recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Lille Lise let paa taa*** (dansk tittel: *Lille Lise Letpaataa*) er en dansk stumfilmkomedie fra 1924 regissert av Lau Lauritzen sr. Han skrev også manuset. I hovedrollene ser vi Carl Schenstrøm og Harald Madsen som Telegrafstolpen og Tilhengeren. Norskfødte Grethe Ruszt-Nissen spiller tittelrollen.

Niels Petter Solberg skriver i boka *Norske filmdivaer i Hollwood* at *Lille Lise let paa taa* ironisk nok skulle bli én av de få filmene som viste henne som danser. Dette var Ruzt-Nissens andre og siste danske film. Hun fikk aldri se sin innsats som Lise. Hun emigrerte sammen med moren Agnes og broren Erik til USA før filmen hadde hatt premiere. Gretha Ruszt-Nissen ble i USA kjent som Greta Nissen.

*Lille Lise let paa taa* ble gjenutgitt som lydfilm med ettersynkroniserte stemmer i 1969.

Handling
--------

En sommerdag er et muntert selskap på skogtur. Det består av gamle Lund, barnebarnet Lise, journalistene Bent og Tykke, jomfru Nørlind samt Telegrafstolpen og Tilhengeren. Selskapets tilknytningspunkt er naboskapet hjemme på kvisten der Lund gir danseundervisning og Telgrafstolpen og Tilhengeren står for musikken. Gamle Lunds kongstanke er å gjøre Lise til en stor danserinne. Jomfru Nørlind, som er litt av hvert ved *Grand Teatret*, bidrar til at Lise får debutere der. Det byr imidlertid på økonomiske vanskeligheter å anskaffe Lises kostymer. Da påtar Telegrafstolpen og Tilhengeren seg i all hemmelighet å selge sistnevntes skjelett til Zoologisk Museum.

Rolleliste
----------

* Carl Schenstrøm - Telegrafstolpen
* Harald Madsen - Tilhengeren
* Gretha Ruszt-Nissen - Lille Lise
* Charles Wilken - Gamle Lund
* Gorm Schmidt - Bent, journalist
* Oscar Stribolt - Tykke, journalist
* Stina Berg - Jomfru Nørlind
* Petrine Sonne
* Hermann Spiro

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Lille Lise Letpaataa». *Filmdatabasen*. Det Danske Filminstitut. Besøkt 9. januar 2018.
2. ↑  Solberg, Niels Petter (2002). Engstad, Brita Møystad, red. *Norske filmdivaer i Hollywood*. Oslo: Det Norske Samlaget. s. 11, 17. ISBN 82-521-6110-3.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lille Lise let paa taa* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Lille Lise let paa taa* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Lille Lise let paa taa* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Lille Lise let paa taa* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata
**Lovex** er et rockeband fra Tammerfors, Finland. Bandet startet i 2001-2002, etter at alle bandmedlemmene hadde spilt i mange forskjellige band, og nå bestemte seg for å starte et rockeband sammen for å ha det gøy. Alle bandmedlemmene bruker artistnavn, istedenfor sine ekte navn. Lovex består av Theon McInsane(vokal), Vivian Sin'Amor (gitar), Sammy Black (gitar), Christian (Keyboard), Julian Drain (trommer) og Jason (bass). 

I 2004 fikk de platekontrakt, og i august 2005 ble deres første hit "Bleeding" utgitt. Januar 2006 utga de sin andre singel "Guardian Angel". Både "Bleeding" og "Guardian Angel" fikk mye oppmerksomhet og nådde toppen på de finske hitlistene. Senere ble musikkvideoer laget til sangene "Guardian Angel" og "Bullet for the Pain". Lovex sier at hovedgrunnen til at de laget musikkvideoen "Bullet for the Pain", var at de iblant følte at noen av fansene deres trodde at de støttet ting som død, selvmord, selvskading, etc. "Bullet for the Pain" ble laget for å bevise for folk at Lovex absolutt ikke støtter sånt, ettersom videoen ber folk om å hjelpe folk med depresjoner før det er for sent, samme hva grunnen til depresjonene skulle være. 

Lovex' første album, Divine Insanity, ble sluppet i mars, 2006. I 2007 deltok Lovex i finske Eurovision med sangen "Anyone Anymore". De vant ikke, men kom på tredjeplass etter "Thunderstone" og "Hanna Pakarinen". Senere ble det laget en musikkvideo også til "Anyone Anymore". Lovex er aller mest populære i Finland og Tyskland, men har også mange fans andre steder.

Diskografi
----------

* Divine Insanity (2006)
* Pretend or Surrender (2008)
* Watch Out! (2011)
* State of Mind (2013)
* Dust Into Diamonds (10th Anniversary Album) (2016)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Lovex på Apple Music Rediger på Wikidata

* (en) Lovex på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Lovex på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Lovex på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Lovex på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Lovex på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) Lovex på AllMusic Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
Eulerdiagram for kompleksitetsklassene P, NP, NP-komplett, og NP-hardt. Under antagelsene om at henholdsvis P≠NP og P=NP.
**NP** er ei kompleksitetsklasse som beskriver beslutningsproblemer. Det finnes flere definisjoner hvor alle er like gyldige. En definisjon på det er at ei løsning skal kunne verifiseres i polynomiell tid. Sagt annerledes vil det si at det finnes ei deterministisk turingmaskin som kan bekrefte at det er en del av språket i polynomiell tid. Språket beskrives som problemet. En annen definisjon på det er at NP er mengda over alle beslutningsproblemer som kan løses av ei ikke-deterministisk turingmaskin som kjører i polynomiell tid. Disse to nevnte definisjonene er bevist er ekvivalente.

Eksempler
---------

P er inneholdt i kompleksitetsklassen NP. Det betyr at ethvert problem løsbart i polynomiell tid er også en del av NP.

Eksempler på problemer i NP som ikke er med P er delmengdesumproblemet. Det er også et NP-komplett problem. Problemet kan riktig nok løses i pseudopolynomiell tid ved bruk av dynamisk programmering, men det er fortsatt inga løsning på problemet i deterministisk polynomiell tid med mindre kompleksitetsklassene NP og P er like, som fortsatt er et stort spørsmål i matematikken som per dags dato ikke er et bevis for.

