Korporalet (alterduk) fra Bolsena bæres i prosesjon fra domkirken i Orvieto. som en del av feiringen av Corpus Christi. Foto: Ukjent 
**Bolsenakorporalet** som oppbevares i et rikt utstyrt relikvarium i domkirken i Orvieto er et klede knyttet til et mirakel tilsvarende liksvøpet i Torino, dog ikke på langt nær så berømt. Et *korporale* er en hvit alterduk som alterkalken er plassert på under utøvelsen av nattverden.

Rødlige flekker på duken viser på nært hold profilen av et ansikt lik den som tradisjonelt brukes til å fremstille Frelseren. Opprinnelsen til flekkene sies å komme av et oblat som gjennom et mirakel ble blodige i hendene på en prest som tvilte på transsubstansiasjonen og forrettet nattverd i Bolsena som ligger ikke så langt fra Orvieto.

Under Corpus Christi-feiringen, som er en av de viktige offentlige helligdagene i Orvieto, bæres Bolsenakorporalet i prosesjon rundt i byen under store fanfarer.

Miraklets status
----------------

Det såkalte «Bolsenamiraklet» er ikke offisielt anerkjent av den romersk-katolske kirken, selv om det er ansett som en privat åpenbaring for den tvilende presten. De historiske bevis er annenhånds vitneutsagn, og tradisjonen er på ingen måte konsekvent.

Historiske henvisninger
-----------------------

Billedteppe som beskriver miraklet i Bolsena som en del av paraden i feiringen av Corpus Christi i Orvieto. Foto: Ukjent 
Pave Urban IV nevner det ikke i bullen hvor han stadfester Corpus Christi-feiringen, på tross av at legenden om miraklet har sitt utgangspunkt i hans tid og at dets forkjempere hevder at miraklet var av avgjørende betydning for ham da han stadfestet feiringen. Pave Urban IVs samtidige biografer er tause: Muratori, *Rerum Italicum scriptores* og Thierricus Vallicoloris beskriver i sin bok om pavens liv alle begivenheter fra pavens opphold i Orvieto i detalj. Han beskriver pavens hengivenhet for å lese til messen og for gjennomføringen av Corpus Christi-feiringen uten nevne Bolsenamiraklet. Bolsenamiraklet er nevnt i inskripsjonen på en rød marmorplate i St. Christina-kirken og er derfor av senere dato enn kanoniseringen av Thomas Aquinas (1328). Den eldste kjente nedtegnelsen av miraklet er en fremstilling utført i emalje som pryder forsiden av relikvariet som ble laget i tidsrommet 1337–1339.

I 1344 henviser pave Klemens VI i et sammendrag til Bolsenamiraklet med ordene *propter miraculum aliquod* («på grunn av et mirakel») (Pennazzi, 367); Gregor XI, gir i et sammendrag av 25. juni 1337, en kort redegjørelse for miraklet. En rekke henvisninger til det er funnet senere (1435) i prekener av domenikanerpredikanten Leonardo Mattei fra Udine. Sistnevnte sier imidlertid ikke, slik som den lokale legenden hevder, at presten tvilte på Kristi nærvær i oblaten og vinen, men kun at noen dråper fra begeret falt på korporalet. For øvrig forekommer tilsvarende legender om blodflekkete korporaler ofte i legendesamlinger, også av tidligere dato enn på 1300-tallet og opptrer samtidig med de store nattverds-polemikkene på 800-tallet og 1100-tallet.

Referanser
----------

1. ↑  *Rerum Italicum scriptores*, bind III, del 1,side 400 og påfølgende sider
2. ↑  *In festo Corp. Christi*, xiv, utg.. Venezia, 1652, 59) og av St. Antoninus av Firenze (*Chronica*, III, 19, xiii, 1)

Eksterne lenker
---------------

* *Catholic Encyclopedia*: Orvieto