedersen er fra Jeløya og begynte med piano og enkel religiøs musikk i frikirken der.

Hun er utdannet kirkemusiker og dirigent med diplomeksamen i dirigering fra Norges musikkhøgskole i 1988, og har studert med Terje Kvam og Eric Ericson. Hun er ansatt som professor i kordireksjon ved NMH, og har siden 1990 vært dirigent for Det Norske Solistkor. Aller best liker hun å blande stemmer og instrumenter.

Pedersen er også aktiv som freelance dirigent for profesjonelle europeiske kor, og har gjestet bl.a. Sveriges Radiokör, Nederlands Kammerkor og Nederlands Radiokor. Hun har også dirigert orkestre som Det Norske Kammerorkester, Norsk Barokkorkester og Kringkastingsorkestret i produksjoner for kor og orkester. 

I 1984 startet Grete Pedersen Oslo kammerkor, som hun dirigerte frem til 2004. Med dette koret mottok hun Norges Korforbunds ærespris 2004.

Den 30. september 2010 ble hun tildelt Musikkritikerprisen 2009/2010. I 2017 mottok hun Telenors kulturpris, i 2019 Lindemanprisen og i 2020 Anders Jahres kulturpris. Hun var en av åtte kunstutøvere som fikk Gammleng-prisen i 2023 og et prisbeløp på 75 000 kroner. Hun har vært nominert til Spellemannprisen sammen med Det Norske Solistkor to ganger, i 2015 i klassen klassisk for *Meins Lebens Licht–Nystedt / Bach* og i 2023 i klassen samtid for *Bent Sørensen: St Matthew Passion*.

Fotball
-------

Frem til 1982 spilte hun fotball for Sportsklubben Sprint-Jeløy i Moss og fikk med seg en finale i Norgesmesterskapet i fotball for kvinner. Hun spilte ni kamper på Norges kvinnelandslag i fotball 1980–81, hvorav tre hun scoret i.

Referanser
----------

1. 1 2  Dirigenten Grete Pedersen fra nrk.no den 22. mai 2008.
2. ↑  kritikerlaget.no Musikkritikerprisen 2009/2010
3. ↑  «Grete Pedersen tildeles Telenor kulturpris | Det Norske Solistkor». *solistkoret.no*. 15. september 2017. Arkivert fra originalen 1. desember 2017. Besøkt 21. november 2017.
4. ↑  «Lindemanprisen til Grete Pedersen». ballade.no. 2. september 2019. Besøkt 2. september 2019.
5. ↑  «Skaparen av denne har vunne pris for sin innsats som bilethoggar». *nrk.no*. 2. juni 2021. Besøkt 12. juni 2021.
6. ↑  «Årets Rolf Gammlengpriser til elleve kunstnere». *ballade.no*. 7. november 2023. Besøkt 26. november 2023.
7. ↑  «Kan bli tidenes yngste Spellemann-vinnere». *nrk.no*. 5. januar 2016. Besøkt 28. mars 2024.
8. ↑  «Dette er dei nominerte til Spellemannprisen». *nrk.no*. 29. februar 2024. Besøkt 28. mars 2024.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Grete Pedersen – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
* (en) Grete Pedersen på MusicBrainz Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** BBC Things **·** MusicBrainz
 |
**Canadian Soccer League** er en profesjonell kanadisk fotballklubbliga som ligger i provinsen Ontario, og sporer sin historie til Canadian National Soccer League (CNSL). Fra 2023 består det av syv lag, alle lokalisert i Ontario. Sesongen går vanligvis fra mai til oktober, med de fleste kamper spilt i helgen, etterfulgt av et sluttspillformat som bestemmer vinneren. 

Ligaen ble dannet i 1998 som Canadian Professional Soccer League (CPSL) fra en allianse dannet av Ontario Soccer Association (OSA) med Canadian National Soccer League.

Konkurranseformat
-----------------

### Mesterskapsformat

Det er for tiden syv klubber i Canadian Football League. Tradisjonelt, i løpet av ligasesongen, spilte lagene et balansert program på 18 eller 22 kamper fra april/mai til oktober/november, med de åtte beste rangerte lagene videre til sluttspillet. På slutten av hver sesong blir klubben med flest poeng kronet til mester for ordinær sesong. 