Delmengdesumproblemet går ut på at gitt ei mengde av heltall skal man bestemme om det finnes ei delmengde som er slik at summen av alle elementene er 0. I mengda {−2, −3, 15, 14, 7, −10} vil for eksempel delmengda {−2, −3, −10, 15} summere til 0. Problemet har altså en polynomiell tid verifikator da det kun trengs 3 addisjoner for å verifisere at denne delmengda summerer til 0. For å se problemet i fra den andre definisjonen kan man la ei turingmaskin ikke-deterministisk velge ei delmengde og sjekke om denne summerer til 0 i ikke-deterministisk polynomiell tid.

Litteratur
----------

* Sipser, M. (1996), *Introduction to the Theory of Computation,* Sections 7.3–7.5 (The Class NP, NP-completeness, Additional NP-complete Problems), pp. 241–271.
Passet
**Lille Sankt Bernhard** (fr. *Col du Petit Saint-Bernard*; it. *Colle del Piccolo San Bernardo*) er et 2 188 moh. høyt fjellpass i De graiiske Alpene som binder sammen Isèredalen i det franske Departementet Savoie med Aostadalen. Veien over passet ble bygd av Napoleon III.

Grensen mellom Italia og Frankrike går over passet. Etter at Italia erklærte krig mot Frankrike den 10. juni 1940 under den andre verdenskrigen var det krigshandlinger i passet, hvor den italienske siden alene led et tap på 600 mann

På den franske siden står det en monolitt rett før passhøyden. En gang sto det en statue av romerguden Jupiter der. I dag står det en av den kristne helgenen Bernhard von Menthon. Han skal ha grunnlagt et hospits i passet, men av det er det nå bare ruiner tilbake.

Tour de France
--------------

Tour de France har passert over passet flere ganger.

| År | Etappe | Kategori | Leder over passhøyden |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 16 | 1 | Franco Pellizotti |
| 1963 | 17 | 2 | Federico Bahamontes |
| 1959 | 18 | 1 | Michele Gismondi |
| 1949 | 17 | 2 | Gino Bartali |

Referanser
----------

1. ↑  «Grande Chenalette». 12. juli 2009. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 28. mars 2016.
2. ↑  «Liste på den offisielle lista til Tour de France» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 9. juli 2010. Besøkt 28. mars 2016.
3. ↑  Melding på *20 Minuten Online*

Eksterne lenker
---------------

* Stigingsgradient i retning Bourg St. Maurice
* Stigingsgradient i retning Aosta

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC **·** GeoNames
 |
***Love's Law*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Tefft Johnson.

Handling
--------

Innocent, etter å ha blitt kastet ut av sin velstående onkel, vandrer inn i skogen hvor hun blir oppdaget av Andre - som leder en gruppe kjeltringer. Han tar henne til fange mot hennes vilje, men hun blir snart frigjort av Rosella - som er forelsket i Andre. Innocent møter snart Standish Driscoll, sønnen til hennes velstående onkel, som umiddelbart forelsker seg i henne.

Men Andre oppdager henne snart, kidnapper henne og bringer henne tilbake til leiren sin. Men hun stikker av igjen og, under navnet Moner Moyer, oppnår hun snart berømmelse som danserinne. Standish Driscoll er forelsket i henne, og ønsker å gifte seg med henne. Men Innocent forstår til slutt at hun elsker Andre i skogene. Så hun forlater danse-karrieren sin, og vender tilbake til ham.

Skuespillere
------------

* Joan Sawyer
* Stuart Holmes som Andre
* Olga Grey som Jealousy
* Leo Delaney
* Richard Neill

Referanser
----------

1. ↑  LOVE'S LAW

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Love's Law* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**«Angie»** er en sang av rockebandet The Rolling Stones, som er på albumet *Goats Head Soup* fra 1973. Den er også en singelen fra albumet, utgitt 20. august 1973.

Bakgrunn
--------

Sangen er skrevet, som de fleste Rolling Stones sangene, av Mick Jagger og Keith Richards, men den er anerkjent for å være nesten fullstendig skrevet av Richards. "Angie" ble spilt inn i november og desember 1972 og er en akustisk-gitar-drevet ballade som forteller om slutten på en romanse.

Sangens særegne piano akkompagnement, skrevet av Richards, ble spilt av Nicky Hopkins som ofte spilte på Stones album. Strengene arrangementet på stykket var det Nicky Harrison som sørget for. Et uvanlig trekk ved originalopptaket er at sanger Mick Jaggers vokalguidespor (laget før den endelige vokalen ble spilt inn) er svakt hørbar gjennom hele sangen (en effekt som noen ganger kalles en «spøkelsesvokal»).

Singelen, som ble utgitt i august 1973, gikk rett til topps av den amerikanske Billboard Hot 100 og nådde nr. 5 på den britiske singellisten. Sangen var også en nr. 1 i både Canada og Australia i fem uker hver og toppet hitlistene i mange land over hele Europa og resten av verden.

På grunn av sangens lengde, 4:31, gjorde noen radiostasjoner redigeringer for å forkorte den til 3 minutter, ved å kuttet ned noen instrumentale deler.

The Rolling Stones har ofte fremført sangen på konserter, den var inkludert i faste spille-listen på turneene 1973, 1975 og 1976. Det har vært med mer eller mindre fast siden European Tour i 1982. Konsertutgaven ble gitt ut på albumene *Stripped*, *Live Licks* og *The Rolling Stones: Havana Moon*.

Teksten
-------

Tekste begynner slik:

> Angie, Angie
> 
> 
> When will those dark clouds all disappear
> 
> 
> Angie, Angie
> 
> 
> Where will it lead us from here
> 
> 
> With no lovin' in our souls
> 
> 
> And no money in our coats
> 
> 
> You can't say we're satisfied
> 
> 
> 
> Angie, Angie
> 
> 

Det ble spekulert i at sangen handlet om David Bowies første kone Angela, eller Keith Richards nyfødte datter Dandelion Angela, eller skuespillerinnen Angie Dickinson, eller andre. I et intervju i 1993 for informasjon som skulle skrives på omslaget til Rolling Stones samlealbum *Jump Back: The Best of The Rolling Stones*, sa Richards at tittelen var inspirert av datteren hans. I sin 2010 memoar 'Life sa Richards' sa han imidlertid at han hadde valgt navnet tilfeldig når han skrev sangen - før han visste at babyen hans skulle hete Angela eller til og med visste at babyen hans ble en jente - og at sangen "ikke var om noen bestemt person". Ifølge 'New Musical Express' henviste Jaggers bidrag til tekstene til hans brudd med Marianne Faithfull.

Musikkvideo
-----------

Det ble laget to musikkvideoer for å reklamere for sangen.

Referanser
----------

1. ↑  «Rolling Stones\* - Angie». *Discogs* **(engelsk)**. Besøkt 17. februar 2021.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:«Barn av regnbuen» med Lillebjørn Nilsen | **Nummer 1 på VG-lista**(Uke 4–5 1974) | Neste mottaker:«En spennende dag for Josefine» med Inger Lise Rypdal |
Fra Arirangfestivalen.
Smakebiter på video
**Arirangfestivalen** (engelsk: *Grand Mass Gymnastics and Artistic Performance Arirang*, koreansk: 아리랑 축제) er en festival arrangert på Rungnado 1. mai stadion i Pyongyang i Nord-Korea til ære for sine avdøde ledere og for å feire høydepunkter i landets historie. Navnet er utledet fra den kjente folkesangen *Arirang*. 

Festivalen varer i to måneder og er best kjent for det enorme mosaikkbildet på stadionens ene langside laget av tusener av ungdommer, som holder opp fargelagte kort på kommando for å lage nye bilder eller bevegelser i bildet. Dette skjer samtidig som hundrevis av nøye koreograferte mennesker danner ulike mønstre samtidig som de beveger seg rundt på stadion. Mellom 60 000 og 100 000 mennesker er involvert i massegymnastikken.

I august 2007 ble Arirangfestivalen notert i Guinness rekordbok som det største arrangementet i sitt slag i verden. De siste årene har Nord-Korea åpnet landet for turister som vil følge en eller flere oppvisninger. Dette gjelder også statsborgere fra USA og Sør-Korea som ellers ikke får komme til landet på turistvisum.

Referanser
----------

1. ↑  uk.reuters.com «North Korea halts showcase mass games due to flood»

Litteratur
----------

* Mass Gymnastics in Korea Arkivert 10. mai 2008 hos Wayback Machine. Foreign Languages Publishing House, Pyongyang, Nord-Korea, 2002, paperback, 48 s.

Eksterne lenker
---------------

* BBC News artikkel fra 2002
* Account by Western visitor
* Det rareste showet på jorda – Guardian artikkel fra 2005
* North Korea Uncovered Arkivert 22. desember 2008 hos Wayback Machine. (Nord-Korea Google Earth)

Portal: Korea
Slottet Württemberg rundt 1600 avbildet på et postkort fra 1920
**Konrad II** (ukjent fødselsdato, død 1143) var greve av Württemberg fra 1110 til sin død i 1143. Han var gift med Hadelwig. 

Konrads far er ukjent, men han man antar at han var av greveslekta Althausen-Veringer.[] Denne antagelsen kommer av den store likheten mellom våpenskjoldet til grevene av Württemberg og det til grevene av Veringen. Det antas dermed også at de to adelsslektene er i slekt.[] Konrads mor, Luitgard av Beutelsbach var søsteren av hans forgjenger Konrad I. 

Han kom til makten etter Konrad Is død. Konrad II sjenka landområder nær Göppingen til klosteret Blaubeuren den 12. mai 1110, og de skriftlige kildene som beskriver dette nevner ham som greve.[]

Konrad II døde i 1143.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 1019722789, besøkt 15. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]

|  |
| --- |
| Konrad II av Württemberg  |
| Titler som regent |
| Forgjenger :**Konrad I** | **Greve av Württemberg**1081-1110 | Etterfølger :**Ludvig I** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
Båndbredde er et frekvensomfang.
**Båndbredde** er forskjellen mellom den øvre og den nedre frekvens som for eksempel blir brukt ved informasjonsoverføring i radiosamband eller som blir sluppet gjennom et signalfilter (tuner). Man måler båndbredde i Hertz. Båndbredde er et sentralt begrep innen elektronikk, radioteknikk, samband og signalbehandling.

Båndbredde har hovedsakelig to forskjellige, men relaterte betydninger innenfor telekommunikasjon.

Båndbredde (frekvens)
---------------------

Båndbredde er bredden av et frekvensbånd, altså differansen mellom øvre og nedre grensefrekvens målt i Hertz (Hz).

* Eksempler: En telefonkanal (PSTN) har 3100 Hz båndbredde lagt mellom 300 og 3400 Hz; en satellittransponder for TV-signaler (DTH) har åtte MHz båndbredde. **Båndbredde** er en viktig størrelse for beregninger i elektronikken, for eksempel for støy. Begrepet brukes også om mikrofoner og høyttalere.

Båndbredde (bitrate)
--------------------

Båndbredde brukes ofte feilaktig som begrep på datakapasitet eller bitrate, målt i bit/s.

Båndbredde har feilaktig blitt defakto-uttrykk for datakapasitet, og det synes fåfengt å kjempe i mot denne bruken av ordet selv om den ikke gir noen faglig mening. Et problem er at bitraten ikke bare bestemmes av frekvensområdet som er til rådighet, men også forholdet signal/støy i overføringskanalen, f.eks i kobberkabel eller gjennom luft. Ofte vil det gå frem av sammenhengen at man legger denne betydningen i begrepet.

I et WLAN-system brukes begrepet både i opprinnelig og moderne betydning; om bredden pr. kanal i radiogrensesnittet og om bitraten som kan overføres pr. radiokanal.

Referanser
----------

1. ↑  
Van Valkenburg, M. E. *Network Analysis* (3rd utg.). s. 383–384. ISBN 0-13-611095-9. Besøkt 22. juni 2008.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND
 |
Dette berømte maleriet av Jean-François Millet heter *Angelus*; bondeekteparet hører kirkeklokkene i det fjerne slå angelsusslagene, og bøyer hodet i bønn.
***Angelus*** (kort for latinsk *Angelus Domini* – *Herrens engel*) er en bønn som i Den katolske kirke tradisjonelt bes tre ganger om dagen; morgen, middag og kveld. Samtidig ringes det i kirkeklokkene, tre ganger tre enkeltslag. Den bes mellom treenighetssøndag og skjærtorsdag; fra påskedag til lørdag før treenighetssøndag bes i stedet *Regina Caeli*. 

Bønnen sammenfatter inkarnasjonens mysterium, det vil si engelens budskap til jomfru Maria og hennes ja til å føde Jesus Kristus. 

Klokkeslagene under angelusbønnen er bevart i Den norske kirkes tradisjon med å ringe tre ganger tre slag i klokkene etter hver gudstjeneste.