Sluttspillet fungerer som en enkelt-elimineringsturnering med enkeltspillkonkurranser der vinneren av finalen blir kronet til CSL-mesteren. 

### Cupkonkurranse

Den kanadiske fotballigaen holdt tidligere en cupkonkurranse med én eliminering kjent som Open Canada Cup hver ligasesong.

Klubber
-------

Referanser
----------

1. ↑  «Who We Are – Canadian Soccer League». Arkivert fra originalen May 26, 2014. Besøkt February 10, 2020.  Sjekk datoverdier i `|arkivdato=, |besøksdato=` (hjelp)
2. ↑  Jose, Colin (2001). *On-Side - 125 Years of Soccer in Ontario*. Vaughan, Ontario: Ontario Soccer Association and Soccer Hall of Fame and Museum. s. 115.
3. ↑  «Canadian Soccer League - Clubs». *Canadian Soccer League* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen July 11, 2015. Besøkt October 9, 2021.  Sjekk datoverdier i `|arkivdato=, |besøksdato=` (hjelp)
4. ↑  Avey, Brian (August 20, 1997). «New Professional Soccer League Launched Canadian Professional Soccer League (Ontario Division) Will Kick-off in 1998». Ontario Soccer Association.  Sjekk datoverdier i `|dato=` (hjelp)
5. ↑  Da Costa, Norman. «Canada to kick off pro league in May.». Toronto Star.
6. ↑  «CPSL - Canadian Professional Soccer League». August 19, 2003. Arkivert fra originalen August 19, 2003. Besøkt December 20, 2017.  Sjekk datoverdier i `|arkivdato=, |besøksdato=, |dato=` (hjelp)
7. ↑  «CPSL - Canadian Professional Soccer League». July 19, 2003. Arkivert fra originalen July 19, 2003. Besøkt December 20, 2017.  Sjekk datoverdier i `|arkivdato=, |besøksdato=, |dato=` (hjelp)
**Mary Kay Bergman** (1961–1999), også kreditert som **Shannen Cassidy**, var en amerikansk stemmeskuespiller og stemmetrener. Hun ga stemmen til de fleste kvinnelige karakterene på *South Park* fra seriens debut i 1997 til hennes død. Gjennom sin karriere utførte Bergman stemmearbeid for over 400 TV-reklamer og ga stemme til over 100 tegneserie-, film- og videospillkarakterer.

Bergman ble født i Los Angeles i California, og hadde en interesse for fantasy og animasjon fra barndommen. Hun spilte i skuespill under videregående og studerte også teater ved University of California, Los Angeles (UCLA). Etter å ha slitt med å sikre seg en skuespillerjobb på film, begynte hun å jobbe som dubber. I 1989 begynte hun å gi stemme til Disney-karakteren Snehvit. I 1990-årene ga hun stemme til Daphne Blake i tre filmer fra *Scooby-Doo*-serien, samt Timmy Turner i *Oh Yeah! Cartoons*. Kort tid etter Bergmans død etablerte ektemannen, Dino Andrade, Mary Kay Bergman Memorial Fund.

Referanser
----------

1. ↑  «Bergman suicide prevention fund set up». *Variety* **(engelsk)**. 10. desember 1999. Besøkt 12. mars 2024. «Husband director Dino Andrade has set up the Mary Kay Bergman Memorial Fund at the Suicide Prevention Center to honor his late wife and encourage others to seek help in times of distress.»

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen mangler oppslag i Wikidata*
* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
Diagram av firkantgjenger.
**Firkantgjenger** eller **flatgjenger** er en type gjenger som tåler svært høy belastning, og brukes for eksempel som ledeskruer og i jekker. Navnet kommer av det kvadratiske tverrsnittet av gjengeprofilen. Firkantgjenger er teoretisk sett den gjengetypen med minst friksjon, men er i praksis vanskelig å produsere.

Fordeler og ulemper
-------------------

Den største fordelen med firkantgjenger er at de har større arealeffisiens enn trapesgjenger. Ettersom det ikke er noen vinkel på gjengen oppstår det ikke radielt press (sprengningstrykk) på en mutter, hvilket også vil øke levetiden til mutteren.

Den største ulempen er med firkantgjenger er at de er vanskelige å maskinere. Kutteverktøy vil ha problemer med å skjære gjengene på grunn av de rette veggene, hvilket gjør produksjon tregt og vanskelig. Firkantgjenger tåler dessuten mindre belastning enn trapesgjenger, fordi arealet på bunnen av gjengen er mindre. I tillegg er det ingen måte å kompensere for slitasje på mutteren, og hvilket gjør at de må byttes ut etterhvert som de blir slitt.

Klassifisering
--------------

Firkantgjenger angis i ISO-nomenklatur ved navn på følgende format:

{\displaystyle Sq\,60\times 9}
hvor *Sq* viser til firkantprofill, *60* er den nominelle diameteren i millimeter, og *9* er stigningen i millimeter. Når det ikke er spesifisert noe suffiks har gjengen en start. Dersom det er angitt et suffiks så angir verdien etter multiplikasjonssymbolet *lead*, mens verdien inni parentesen angir stigningen. For eksempel:

{\displaystyle Sq\,60\times 18(P9)LH}
som viser til at gjengen har to starter (ettersom *lead* delt på stigning er to). "LH" viser til at gjengen er links.

Standardstigninger for metriske firkantgjenger| Nominell diameter (mm) | Stigning (mm) |
| --- | --- |
| 22, 24, 26, 28 | 5 |
| 30, 32, 36 | 6 |
| 40, 44 | 7 |
| 48, 50, 52 | 8 |
| 55, 60 | 9 |
| 65, 70, 75, 80 | 10 |
| 85, 90, 95, 100 | 12 |
|

Se også
-------

* Kuleskrue
* Trapesgjenger
* Metriske gjenger
* Whitworth-gjenger
* Unified-gjenger
* National pipe thread
* British Standard Pipe
* Pansergjenger
* Trapesgjenger
* Saggjenger
* Rundgjenger

Referanser
----------

1. ↑  firkantgjenge - TIP-ordboka
2. ↑  Metaller og legeringer, 2 grupper: - sb-Skrueforbindelser-forelesningsnotater-15.pdf
3. 1 2 3  Bhandari, p. 203.
4. ↑  Bhandari, p. 205.

### Bibliografi

* Bhandari, V B (2007), *Design of Machine Elements*, Tata McGraw-Hill, ISBN 978-0-07-061141-2,
**Kristiansand politikammer** var et politikammer på Agder. Kristiansand fikk egen politimester i 1767. Foruten byen kom politidistriktet etter hvert til å omfatte nabokommunene vest og nord for Kristiansand. Fra 2002 ble Kristiansand politidistrikt en del av det nyopprettede Agder politidistrikt.

Historikk
---------

Allerede ved reskript 8. august 1738 ble byfogdene beskikket til politimestre i de byene der særskilte politimesterembeter ikke var opprettet. Kristiansand fikk formelt sin politimester ved reskript 8. mai 1767, men embetet ble fremdeles knyttet til byfogdembetet. Først etter at byen fikk sin egen politianordning gjennom instruks 5. juni 1776, kan man si at politiet her var kommet på lik linje med politiet i de tre andre stiftsbyene.

I 1813 ble det i tillegg opprettet et embete som politifullmektig. Byfogden og politimesteren var en og samme person i mange år. Ved kgl. res. 23. juli 1834 ble det lagt opp til en deling av de to embetene, men delingen ble først gjennomført i praksis i 1841. Fram til 1904 hadde politimesteren bare byen som sitt embetsdistrikt. 

Ved kgl. res. 6. november 1897 (til gjennomføring av lov om delvis omordning av det sivile embetsverk 21. juli 1894 nr. 5) ble det bestemt at distriktet til politimesteren i Kristiansand skulle utvides og omfatte herredene Tveit, Oddernes, Randesund, Vennesla, Øvrebø, Hægeland, Søgne, Finsland, Bjelland og Åseral av Mandal fogderi, foruten hele Setesdal fogderi. Bestemmelsene fra 1894 og 1897 ble for Lister og Mandals vedkommende iverksatt fra 20. juli 1904, etter kronprinsregentens res. 16. april 1904. Tilsvarende iverksettelse for Aust-Agder kom først etter kgl. res. 14. februar 1919, med virkning fra 20. april 1919, og først da ble Setesdal lagt inn under politimesteren i Kristiansand. Finsland, Bjelland, Grindheim og Åseral ble fra 1. oktober 1921 overført til politimesteren i Vest-Agder (etter kgl. res. 16. juli 1921).