Herrens engel (Angelusbønnen)
-----------------------------

På norsk er bønneteksten slik, når den bes vekselvis: 

(*Forbeder*:) Herrens engel bragte Maria det glade budskap.
(*Svar*:) **Og hun unnfanget ved Den hellige ånd.**
(*Alle*:)
**Hill deg, Maria, full av nåde,**
**Herren er med deg,**
**velsignet er du iblant kvinnene,**
**og velsignet er ditt livs frukt, Jesus.**
**Hellige Maria, Guds mor,**
**be for oss syndere,**
**nå og i vår dødstime.**
**Amen.**
Se, jeg er Herrens tjenerinne.
**Det skje meg etter ditt ord.**
**Hill deg, Maria...**
Og Ordet ble kjød.
**Og tok bolig blant oss.**
**Hill deg, Maria...**
Be for oss, Guds hellige mor.
**At vi må bli verdige til Kristi løfter.**
La oss be:
Vi ber deg, Herre, fyll våre hjerter med din nåde,
så vi som ved engelens budskap har erkjent at Kristus, din Sønn, er blitt menneske,
ved hans lidelse og kors må bli ført til oppstandelsens herlighet.
Ved ham, Kristus, vår Herre.
**Amen.**
**Latin**
*℣*. *Angelus Domini nuntiavit Mariæ,*

*℟*. *Et concepit de Spiritu Sancto.*

*Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum. Benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Iesus. \* Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc et in hora mortis nostræ. Amen.*

*℣*. *Ecce ancilla Domini.*

*℟*. *Fiat mihi secundum verbum tuum.*

*Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum. Benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Iesus. \* Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc et in hora mortis nostræ. Amen.*

*℣*. *Et Verbum caro factum est.*

*℟*. *Et habitavit in nobis.*

*Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum. Benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Iesus. \* Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc et in hora mortis nostræ. Amen.*

*℣*. *Ora pro nobis, Sancta Dei Genitrix.*

*℟*. *Ut digni efficiamur promissionibus Christi.*

*Oremus*.

*Gratiam tuam, quæsumus, Domine, mentibus nostris infunde; ut qui, Angelo nuntiante, Christi Filii tui incarnationem cognovimus, per passionem eius et Crucem ad resurrectionis gloriam perducamur. Per eundem Christum Dominum nostrum.*

*℟*: *Amen.*

Se også
-------

* Angelusmeditasjon

Eksterne lenker
---------------

* Liten katolsk bønnebok

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**John Lidvar Paulsby** (født 5. januar 1955 i Tydal i Trøndelag) er en norsk lensmann og lokalpolitiker (V).

Han er sønn av Jørgen Paulsby og Aud Gilleshammer og gift med Anne Tove Furan. Etter å avsluttet Politihøgskolen i 1979, arbeidet han i politi- og lensmannsetaten i et par år, hvorpå han ble daglig leder for alpinanlegget i Tydal og fjellhotellet Væktarstua. I 1985 overtok han småbruket Nedre Husvold etter foreldrene. I 1993 gikk han tilbake til politiyrket som lensmannsbetjent i Skaun. Paulsby er lensmann i Selbu og Tydal samt konstituert lensmann i Meråker.

Paulsby hadde permisjon fra lensmannsstillingen for å være ordfører i Tydal kommune 2011–2015. Dette var hans første periode i kommunestyret, hvor han var innvalgt på en fellesliste for Venstre og Senterpartiet.

Referanser
----------

1. 1 2  Tøsse, Sigvart og Aas, Reinert (1994). «Området Nebrua–Løvøya». *Bygdebok for Tydal*. 4. Tydal kommune. ISBN 82-991658-4-9. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. 1 2  Sørnes, Lars (25. januar 2016). «Paulsby er lensmann i Meråker på lånt tid». *Stjørdalens Blad*. Besøkt 6. mai 2016.
3. ↑  «Ordførerpresentasjon av John Paulsby». *Kommunal Rapport*. Arkivert fra originalen 9. mai 2013.
4. ↑  Ramfjord, Ole Johan (5. oktober 2011). «Paulsby ordfører i Tydal». NRK Trøndelag. Besøkt 6. mai 2016.
Karl III gir Rollo sin datter Giselas hånd
**Saint-Clair-sur-Epte-traktaten** ble signert høsten 911 mellom Frankerrikets konge Karl den enfoldige (898-922) og Rollo, vikinghærens leder. Hensikten var å samle og holde mennene fra nord, «normannerne», på deler av området Neustria og ut mot kysten, og å beskytte kong Karls kongedømme fra nye invasjoner av «nordmenn», norrøne fra Norden.

Intet dokument fra traktaten har overlevd som vitner om dannelsen av hertugdømmet Normandie, men hendelsen betraktes som et historisk faktum. Rollo var antagelig nordmannen Gange-Rolf, Rolv Ragnvaldsson (ca. 860-932), sønn av Ragnvald Mørejarl, kjent som jarlen som klippet Harald Hårfagre etter at Norge var samlet til ett rike.

I tillegg til tildelingen av land var det et krav om Rollo skulle døpes og gifte seg med Gisla, kong Karls datter utenfor ekteskap, og bli kongens vasall. Det siste punktet ble komplisert da Rollo nektet å knele foran kongen og kysse hans fot. Det ble diskutert og man kom fram til et kompromiss: Rollo grep kongen fot, men uten å knele, men han var så høy at da han løftet armen mistet kongen balansen og falt bakover.

Litteratur
----------

Baker, Timothy. *The Normans.* New York:MacMillan. 1966.
Dudone Sancti Quintini. De moribus et actis primorum Normanniae ducum. Lair, J. (utg.) Caen 1865.
Hattenhauer, H.: Die Aufnahme der Normannen in das westfränkische Reich. Göttingen 1990.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Aleksander den store kutter den gordiske knuten. Maleri av Jean-Simon Berthélemy (1743–1811).
**Den gordiske knute** er navnet på en «uløselig» knute som fantes i Sabazios’ (eller Zevs') tempel i oldtidsbyen Gordion (Gordium) i Frygia i Anatolia. Denne knuten befant seg mellom åket og stanga på en oksekjerre. Etter sigende skal vognen ha tilhørt en frygisk konge ved navn Gordias.