Fra 1. januar 2002 ble Kristiansand politidistrikt en del av det nyopprettede Agder politidistrikt, ledet av en politimester i Kristiansand.

Arkiv
-----

Arkivet etter Kristiansand politikammer er avlevert til Statsarkivet i Kristiansand. Arkivet har et omfang på nærmere 400 hyllemeter. Det består av to deler. Den første inneholder de eldste periodene, mens den andre stort sett inneholder nyere perioder.

Litteratur
----------

* Sverre Ordahl: Kristiansand politimesterembete 200 år (Kristiansand 1976)

Eksterne lenker
---------------

* Arkivkataloger for Kristiansand politikammer hos Statsarkivet i Kristiansand Arkivert 29. november 2014 hos Wayback Machine.
**Andreas Askheim** (født 17. Januar 1986) er en norsk bandyspiller født i Drammen, Buskerud

Signerte før 2019/2020 sesongen for Mjøndalen IF etter kun en sesong i Konnerud IL som etter fjorårets sesong rykket ned fra øverste nivå i Norge.

Som spiller for Høvik IF spilte han seks sesonger og til sammen 109 eliteseriekamper for klubben. Før dette spilte Askheim i Drammen Bandy, hvor han debuterte i eliteserien i 2003/04 sesongen Han ble Norgesmester med Drammen Bandy Junior i 2007 etter seier 6-2 over Ready i NM Finalen.

Som spiller i Drammen Bandy fikk han med seg 122 eliteseriekamper før han flyttet til Bergen i 2011. Han har også flere landskamper på aldersbestemte landslag på både U17 og U19.

Karriere som spiller
--------------------

(*Sist oppdatert 22. mars 2024*)

|
|  |
| Klubb | Kamper\* | Periode |
| Norges flagg Drammen Bandy | 122 | 2003-2010 |
| Norges flagg Høvik Idrettsforening | 109 | 2012-2018 |
| Norges flagg Konnerud IL | 18 | 2018-2019 |
| Norges flagg Mjøndalen IF | 82 | 2019-2023 |

\* Kun eliteseriekamper.
**Lea Dragica Deutsch** (1927–1943) var en kroatisk-jødisk barneskuespillerinne som ble drept under Holocaust.

Deutsch ble født i Zagreb, og begynte å opptre i danseforestillinger som femåring. Hennes eksepsjonelle talent gjorde henne viden kjent, noe som gjorde henne til en populær barneskuespillerinne.

I et forsøk på å unngå jødeforfølgelsene forsøkte familien å konvertere til katolisismen i 1941. Dette skulle vise seg å ikke være tilstrekkelig da det i 1943 utgikk ordre fra Heinrich Himmler om å iverksette «den endelige løsning». Til tross for sterke protester fra prominente kroatiske skuespillere, samt et mislykket forsøk på å få familien smuglet til Palestina, ble Lea sammen med sin mor og bror satt på toget til Auschwitz i mai 1943. I løpet av den seks dager lange togturen døde 25 av 75 passasjerer, og den talentfulle unge piken var blant disse. Hennes mor og bror ble drept i Auschwitz, og kun faren Stjepan Deutsch overlevde krigen.

I 2003 ble en skole i Zagreb oppkalt etter Lea Deutsch.

Referanser
----------

1. ↑  «Lea's Story». Hermes.
2. ↑  «Lea Deutsch». Yad Vashem.
3. ↑  «Vortrag über Lea Deutsch». *Republik Kroatien*. 23. juni 2023.
4. ↑  «Zwischen Ruhm und Vergessenheit. Lea Deutsch: Wunderkind und Holocaust-Opfer». MDSM.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC
 |
Studinekoret Sirenene på Verftet, Oktober 2016.  Foto: Jon Danielsen 
**Studinekoret Sirenene** er det offisielle studinekoret ved Universitetet i Bergen. Koret består av mellom 25 og 32 studiner rekruttert i hovedsak fra universitetet. Espen Rotevatn var korets dirigent i perioden 2007–2011, høsten 2011–2014 ble det dirigert av Christine Wilhelmsen, som selv er et tidligere medlem av Sirenene. Fra høsten 2014 til høsten 2017 var tidligere medlem Amalie Skarsgaard dirigent. Høsten 2017 overtok Hilde Udjus Frorud, som la opp etter vårsemesteret 2022, og høsten samme år tok Trygve Fjeldheim Hovelsen over som dirigent.