Legenden
--------

I opphavsmyten til byen Gordion var Gordias en fattig bonde fra Makedonia som var den siste overlevende fra brygernes kongeslekt. Brygerne var et folkeslag på Balkan som utvandret til Anatolia, og etter utvandringen skiftet de navn til frygere. Denne utvandringen skal ha skjedd en gang mellom 1200 f.Kr. og 800 f.Kr. Enkelte hevder at det kan ha skjedd etter at hettittenes kongerike gikk under rundt 1180 f.Kr.

Da en ørn landet på staget til oksekjerra hans tok han det som et tegn på at han en dag skulle bli konge. Ørnen rørte ikke på seg mens han kjørte oksekjerra til oraklet for den frygiske guddommen Sabazios i Telmissus. Ved byporten møtte han en seerske som rådet ham til å ofre til Sabazios. På samme tid var frygernes konge død, og frygerne spurte oraklet om hvem de skulle velge til ny konge. Oraklet svarte at de skulle velge den første mannen som kom opp til templet i en oksekjerre. De valgte da Gordias som kom kjørende med seersken som han i mellomtiden hadde giftet seg med.

Gordias grunnla byen Gordion og gjorde den til Frygias hovedstad. Oksekjerra hans ble bevart i byens akropolis, og dette rettferdiggjorde at byen overtok status som hovedstad etter Telmessos. Åket på oksekjerra ble av Gordias festet med en uløselig knute og legenden sa at den som kunne løse knuten skulle bli hersker over Asia (som på den tid stort sett omfattet Anatolia). Knuten besto helt til makedoneren Aleksander den store invaderte området i 333 f.Kr. Han løste knuten ved å hogge den tvers av med sitt sverd.

Uttrykket «gordisk knute» brukes ofte om vanskelige og øyensynlig umulige problemer som kun kan løses med radikale eller resolutte midler.
Anekdoten er beslektet med historien om Columbi egg.

Se også
-------

* Valknute

Referanser
----------

1. ↑  Den frygiske guddommen Sabazios ble ofte omtalt i antikkens litteratur som Zevs fordi forfatterne i overveiende grad var greske og refererte til sin egen gudeverden.
2. ↑  Herodot VII, 73
3. ↑  Borza 1990 s. 65
4. 1 2  Arrianos ii, 3
5. ↑  Graves 1955 §83d

Kilder
------

* Herodot (1960). *Herodots Historie*. Oversatt av Henning Mørland. Oslo: Aschehoug.
* Eugene N. Borza (1990). *In the Shadow of Olympus: the Emergence of Macedon*. Princeton University Press. ISBN 0-691-00880-9.
* Arrianos av Nikomedia. «Anabasis Alexandri». Gutenberg.org.
* Robert Graves (1955). *The Greek Myths*. Penguin Books. ISBN 978-0-140-01026-8.

Eksterne lenker
---------------

* «Gordisk» i *Ordbog over det danske sprog*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
Den hellige gravs kirke.
**Den gresk-ortodokse patriark av Jerusalem og hele Palestina**, kortform **Patriarken av Jerusalem**, er en ortodoks patriark og overhodet for den ortodokse kirke i Jerusalem. Hans fulle tittel lyder *patriarken av den hellige by Jerusalem og hele Palestina, av Syria, områdene på den andre siden av Jordan, Kana i Galilea og Det hellige Sion*. Siden 2005 har patriark Theofilos III ledet kirken etter at hans forgjenger, Ireneos I, ble avsatt. Den formelle tiltaleformen er «patriarken av den hellige byen Jerusalem og hele det hellige land, Syria, bortenfor elven Jordan, Kana av Galilea og hellige Sion». Han er den religiøse leder av omtrentlig 130 000 øst-ortodokse kristne i det hellige land, mange av dem palestinere.

Ved siden av den gresk-ortodokse kirke brukes tittelen *patriark av Jerusalem* også i den armensk-apostoliske, den latinsk-katolske og den melkittisk-katolske kirke. Den gresk-ortodokse patriarken er imidlertid den eneste av disse som kan vise til en ubrutt linje med biskoper fra urkirken og frem til i dag.

Patriarken har i de siste århundrene alltid vært greker, mens de troende stort sett er arabisktalende (og de senere år også russisktalende i Israel), noe som har gitt grunn til konflikter. Patriarken og biskopene rekrutteres fra Den allhellige gravs broderskap som er et munkefellesskap som har til oppgave å vokte over de hellige stedene og som teller noe over hundre personer. Munkene rekrutteres stort sett fra Hellas. Patriarken styrer kirken sammen med synoden, som består av biskoper og et par arkimandritter.

I henhold til gammel kirkelig lovgivning måtte valget av en ny patriark godkjennes av landets hersker. Det innebærer i dag at valget må anerkjennes av den israelske regjeringen, kongen av Jordan og de palestinske selvstyremyndighetene. Denne anerkjennelsen er vanligvis en ren formalitet.

Se også
-------

* Liste over ortodokse patriarker av Jerusalem

Referanser
----------

1. ↑  «Greek Orthodox Patriarchate of Jerusalem» Arkivert 30. august 2009 hos Wayback Machine. *CNEWA*.

Eksterne lenker
---------------

* Eastern Orthodox Patriarchate of Jerusalem, *Jerusalem-patriarchate.info*
* Jerusalem (A.D. 71–1099), *Catholic Encyclopedia*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Utsikt over lavlandet fra fjellet Zobor i Nitra.
██ Donau-lavlandet

**Donau-lavlandet**, eller **Det donauske lavlandet**, (slovakisk: *Podunajská nížina*) er betegnelsen på den delen av Den lille ungarske sletten som ligger i Slovakia, mellom Donau, Lillekarpatene og de andre delene av Vest-Karpatene.

Lavlandet er en stor tektonisk senkning fylt med fylt med lag fra neogen som når opp til en høyde på mellom 100 og 350 meter over havet.

Området består av to deler:

* Donauåsene (*Podunajská pahorkatina*) i nord
* Donausletten (*Podunajská rovina*) i sør

Mange urbane områder og andre bosetninger ligger i denne regionen, som hovedsakelig er et jordbruksområde. Byene Topoľčany, Nové Zámky, Komárno, Levice, Dunajská Streda og Galanta er industrisentre og sentre for matforedling (møller, bryggeri osv.). Gamle vindistrikter (Svätý Jur, Pezinok, Modra) og kursteder (Piešťany, Dudince) finnes også på Donau-lavlandet.