Etymologi
---------

En klassisk gresk statuett av en sirene som spiller lyre, rundt 370 f.Kr.En klassisk gresk statuett av en sirene som spiller lyre, rundt 370 f.Kr.
Navnet «Sirenene» stammer fra Homers Odysseen, der sirenene er navnet på sjønymfer, ifølge tradisjonen fugler med kvinnehoder, som synger så nydelig at alle sjømenn som hører sangen blir trollbundet og hopper overbord og ut i fortapelsen. Den fagre gudinne Kirke byr Odyssevs «vokte seg vel for toner som klinger deilig fra blomsterkledd eng».

Musikalsk uttrykk
-----------------

Sirenene har et variert repertoar som strekker seg fra jazz via populærmusikk og folkemusikk til klassisk og innslag av samtidsmusikk. Koret produserer jevnlig sitt eget stoff gjennom å arrangere sanger og skrive egne tekster.[]

Historie
--------

Studinekoret Sirenene ble stiftet 28. april 1997 av kvinnelige studenter som jobbet på Det Akademiske Kvarter, studentkulturhuset i Bergen. Koret vokste raskt og fikk status som det offisielle studinekoret ved universitetet. Våren 2007 spilte Sirenene inn CD-en «Kor' e alle Gentlemen?».

Sirenene har opp gjennom årene vunnet flere priser i landsomfattende konkurranser. I 2006 vant koret damekorklassen i Syng For Oss, og i 2010 Grand Prix-finalen og publikumsprisen i samme konkurranse, samt 2.-plass i klassene «damekor» og «klasse for scenisk uttrykk». Det første norgesmesterskapet for kor ble arrangert høsten 2012 ved Norges musikkhøgskole i Oslo. Her deltok Sirenene i klassene «Like stemmer A» og «Rytmisk», og fikk henholdsvis andre- og førsteplass i disse klassene. I tillegg vant koret Grand Prix-finalen, og dermed hele norgesmesterskapet. 17.-18. juni 2016 deltok Sirenene i den nasjonale sangkonkurransen Syng For Oss i Grieghallen, i både damekor og åpen klasse, og fikk 4.-plass i damkor og 3.-plass i åpen klasse.

Referanser
----------

1. ↑  UiB Pressemeldinger: - Studenter, engasjer dere! Arkivert 4. februar 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  Utdanning i Bergen Arkivert 3. november 2009 hos Wayback Machine.
3. ↑  *BT.no:*  Sirenene
4. ↑  Norges korforbund [*død lenke*]
5. ↑  Norges korforbund [*død lenke*]
6. ↑  «SYNG FOR OSS 2016». *www.kor.no*. Arkivert fra originalen 1. juni 2016. Besøkt 22. august 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Sirenenes hjemmeside
* Sirenenes facebookside -
**Øyvind Fylling-Jensen** (født 1956) er en norsk veterinær og forskningsleder. 

Han er utdannet veterinær ved Justus-Liebig-Universität i Giessen, Tyskland (1976-1981), og ble autorisert veterinær i Norge 1982. I perioden 1982-1985 var han vitenskapelig assistent ved Institut für Veternärpathologie ved JLU og ved Institutt for patologi ved Norges veterinærhøgskole med stipend fra Norges landbruksvitenskapelige forskningsråd (NLVF). Fylling-Jensen ble tildelt graden dr.scient. ved NVH i 1985 og dr.med.vet. ved JLU i 1986.[]

Han var en kort periode amanuensis/ prosektor i patologi ved NVH. Fylling-Jensen har hatt lederstillinger i Dynal AS, Medlab/Dr. Fürst medisinsk laboratorium, Alpharma Fine Chemicals og Fjord Seafoods ASA. Siden 2005 har han vært administrerende direktør ved Matforsk, som i 2008 ble fusjonert inn i matforskningsinstituttet Nofima AS. Han var administrerende direktør i Nofima fra 2009 til 2023.