Referanser
----------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris (2011). «Geomorfologické členenie Slovenska» (PDF). Štátny geologický ústav Dionýza Štúra. Besøkt 8. april 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Dorothy A. Leonard** (født 1942, tidligere **Dorothy Leonard-Barton**) er en amerikansk professor i bedriftsøkonomi som har spesialisert seg i kunnskapshåndtering. Hun er professor i bedriftsøkonomi ved Harvard Business School, og fullførte en doktorgrad ved Stanford University.

Leonard arbeidet i Sørøst-Asia i ti år. Hun underviste på MIT Sloan School of Management i tre år. I 1983 ble Leonard med i Harvard Business School. Hun forsker kunnskapshåndtering for innovasjon og metoder for å øke kreativiteten i grupper.

Leonard var gift med ledelseskonsulenten Ronald B. Barton. Barton døde 19. september 1995.

Referanser
----------

1. ↑   VIAF-ID 25531134[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «Dorothy A. Leonard - Faculty & Research». Arkivert fra originalen 7. oktober 2012. Besøkt 20. januar 2022.
3. ↑  «Obituary for Ronald B. Barton (Aged 54)». *The Boston Globe*. 24. september 1995. s. 51. Besøkt 20. januar 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** CiNii
 |
**Gunnar Skagen** (født 13. januar 1923, død 31. desember 1985)
var en norsk fotballspiller.

Han spilte for SK Brann der han oppnådde 120 scoringer i perioden 1945-56, 68 i serie, 46 i cup og 6 i andre sammenhenger.

Med Kniksen og Thorstein Helstad er han den eneste som scoret fem mål i samme kamp, det gjelder kun Norgesmesterskapet i fotball for herrer: Det var i første runde, den 18. mai 1946, da Bragd ble overvunnet 10-0 og i 3. runde 26. juni 1955 da de vant 6-2 borte mot Ålgård FK. Derimot var han i snart femti sesonger den siste som bommet med straffespark i cupfinale (det skjedde under Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1950.

Deretter ble han formann i klubbens Uttakingskomite (1959), en tid trener (1960) men ble jo underdir. i ligningsvesenet (1984).

Referanser
----------

1. ↑  spillerdata[*død lenke*]
2. ↑  scoringstabell i Brann. Arkivert 11. juni 2008 hos Wayback Machine.
3. ↑  *Fjerdemann i femmålsgjengen* i Bergens Tidende (3.5.2001)
4. ↑  Sportsklubben Bragd, Bergen fotballkrets
**John Terje Ødemark** (født 1966) er en norsk litteraturviter, kulturhistoriker og folklorist, tilknyttet Universitetet i Oslo.

Han ble cand.philol. i litteraturvitenskap i 1998 med avhandlingen *Deletegn, narrative, estetiske og kulturelle former i Carlos Fuentes' roman Terra nostra (tiempo de fundaciones)* og fullførte hovedoppgave i folkloristikk i 2002 med *Ilden ved templet og flammer i hjertet, Mimesis og kulturoversettelse i Motolinias Historia de los indios de Nueva España og andre tekster av fransiskanske misjonæretnografer i Ny Spania (1524–1555)*. I juni 2010 disputerte han som dr.philos. med *Translating Tlaloc, Accommodating Vico. Lorenzo Boturini and the Semiotic Character of Cultural Otherness. A Study in the History and Theory of Cultural Translation*. 

Han har skrevet for ulike tidsskrift, og redigert en utgave av *Popol Vuh* for serien *Verdens hellige skrifter*.

Referanser
----------

1. ↑   www.birthday.se[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* uio.no Biografi/bibliografi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Batrachomyomachia** (gresk: βάτραχος, *frosk*, μῦς, mus, og μάχη, krig) eller *Froske- og musekrigen* er et komisk epos, og en parodi på Homers *Iliaden*.

Verket ble av romerne tilskrevet før nevnte Homer, mens Plutark (*De Herodoti Malignitate*, 43) mente at Pigres fra Halikarnassos (bror eller sønn av Artemisia I av Caria og alliert med Xerxes I av Persia) var forfatteren. Moderne litteraturforskere har imidlertid ment at verket bør tilskrives en navnløs forfatter på Aleksander den stores tid.

På engelsk brukes ordet *batrachomyomachia* om «tåpelig krangel». Det tyske ordet *Froschmäusekrieg* brukes på en lignende måte.

Handlingen
----------

En mus møter froskekongen, og blir invitert hjem til ham. Mens frosken svømmer over sjøen med musa på ryggen, møter de en vannsnok; frosken glemmer at han har musa på ryggen, og dukker for å unngå snoken. Musa drukner. Andre mus som ser dette fra bredden, løper for å varsle andre mus. Musene væpner seg til strid for å hevne froskekongens svik, og sender en budbringer til froskene for å erklære krig. Froskene klandrer sin konge, mens kongen benekter det hele. Guden Zevs har sett tildragelsene, og foreslår at gudene skal ta parti i striden. Gudinnen Athene skal bistå musene, men nekter. Gudene beslutter seg til sist til å se på, heller enn å engasjere seg. Kampen utvikler seg til musenes fordel, og Zevs beordrer en styrke av krabber til å bistå froskene. Musene, som er hjelpeløse mot de brynjekledte krabbene, trekker seg tilbake. Endagerskrigen opphører ved solnedgang.

Norsk variant
-------------

Den norske tegneren Theodor Kittelsen laget i 1884/1885 laget en serie på 12 illustrasjoner til verket. Kittelsen var etter alt å dømme inspirert av en tysk barnebokutgave fra 1878, illustrert av Fedor Flinzer. Kittelsen stilte ut tegningene i München, hvor han bodde på denne tiden, og noen av dem ble også trykt i tyske aviser, men han greide ikke å få en forlegger til å utgi tegningene og eposet i bokform. Tegningene havnet til sist hos den svenske kunstsamleren Pontus Fürstenberg (1827–1902), og etter hans død i Göteborgs konstmuseum. I 1928 ble *Batrachomyomachia : striden mellan grodorna och mössen* utgitt i det svenske kulturtidsskriftet *Ord och Bild*.

Litteratur
----------

* Chapman, George (overs.) (2001): *Homer's Batrachomyomachia, Hymns and Epigrams*. Adamant Media Corporation. ISBN 1402181833
* Koefoed, Holger; Økland, Einar (1999): *Th. Kittelsen, kjente og ukjente sider ved kunstneren*. Stenersen. ISBN 82-7201-263-4

Eksterne lenker
---------------

* En engelsk, illustrert prosaversjon av verket

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BNE
 |
**Lov av 16. juni 2006 nr. 20 om arbeids- og velferdsforvaltningen** (kortnavn **arbeids- og velferdsforvaltningsloven**) er en norsk lov som hjemler og regulerer Arbeids- og velferdsforvaltningen og samordner anvendelsen av arbeidsmarkedsloven, folketrygdloven, sosialtjenesteloven og andre lover på velferdsområdet. Loven ble vedtatt av Stortinget 16. juni 2006 og trådte i kraft 1. juli 2007.

Lovens uttrykte formål fremkommer i § 1:

«Formålet med loven er å legge til rette for en effektiv arbeids- og velferdsforvaltning, tilpasset den enkeltes og arbeidslivets behov og basert på en helhetlig og samordnet anvendelse av arbeidsmarkedsloven, folketrygdloven, sosialtjenesteloven og andre lover som forvaltes av arbeids- og velferdsforvaltningen. Arbeids- og velferdsforvaltningen skal møte det enkelte mennesket med respekt, bidra til sosial og økonomisk trygghet og fremme overgang til arbeid og aktiv virksomhet.»
Andre bestemmelser i loven omhandler blant annet brukermedvirkning, taushetsplikt og behandling av personopplysninger, statens partsstilling og beordring ved krise i freds- og krigstid.
En kanbantavle
En kanbantavle brukt i programvareutvikling
En **kanbantavle** er en tavle med inndeling for ulike trinn i en prosess, og brukes for å koordinere arbeid ved å flytte notatlapper mellom de ulike trinnene. En kanbantavle kan brukes for å implementere kanban-metodikker for å organisere arbeid på person- eller organisasjonsnivå. Kanbantavler kan brukes for produksjonsprosesser eller i kunnskapsarbeid, og er henholdsvis kjent fra kanban innen strømlinjeformet produksjon og kanban innen strømlinjeformet programvareutvikling. Kanbantavler brukes også med andre prosjektmetodikker enn kanban.

Tavlen presenterer på en visuell måte hvilke stadier i en prosess ulike arbeidsoppgaver befinner seg i. Kortene representerer de ulike arbeidselementene, og kolonnene representerer trinnene i prosessen. Kortene flyttes fra venstre til høyre for å vise fremgang og for å hjelpe med å koordinere laget som utfører arbeidet. En kanbantavle kan også deles inn horisontalt i rader som representerer ulike typer arbeid eller forskjellige lag som utfører arbeidet.

En enkel tavle kan ha kolonner som for eksempel "venter", "pågår" og "fullført".

Se også
-------

* Huskeliste
* Scrum
* *Getting Things Done*
* Prosjektledelse

Referanser
----------

1. ↑  J. M. Gross, Kenneth R. McInnis: Kanban Made Simple—Demystifying and Applying Toyota's Legendary Manufacturing Process. Amacom, USA 2003, p. 50. ISBN 0-8144-0763-3
2. ↑  «Kanban Swimlanes | Kanban Board Swimlanes | Teamhood». Besøkt 30. juni 2021.
Bussterminalen i Kanchanaburi
Broen over elven Kwai
**Kanchanaburi** (**กาญจนบุรี**) er provinshovedstaden i provinsen Kanchanaburi i det sentrale Thailand. Befolkningen anslås (2005) til 63 700. Byen ligger ved den sørlige gjenværende delen av Thailand–Burma-jernbanen, og har daglige togavganger til hovedstaden Bangkok. 

Den ligger ved elven Kwai, gjort kjent ved filmen *Broen over Kwai* fra 1957. Luksustoget Eastern and Oriental Express går via Kanchanaburi og stanser der for at de reisende skal få ta en elvebåtsekskursjon til jernbanebroen som er gjenreist der japanernes krigsfanger først bygde den under annen verdenskrig (1942). (I filmen ble broen sprengt av sabotører fra krigsfangenes egne rekker – i virkeligheten ble den bombet av allierte fly og så raskt gjenoppbygd.) Broen krysser egentlig elven *Kwai Yai*, noen kilometer over punktet der den flyter sammen med Kwai Noi, rett ved Kanchanaburis sentrum, og de to danner elven *Mae Klong* som flyter videre ned til Siambukten.

Før 1960 ble Kwai Yai betraktet som det øvre løp av Mae Klong – således var ikke *Kwai* et navn som ble benyttet om elven på det aktuelle sted på 1940-tallet.

Eksterne lenker
---------------

* (th) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kanchanaburi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Motorfeste i båt** er den anordningen på en båt som brukes til å feste en påhengsmotor. Flere slags motorfester blir brukt – det vanligste er å sette motoren fast på et akterspeil hvis båten har et slikt.

Motorfestespeil
---------------

Spiss-stevnede båter får stundom et lite motorfestespeil ved at bakstevnen og litt av båtbordene bakerst sages av, og man snekrer inn et lite speil her øverst. Men denne ordningen har det til felles med en festeplanke satt fast øverst på stevnen bak at motoren står uforholdsmessig høyt. Sammen med at bakstevnen på spiss-stevnede båter beveger seg mye opp og ned når båten stamper (får bølgene inn forfra eller bakfra), gjør at propellen stadig kommer opp av vann.

Tre måter
---------

En annen brukt metode er å sette motoren på båtens overkant nokså langt bak i båten, et stykke foran bakstevnen. Her har båten ofte en esing, og det er også vanlig å snekre inn en planke eller kloss under, evt også opp langs, esingen for å ta motortrykket.

Enda en måte er å få en tykk planke til å stå ut på siden av båten, over eller i høyde med båtens overkant, også dette nokså langt bak i båten. Planken er ofte festet i en tofte (et tverrgående sete) her, eller den går tvers over hele båten. 

En tredje variant er å la «planken» være bakenden av en trekantet kasse med spissen fremover; en slik kasse har både bunn og sider, og er skrudd fast øverst på utsiden av båten.

Alle de 3 sistnevnte variantene av motorfester fører til at båten etterhvert blir skjev, og når den ruller (får bølger inn fra siden) kommer propellen opp av vann. En planke ut fra båtsiden kan også være farlig ved at store bølger kan treffe den forfra og påvirke båtens kurs sterkt og plutselig. Derfor er en trekantet kasse tryggere.