Han har lederutdannelse fra IMD, Harvard Business School, BI, NHH og Insead.[]

Referanser
----------

1. 1 2  «Ny konsernsjef for Nofima». *Østlandets Blad*. 14. november 2009.
2. ↑  «Skal lede Nofimas akvadivisjon fra Bergen». *Bergensavisen*. 27. april 2017.
3. ↑  «Nytt om navn». *Bladet Tromsø*. 18. desember 2009.
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
 Furre bru over Nidelva i Arendal, ei typisk fagverksbro av jern. Konstruksjonen er klinket.  Foto: Anita A. Mechlenborg 
**Fagverksbro** er en bro hvor brobanen bæres av et fagverk.

Historie
--------

Etter at fagverksstatikken ble utviklet, kunne en konstruere større trebroer og stålbroer.

Metoden var blant annet kjent i Russland i 1840. Culman, en tysk konstruktør, var den første som benyttet grafiske metoder for blant annet beregning av fagverk (1866).

Som fagverk var det mulig å bygge broer med lange spenn. I 1889–1890 ble 
broen Forth jernbanebro over elven Firth of Forth i Skottland bygget. Denne hadde lengste spenn på 521 m.

I Norge er det bygget en rekke stålfagverksbroer i forbindelse av utbyggingen av vei- og jernbanenettet. I de senere årene er det bygget mest fagverksbroer i tre.

Statisk system
--------------

Bilde av en fagverksbro
Bildet til venstre viser en typisk fagverksbro. De ytterste stavene tar trykk, de ytterste vertikale på hver side tar strekk, de skrå veksler annenhver gang på å ta strekk og trykk.

Vertikale som ligger midt mellom to skrå hvor en tar strekk og en tar trykk er såkalte "nullstaver". Overgurt tar trykk og undergurt tar strekk.

I de aller fleste broer av denne typen er de to fagverksrammene bundet sammen med tverrbjelker eller egne fagverk. 

Hvilke staver som tar trykk og hvilke som tar strekk er avhengig av hvordan stavene står i forhold til hverandre og hvordan de dynamiske kreftene virker. I tillegg er den geometriske utformingen av over- og undergurt avgjørende for påkjenningen i stavene. 
Noen overgurter er formet som en bue.

Typer fagverksbro
-----------------

Det er tre hovedmåter fagverksbroer kan bygges.

* Fagverkskonstruksjonen ligger under brobanen.
* Fagverkskonstruksjonen ligger over brobanen.
* Veibanen ligger midt i fagverkskonstruksjonen.

Noen fagverksbroer
------------------

* Blaues Wunder i Dresden i Tyskland *Blaues Wunder* i Dresden i Tyskland
* Eastbound approaching Hart Bridge i Florida *Eastbound approaching Hart Bridge* i Florida
* Pulaski Skyway *Pulaski Skyway*
* Torun-most-drogowy *Torun-most-drogowy*
* Ginsheim-Gustavsburg- Mainbruecke-Portal *Ginsheim-Gustavsburg- Mainbruecke-Portal*
* Yodogawa jernbanebro *Yodogawa jernbanebro*
* Forth railway bridge (Forth jernbanebro)*Forth railway bridge* (Forth jernbanebro)
* Gimse bru i MelhusGimse bru i Melhus
* Flattum bru i Torpa er et eksempel på en enkel fagverksbro i tre med takoverbygg.Flattum bru i Torpa er et eksempel på en enkel fagverksbro i tre med takoverbygg.
* Tretten bru av limtre havnet i Gudbrandsdalslågen etter en brokollaps 15. august 2022.  Foto: Kjetil ReeTretten bru av limtre havnet i Gudbrandsdalslågen etter en brokollaps 15. august 2022.  Foto: Kjetil Ree

Eksterne lenker
---------------

* (en) Truss bridges – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** NDL
 |
**Pleiemedhjelper** er en betegnelse på en person uten formell utdanning som jobber i helsevesenet, oftest som funksjon som helsefagarbeider. Vanlige arbeidsoppgaver for en pleiemedhjelper er å pleie de eldre og syke som for eksempel mating, hjelpe dem å gå på toalettet, dusjing og å gi dem et sosialtliv. Det er vanlig for pleiemedhjelpere å snakke med pasientene sine i tillegg til å gå turer, spille spill og lignende. På noen arbeidsplasser hjelper de også sykepleierne og andre helsefagarbeidere med å sjekke temperatur, blodtrykk og blodsukker for eksempel.

En pleiemedhjelper som friserer en eldre beboer på et eldrehjem.
Pleiemedhjelperne har ingen formell utdanning, men de får opplæring på arbeidsplassen sin og kan gå på kurs rettet mot jobben deres. Personer som er i lønnet arbeid kan bli realkompetansevurdert, få opplæring på arbeidsplassen og ta fagbrev på grunnlag av dette etter å ha arbeidet der i ett år. Ordningen kalles fagbrev på jobb. Det være relevant å ta fagbrev som helsefagarbeider hvis en jobber som pleiemedhjelper. Det er heller ikke obligatorisk å ta fellesfagene i videregående skole når en tar fagbrevet på jobben i Norge.

Referanser
----------

1. 1 2  thinkstockphotos, Foto:. «Bli kjent med yrket: Pleiemedarbeider». *utdanning.no*. Besøkt 31. juli 2019.
2. ↑  «Pleieassistent - hva jobber de med? Hvordan bli pleieassistent?». *Lenas Helsepersonell*. Besøkt 31. juli 2019.
3. ↑  «Fagbrev på jobb». *utdanning.no*. Arkivert fra originalen 31. juli 2019. Besøkt 31. juli 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Lars Oftedal (1838–1900), en av stifterne og hovedmennene bak Moderate Venstre.
**Moderate Venstre** var fra 1885 en fløy i partiet Venstre, og fra 1888 et eget parti. Partiet hadde utspring i den lavkirkelige delen av Venstre, og var spesielt opptatt av avholdssak, religion, sparepolitikk og moral.

Internt i Venstre stod den moderate fløyen i opposisjon til det mer radikale Rene Venstre. Moderate Venstre støttet Regjeringen Sverdrup, mens Rene Venstre mente regjeringen var altfor moderat i spørsmål om blant annet kulturpolitikk, moral og stemmerettsutvidelse. Det er vanskelig å tidfeste splittelsen i Venstre og det var ikke et brudd over natten, men en prosess over flere år. Historikeren Leiv Mjeldheim setter splittelsen til 1885, mens en på Regjeringens nettsider kan lese at splittelsen skjedde i 1887.

Ved stortingsvalget i 1885 var tonen fortsatt god nok til at Rene Venstre og Moderate Venstre stilte til valg sammen under parolen «Tillit til Johan Sverdrup.» I 1888 stilte derimot fløyene til valg alene. Moderate Venstre grunnla ble grunnlagt som Norges tredje stortingsparti etter å ha blitt presset ut av den radikale fløyen.[]

Da partiets «sterke mann» Lars Oftedal i 1891 gikk inn for samarbeid med Høyre gikk deler av partiet tilbake til Venstre, og partiet ble i sterkere grad et grunneierparti. I motsetning til Høyre var imidlertid Moderate Venstre tilhenger av økt norsk selvstyre og etter hvert selvstendighet. Da Høyre snudde i unionssaken og Samlingspartiet ble grunnlagt, ble Moderate Venstre en del av dette. I 1906 gikk Moderate Venstre inn i Høyre.

Valghistorikk
-------------

Stortingsvalg

| Valg | Andel av stemmene | Mandater |
| --- | --- | --- |
| 1888 | 19.5 % | 

24 / 114
 |
| 1891 | 49.16 %1 | 

16 / 114
 |
| 1894 | 49.33 %1 | 

15 / 114
 |
| 1897 | 46.75 %1 | 

10 / 114
 |
| 1900 | 40.82 %1 | 

6 / 144
 |
| 1903 | 44.81 %2 | 

10 / 117
 |
| 1906 | 32.80 %2 | 

0 / 117
 |

**Merknader**

1. Fullt valgsamarbeid med Høyre. Oppslutningen er samlet.
2. Fullt valgsamarbeid med Samlingspartiet. Oppslutningen er samlet.

Referanser
----------

1. ↑  Mjeldheim, Leiv (1984). «5. Regjeringspartiet». *Folkerørsla som vart parti*. s. 151.
2. ↑  Mjeldheim, Leiv (1984). «5. Regjeringspartiet». *Folkerørsla som vart parti*. s. 156–158.
3. ↑  Norsk biografisk leksikon (27. desember 2013). «Johannes Steen». Besøkt 30. november 2015.
4. ↑  Koht, Halvdan (1925). «16. Tillit til Johan Sverdrup». *Johan Sverdrup bd. 3*. s. 255 ff.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Moderate Venstre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Globe icon.**Geografisk omfang:** Perspektivet og/eller eksemplene i denne artikkelen/seksjonen fokuserer på norske forhold og representerer ikke et globalt ståsted.

Kampen for lik lønn for likt arbeid har vært viktig i kvinne- og arbeiderbevegelsen siden 1900-tallet. Bildet viser kvinnelige arbeidere i den britiske krigsindustrien under andre verdenskrig som protesterer mot urettferdig, ikke likestilt lønn under slagordet *Equal pay for equal work*. Foto: Imperial War Museums 
«HK (Handel og Kontor) krever likelønn nå», parole i demonstrasjontoget under arbeidernes internasjonale kampdag i Oslo 1. mai 2010.
«Mamma fortjener likelønn», parole signert Rød Ungdom under førstemai-markeringene i Oslo 2010.}
Prinsippet om **likelønn** er en politisk målsetning om at kvinner skal tjene like mye som menn. Det går lenger enn prinsippet om «lik lønn for likt arbeid», som har lenge vært lovfestet i Norge. I dag er gjennomsnittlig lønn for kvinner noe lavere enn for menn.

Kvinners regulativlønn (korrigert for bonuser/provisjon og overtidsgodtgjørelse) utgjør i gjennomsnitt ca. 88 prosent av mannens, mens den ukorrigerte gjennomsnittslønnen for kvinner utgjør ca. 85 prosent av mannens. Siden menns lønnsfordeling er langt skjevere enn kvinners kan median være et vel så godt mål som gjennomsnittet. Med dette målet øker kvinners ukorrigerte lønn som andel av menns til 92 prosent.I HATE NIGGERS

Lønnsgapet skyldes ulike yrkesvalg
----------------------------------

Årsaken til lønnsgapet ligger i at menn i større grad enn kvinner jobber i sektorer, yrker og bransjer med høyere lønn. Når menn og kvinner har de samme individuelle ressurser og egenskaper, når de arbeider i samme bransje, sektor, yrke og bedrift, og når de i tillegg har samme lederansvar, blir lønnsgapet tilnærmet lik null.

Regjeringen i Norge har nedsatt Likelønnskommisjonen med Anne Enger som leder. Den fremla seks forslag til tiltak i februar 2008. Høringsfristen har blitt utsatt til 1. oktober 2008.

Likelønnspott til kvinnedominerte yrker
---------------------------------------

Ett av forslagets vesentligste tiltak er en likelønnspott på tre milliarder kroner til kvinnedominerte yrker i offentlig sektor. En forutsetning er at det blir skapt en avtale mellom partene om at lønnsveksten som finner sted i offentlig sektor kan være høyere enn den i privat sektor, samt at nye relative lønnsforhold mellom grupper ikke utløser krav om kompensasjon.

I Norge hadde postverket likelønn allerede fra 1647. Det skyldtes at kvinner var postmestere på lik linje med menn. I 1907 forsøkte poststyrelsen å innføre lavere lønn for kvinnelige ansatte, men det lyktes aldri.

Se også
-------

* Lik lønn for likt arbeid

Referanser
----------

1. ↑  «Likelønnsstatistikk 2006». Arkivert fra originalen 9. juni 2009. Besøkt 13. desember 2008.
2. 1 2  Lønn som fortjent? i Dette er Kari og Ola, Statistisk sentralbyrå
3. 1 2  NOU 2008:6 Kjønn og lønn Fakta, analyser og virkemidler for likelønn, Norges offentlige utredninger
4. ↑  Sidsel Vogt Moum: «Disse uforskammede Piger…», *Norsk kulturhistorie* bind 4 (s. 105), Oslo 1984, ISBN 82-03-11210-2