Motorbrønn
----------

Den eneste trygge og effektive måten å feste en påhengsmotor i spiss-stevnede båter er å lage motorbrønn inni båten, gjerne rett bak baktoften (rorommene fri). Denne måten brukes på mange slags robåter langs hele norskekysten, blant annet av fiskere som driver hjemmefiske.
Structure at Suvarnabhumi
Terminalen på Suvarnabhumi
**Suvarnabhumi lufthavn** (thai: ท่าอากาศยานสุวรรณภูมิ, RTGS: Tha-akatsayan Suwannaphum) (IATA: **BKK**, ICAO: **VTBS**), på engelsk kalt **(Nye) Bangkok International Airport**, er hovedflyplassen i Bangkok i Thailand. Etter mange forsinkelser ble lufthavnen åpnet for trafikk 28. september 2006.

Flyplassen er hovedbase for Thai Airways International, Bangkok Airways, Orient Thai Airlines, Thai AirAsia, mens Cathay Pacific, China Airlines, EVA Air, Air India, Druk Air, Indian Airlines og SriLankan Airlines har mindre baser ved flyplassen.

Suvarnabhumi ligger i Racha Thewa i Bang Phli-distriktet i Samut Prakan-provinsen, ca. 25 km øst for Bangkok. Navnet *Suvarnabhumi* ble valgt av Kong Bhumibol Adulyadej og refererer til et gammelt kongedømme som man tror lå et sted i Sørøst-Asia. Flyplassens kontrolltårn er verdens høyeste (132,2 m) og ble designet av Helmut Jahn. I tillegg er flyplassens terminalbygg verdens nest største flyplassterminal (563 000 m²), bare overgått av Hongkong internasjonale lufthavn (570 000 m²), men større enn Sør-Koreas Incheon internasjonale lufthavn (496 000 m²). Suvarnabhumi er en av de travleste flyplassene i Asia. Flyplassen overtok flyplasskoden BKK fra Don Mueang, etter at den overtok som byens hovedflyplass.

I 2012 kunngjorde Norwegian Air Shuttle planer om å opprette en del langdistanseruter, deriblant en direkterute fra Oslo i andre kvartal i 2013.

Referanser
----------

1. ↑  USA Today, "Bangkok's new airport opens to first commercial flights", September 15, 2006.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (th) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (zh) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (ja) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (ru) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Suvarnabhumi International Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Suvarnabhumi International Airport – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* News video of the last departures from Don Muang and the first arrival at Suvarnabhumi from MCOT
* News video of the first passenger arrival at Suvarnabhumi from MCOT

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC **·** GeoNames
 |
Garzê
Garzê i Sichuan
**Garzê** (kinesisk: 甘孜县; pinyin: *Gānzī Xiàn*) er et fylke i provinsen Sichuan i Folkerepublikken Kina. Det er underordnet det autonome prefektur Garzê for tibetanerne.

Befolkningen var på 56 264 i 1999.

Administrative enheter
----------------------

**Storkommunen** Ganzi (Garzê) 甘孜镇

**Kommunene** Xiala 呷拉乡, Sexidi 色西底乡, Nanduo 南多乡, Shengkang 生康乡, Gonglong 贡隆乡, Zheke 扎科乡, Laima 来马乡, Xise 昔色乡, Kagong 卡攻乡, Renguo 仁果乡, Tuoba 拖坝乡, Si'e 斯俄乡, Tingka 庭卡乡, Xiaxiong 下雄乡, Sitongda 四通达乡, Duoduo 夺多乡, Nike 泥柯乡, Chazha 茶扎乡, Dade 大德乡, Kalong 卡龙乡, Chalong 查龙乡

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 317 løper gjennom området. Den fører fra Chengdu i Sichuan til Nagqu i Tibet.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Garzê County – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* Lokalregjeringens offisielle hjemmeside
* Informasjonsside
* Ganzi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Faqir Nabi**, også skrevet **Faqeer Nabi**, (født ca. 1953 i Afghanistan, død 26. juni 2020 i Kabul) var en afghansk filmskuespiller med en mer enn 22 år lang karriere innen afghansk film og fra Bollywood.

Nabi spilte i mer enn 40 afghanske filmer, blant annet i hovedrollen i *Akhtar-e-Maskhara*.

Nabi filmdebuterte i den afghanske filmen *Siah Moye Jalali*. Fra hans Bollywood-karriere kan fremheves den populære *Kaho Naa... Pyaar Hai* (2000) der han spilte mot Hrithik Roshan og Shah Rukh Khan. Filmen var den mest inntektsgenererende indiske filmen det året.[] Han spilte rollen som Kapala, en av de negative skikkelser i den populære fjernsynsserien Shaktimaan, en hindispråklig superheltfilm.

Nabi døde av covid-19 på et sykehus i Kabul den 26. juni 2020, i en alder av 67 år. Han ble behandlet der i tre uker for koronaviruset.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Sadat, Fariba (26. juni 2020). «Veteran Afghan Actor Faqeer Nabi, 67, Dies of COVID-19». *TOLOnews*. Arkivert fra originalen 9. juli 2020. Besøkt 10. juli 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Faqir Nabi på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**NB!-registeret** er en liste over bymiljøer i Norge som har nasjonal kulturhistorisk verneinteresse.

> De historiske byene og tettstedene opplever nå et omfattende utviklingspress som følge av den sterke urbaniseringen som preger dagens samfunnsutvikling. NB!-registeret angir områder hvor det må vises særlige hensyn i forbindelse med videre forvaltning og utvikling. Det innebærer ikke formelt vern at et kulturmiljø er med i NB!-registeret, men det gir et grunnlag for angivelse av nye hensynssoner iht. plan- og bygningsloven. Områdene kan også gi grunnlag for innsigelse ved nye arealplaner. Det kan heller ikke utelukkes at noen NB!-områder bør fredes eller at det finnes objekter i disse som på sikt kan vise seg å måtte sikres etter kulturminneloven. 
> 
> 
> Sitat fra Riksantikvarens hjemmeside der NB!-registeret omtales
> 
> 

Listen finnes som en offentlig database. Den eies og driftes av Riksantikvaren. Bymiljøene som er på listen har intet juridisk vern i seg selv. Kulturminneforvaltningen vil imidlertid ha en større oppmerksomhet mot og interesse for byutvikling innenfor eller inntil disse områdene. Noen av byområdene kan ha et juridisk vern gjennom andre prosesser. De kan, hele eller delvis, være fredet etter Lov om kulturminner eller regulert til hensynssone etter Plan- og bygningsloven.

Registeret ble opprettet i årene 2006-2010, men endres kontinuerlig, ettersom byene er i stadig utvikling.

Eksterne lenker
---------------

* NB!-registeret

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |