recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Factotum*** er en norsk film fra 2005. Filmen er spilt inn i Norge og USA. Regien var ved Bent Hamer. Filmen er basert på den amerikanske forfatteren Charles Bukowskis roman med samme navn. Handlingen dreier rundt Bukowskis alter ego «Henry Chinaski».

USA, Tyskland, Frankrike og Sverige var også involvert i produksjonen.

Ifølge Medietilsynet er filmens stemning gjennomgående dyster med innslag av rus, sex og vold.

Handling
--------

Vi møter Matt Dillon som Hank. Han får sparken for n.te-gang, og sjekker inn på et billig hotell. Han har allerede jobbet ved, og får sparken fra, en rekke forskjellige jobber. Disse jobbene inkluderer blant annet rengjøring av en massiv skulptur, levering av is, arbeid ved en sylteagurk-fabrikk, eller ved et sykkel-lager. I løpet av disse jobbene møter han diverse eksentriske, ofte alkoholiserte, karakterer. Han drikker og skriver. Romaner, essays og poesi kommer ut i et forbausende tempo, men forlag og magasiner nekter å publisere manus i samme tempo som han produserer dem. 

Hank har hatt mange kvinner, men det er noe spesielt med Jan (Lili Taylor). De deler samme begeistring for rus. De er periodevis i et forhold. Men de slår opp igjen etter å ha innsett at forholdet deres har blitt kjedelig og forutsigbart, og at de egentlig ikke trenger hverandre lenger. Rundt Hank og Jans turbulente liv på skyggesiden av det amerikanske samfunnet, sirkler utallige alkoholikere, horer og smågamblere. Mot slutten av historien finner Chinaski ut at han er mest komfortabel med å være alene, bare med bare alkoholen og forfatterskapet for å holde ham med selskap.

Skuespillere
------------

* Matt Dillon som Henry Chinaski.
* Lili Taylor som Jan.
* Marisa Tomei som Laura.
* Adrienne Shelly som Jerry.
* Fisher Stevens som Manny.
* Karen Young som Grace.
* Didier Flamand som Pierre.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Factotum* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Factotum* i Nasjonalbibliotekets filmografi Rediger på Wikidata

* (no) *Factotum* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) *Factotum* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Factotum* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Factotum* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Factotum* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (de) *Factotum* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *Factotum* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Factotum* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Face-84** er et svensk danseband fra Varberg. Alle de originale medlemmene er født i 1984. De hadde spilt sammen siden de gikk på ungdomsskolen. Bandet gjorde sin store debut i den svenske Melodifestivalen 2008 hvor de framførte sangen «Alla gamla X». Musikken ble skrevet av Lars Diedricson, som også har skrevet for blant andre Charlotte Perrelli, der bidraget kom sist og ble eliminert. Gruppa deltok senere på Dansbandskampen på SVT den 22. november 2008. I juli 2009 sluttet trommeslager Sofie Helgesson i bandet og ble erstattet av Gabriela Arsén, født i 1989 i Alingsås, gruppas første medlem som ikke er født i 1984. Face-84-medlem Emma Karlsson er i Norge best kjent for sangen «Så kom du» sammen med Sie Gubba.

Medlemmer
---------

### Nåværende besetning

* Emma Karlsson – gitar, sang, munnspill, trekkspill, (født 11. oktober 1984)
* Josefin Hansson – bass, sang, (født 7. november 1984)
* Sara Carlsson – keyboard, sang, (født 19. juli 1984)
* Gabriela Arsén – trommer (2009–), (født 18. august 1989)

### Tidligere

* Sofie Helgesson – trommer, sang, (født 20. desember 1984)

Diskografi
----------

* *Till alla er som väntat* (2009)
* *Här kommer det tjejer* (2011)
**Skelleftehamn** er et tettsted i Skellefteå kommune i Västerbottens län i landskapet Västerbotten i Sverige. Det ligger 15 kilometer fra byen Skellefteå. I 2010 hadde tettstedet 3 184 innbyggere.

Skelleftehamn er et samfunn som er bygget omkring havnen og Rönnskärsverken.[] Stedet ble grunnlagt i tilknytning til sistnevnte industri i 1928 og fikk sitt navn i 1933. Fram til 1912, da jernbaneforbindelsen til stedet ble bygget og flere mennesker bosatte seg her, fantes en fiskerhavn som het Kallholmen. Jernbanen, som strekker seg til  Bastuträsk, har i dag bare godstrafikk.

Den lokale fotball- og innebandyklubben heter Rönnskär Railcare IF. I nærliggende Klemensnäs finnes idrettsforeningen Clemensnäs HC, som regnes som lokal hockeyklubb også for Skelleftehamn. 

På stedet finnes et Folkets Hus med kino, en båthavn, to skoler og et aktivitetshus med bowling, gym og sportshall. De største arbeidsgiverne er, foruten Rönnskärsverken, Utternbåtar, Kuusakoski og Railcare.

Kjente personer som er født på stedet
-------------------------------------

* Stieg Larsson
* Victoria Silvstedt
* Peter Haber

Referanser
----------

1. ↑  «Folkmängd i tätort och småort per kommun 2010». Statistiska centralbyrån. Arkivert fra originalen 3. mars 2016. Besøkt 26. desember 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Skelleftehamn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
Skellefteå kommune i Västerbottens län i Sverige |
| --- |
|  | Bergsbyn **·** Boliden **·** Bureå **·** Burträsk **·** Bygdsiljum **·** Byske **·** Drängsmark **·** Ersmark **·** Jörn **·** Kusmark **·** Kåge **·** Lövånger **·** Medle **·** Myckle **·** Ostvik **·** Skelleftehamn **·** Skellefteå **·** Södra Bergsbyn och Stackgrönnan **·** Ursviken **·** Örviken |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Herbert Bamlett** (født 1. mars 1882 i Gateshead, Tyne and Wear, død oktober 1941) var en engelsk fotballtrener og fotballdommer. I 1914 ble han den yngste dommeren som hadde dømt en finale i FA-cupen. Han var 32 år da han dømte mellom Liverpool og Burnley.

Samme år ble han manager for Oldham Athletic hvor han var til 1921. I 1921 tok han over Wigan Borough hvor han var til 1923. Han var så manager for Middlesbrough Fra 1923 til 1926. Etter en pause ble han manager for Manchester United i 1927 hvor han var til han måtte gå av i 1931.

Karrieren til Bamlett i United var ikke så bra man hadde håpet. United var nær ved å rykke ned i hans første hele sesong, og sesongen etter ble det 12.-plass. Men i 1930 bar det nedover på tabellen igjen, denne gangen endte sesongen på 17.-plass.
Manchester United var på vei inn i en dårlig periode med økonomiske problemer. 

Utover høsten 1930 og inn i året 1931 gikk det bare verre og verre. United rykka ned etter å ha sett tre negative rekorder; bare syv seire, hele 27 tap og ikke mindre enn 115 baklengsmål. 5. april 1931 måtte Herbert Bamlett pakke sakene og dra fra United.

Som dommer dømte han altså FA-cupfinalen i 1914, men fem år tidligere, 6. mars 1909, dømte han 4. rundekampen i FA-cupen mellom Burnley og Manchester United. Banen var full av is og hard, og det snødde i tillegg. Men Bamlett satte i gang kampen og Burnley tok ledelsen tidlig. Men et stykke ut i andre omgang hadde han skifta mening på grunn av vær- og spilleforhold.
Bamlett var så kald at han knapt klarte å blåse i fløyta, så han gav fløyta til United-kaptein Charlie Roberts som blåste av kampen 18. minutter før full tid.
Kampen ble spilt igjen fire dager senere og United vant 3–2. Senere vant Manchester United cupen etter at de slo Bristol City 1–0 i finalen.

Dette var Uniteds første FA-cupmesterskap og de hadde kanskje ikke vunnet det hvis Bamlett ikke hadde gjort som han gjorde.

Referanser
----------

Kilder
------

* United.no

Eksterne lenker
---------------

* (en) Herbert Bamlett – Soccerbase.com (manager) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**OK a.m.b.a.** er et dansk andelslag eiet av ca. 17 000 kunder og forhandlere. OK har hovedkontor i Aarhus og dekker hele Danmark med 671 bensinstasjoner.

Historie
--------

OK ble stiftet den 1. januar 1978 og er en fusjon av syv danske selskaper, nemlig Dansk Andels Kulforretning, Fyns Kulindkøbsforeing, Sydjydsk Andels Olie, Aabenraa Tanklager, Aalborg Kul- og Olieimport, Kommunernes Kulkontor og OK Olie A/S.

Først i 1998 ble OK a.m.b.a. selskapets offisielle navn. Inntil da het virksomheten Olieselskabet Danmark. OK kommer av Olie Konsumenterne, som var en svensk virksomhet. Denne virksomheten var aksjonær i det daværende OK Olie A/S. Selv om det i dag ikke er noen tilknytning mellom det svenske OK og det danske, hang navnet ved. Derfor valgte man i 1998 å gjøre det til OKs offisielle navn.

OK Benzin
---------

OK er Danmarks mest solgte bensinmerke. De fleste OK-stasjoner finnes ved samvirke- og Coop Danmark-butikker. OK forsyner dessuten boligeiere, landbruk og næringssliv med olje, naturgass, varmepumper, solceller og elektrisitet.

I 2004 ble DK-Benzin A/S som følge av priskrig på bensin 100 prosent OK-eiet. Selskapet ble grunnlagt i 1982, og utover salg av drivstoff utgjør salg av dagligvarer en stigende del av omsetningen på DKs ca. 150 stasjoner. Mange av DKs bensinstasjoner fungerer som kiosk, bakeri, kjøpmann og supermarked i de områdene hvor stasjonene med tilhørende butikk er plassert.

Kilder
------

www.jak.dk Artikkelen *Demokrati i en medlemsejet erhvervsvirksomhed* fra J.A.K. bladet nr. 4, 2004. Utgis av Landsforeningen J.A.K.

Eksterne lenker
---------------

* OKs officielle hjemmeside
**Desiliter** er en SI-enhet for måling av volum. Symbolet for desiliter er **dl**. En desiliter er en tidel av en liter, og navnet kommer av latin *decimus* (tidel) og gresk *litron* (i utgangspunktet en vektenhet, men brukt som grunnmål i SI-systemet).

Anvendelse
----------

Desiliter har tradisjonelt vært et mye brukt matlagingsmål i Skandinavia som måleenhet for volum, mens centiliter (cl) har vært mye brukt i en del i andre europeiske land. Milliliter (ml) brukes nå i økende grad i matoppskrifter internasjonalt, trolig for å unngå kommaforvirring ved konvertering mellom ulike SI-prefiks. Ved å bruke milliliter og liter, istedenfor desiliter og liter, blir også tallstørrelsene mellom de to enhetene større og dermed enklere å skille. En annen praktisk fordel er at 1 milliliter vann (for de aller fleste praktiske formål) kan antas å veie 1 gram, mens 1 cl vann veier 10 gram og 1 dl vann veier 100 gram.

Omregning
---------

1 desiliter er lik:

* 0,001 hektoliter (hl)
* 0,01 dekaliter (dal)
* 0,1 liter (l)
* 10 centiliter (cl)
* 100 milliliter (ml)

Motsatt:

* 1 hektoliter = 1 000 desiliter
* 1 dekaliter = 100 desiliter
* 1 liter = 10 desiliter
* 1 centiliter = 0,1 desiliter
* 1 milliliter = 0,01 desiliter

1 desiliter er, i forhold til andre, avledede enheter, lik:

* 0,000 1 kubikkmeter (m³)
* 0,1 kubikkdesimeter (dm³)
* 100 kubikkcentimeter (cm³)

Motsatt:

* 1 kubikkmeter = 10 000 desiliter
* 1 kubikkdesimeter = 10 desiliter
* 1 kubikkcentimeter = 0,01 desiliter

Se også
-------

* Matoppskrift

Referanser
----------

1. ↑  Commission temporaire de Poids & Mesures rêpublicaines, En exécution des Décrets de la Convention Nationale (1793). *Instruction abrégée sur les mesures déduites de la grandeur de la Terre; uniformes pour toute la Rêpublique, et sur les Calculs relatifs à leur division décimale* **(fransk)** (Edition originale utg.). Paris, France: De l´imprimerie nationale exécutive du Louvre. Besøkt 9. oktober 2015.
2. ↑  *Grand Larousse de la langue française*. 4. s. 3013. .
Polske skiløpere i Vorokhta, 1922. Aleksander Rozmus er nummer to fra venstre.
**Alexander Rozmus** (født 18. januar 1901 i Zakopane, død 18. april 1986 i Paris) var en polsk skiløper. Han representerte i løpet av karrieren tre klubber fra Zakopane, SN PTT, Sokoł og Wisła.

I OL i St. Moritz i 1928 ble han nummer 22 i kombinert og 25 i spesielt hopp. Hans VM-deltakelser ga 35.-plass på 18 km langrenn, 30.-plass i kombinert og 46.-plass i hopp i Johannisbad i 1925, 24.-plass i kombinert og 25.-plass i hopp i Cortina d'Ampezzo i 1927, og 37.-plass i hopp i Zakopane i 1929. Han ble polsk mester i hopp i 1921 og 1922. Da han tok sitt første polske mesterskap i Jaworzynka, satte han nasjonal lengderekord med 22 meter. Han satte senere tre nye polske rekorder, siste gang med 56,5 meter under kombinerthopprennet i OL i St. Moritz i 1928.

Etter tyskernes invasjon i Polen i september 1939 var Rozmus soldat i de polske forsvarsstyrkene. Deretter var han en del av den polske moststandsbevegelsen, som kurer i Tatrafjellene. Han flyktet i 1940 til Frankrike, der han sluttet seg til den franske motstandsbevegelsen. Etter krigen jobbet han blant annet som skiinstruktør i Chamonix, og flyttet aldri tilbake til Polen.

Kilder
------

* Sports Reference: Aleksander Rozmus Arkivert 10. november 2012 hos Wayback Machine. (olympiaresultater, besøkt 1. september 2015)
* Polski Komitet Olimpijski: Aleksander Rozmus Arkivert 1. desember 2018 hos Wayback Machine. (biografi, besøkt 1. september 2015)
* Skijumping.pl: Wielki poczet skoczków polskich: Aleksander Rozmus - Rekordzista z Jaworzynki (skrevet av Wojciech Szatkowski, 30. november 2005, besøkt 1. september 2015)
* Adam Kwieciński: Hoppresultater (besøkt 1. september 2015)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Aleksander Rozmus – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Aleksander Rozmus – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Aleksander Rozmus – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (pl) Aleksander Rozmus – Polens olympiske komité Rediger på Wikidata
**Manon von Gerkan** (født 1972 i Hamburg) er en tysk modell, skuespiller og smykkekunstner.

Hun tilhører en baltisk adelig familie, er datter av arkitekten Meinhard von Gerkan og søster av kostymekunstneren Florence von Gerkan.

Etter å ha fullført gymnaset flyttet hun til New York, hvor hun siden har bodd. På 1990-tallet var hun en av de best betalte haute couture-modellene, hvor hun representerte den fornemme hanseatiske «kalde blonde». På engelsk var hun kjent som «Manon, the German model».

Hun var på forsiden av motetidsskrifter som Elle, Shape (begge 1996) og Cosmopolitan (1998).

Gerkan medvirket i kampanjer for Wonderbra, Ralph Lauren, Victoria's Secret og Chanel, og arbeidet også for Gerry Weber, Longines, Lord & Taylor, Lee Jeans, Pantene og L`oréal. 

I 2001 fikk hun sin første rolle som skuespiller. Fra 2000 har hun også laget et eget smykkemerke, *Manon Jewelry*, med en forretning i New York. Til kundene hører Jennifer Lopez, Salma Hayek, Beyoncé Knowles, Cameron Diaz, Kate Hudson, Janet Jackson, Naomi Campbell og Kate Moss.

Referanser
----------

1. ↑   Internet Movie Database, IMDb-nummer nm1073825, besøkt 10. juli 2016[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Manon von Gerkan
* (en) Manon von Gerkan på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**OK Tisaren** (stiftet i 1982) er en svensk orienteringsklubb som holder til i Kumla og Hallsberg i Sverige. Klubbens draktfarger er hvit, blå og rød.

Klubben ble stiftet i 1982 og har en rekke sterke løpere som hevder seg internasjonalt. Den mest fremtredende løperen i dagens OK Tisaren er Matthias Kyburz, som har en rekke VM- og EM-medaljer på merittlisten. Selv om hun har trappet ned satsingen, løper fortsatt tidenes beste kvinnelige orienteringsløper Simone Niggli sterkt for OK Tisaren. Klubben har levert gode resultater i de største klubbstafettene (Tiomila og Jukola) de senere årene, og vant ungdomsstafetten under Tiomila i 2003.

De har en egen klubbavis, "Notisarn" som de gir ut til sine medlemmer fire ganger i året.

Meritter
--------

Tiomila, ungdomsstafetten *(1) :*

* 2003

Smålandskavlen, damer *(1) :*

* 2016

Kjente løpere
-------------

* Sveriges flagg Lilian Forsgren
* Sveits’ flagg Matthias Merz
* Sveits’ flagg Simone Niggli

Kjente tidligere løpere
-----------------------

* Sveits’ flagg Matthias Kyburz (-2016)
* Sveriges flagg Marlena Jansson

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
**Anders Karitz** (født 28. februar 1881, død 10. februar 1961) var en svensk filosof.

Liv
---

Karitz var sønn av en husmann (*torpare*) og ble tidlig foreldreløs. Likevel lyktes han med å skaffe seg en universitetsutdannelse. Han fikk doktorgraden i filosofi fra Lunds universitet i 1913 og ble dosent i teoretisk filosofi samme år. I 1933 ble han utnevnt til professor ved Universitetet i Uppsala.

Karitz er kjent for sine filosofihistoriske studier av den svenske filosofen Thomas Thorild. Han utarbeidet også en systematisk filosofi, hvor han forsøkte å forklare at den menneskelige tanken alltid tar utgangspunkt i motsetninger, slik som godt og ondt.

Karitz blir beskrevet som en original personlighet, som brukte all sin tid på forskningen. Han dannet ingen skole, men ble betraktet som sentrum i motstanden mot Uppsala-filosofene på 1930-tallet.

Referanser
----------

1. 1 2   Svenskt biografiskt lexikon, «Anders Karitz», Svensk biografisk leksikon-ID 12353[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Svante Nordin: *Från Hägerström til Hedenius. Den moderna svenska filosofin*. Lund: Doxa, 1983. ISBN 91-578-0183-5

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenskt biografiskt lexikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
**Bendix Christian de Fine** (født 1696 i Lom, død 2. juni 1746 i Stavanger) var justisråd og amtmann i Stavanger Amt.

De Fine fikk akademisk borgerbrev ved Universitetet i København i 1718, og han hadde Ludvig Holberg som sin veileder i studietiden. Holberg var en fjern slektning. I 1725 ble han utnevnt til amtmann i Stavanger Amt, og i 1728 ble han også utnevnt til justisråd. Han giftet seg i 1728 med Charlotte Amalie Lillienskiold fra Molvær i Borgund på Sunnmøre; hun var datter av amtmann Jonas Lillienskiold. Lillienskiold var velstående og eide blant annet halve Giskegodset og Herdla hovedgård ved Bergen.

I 1743 sendte det Danske Kanselli et rundskriv til alle rikets embetsmenn. Det inneholdt en rekke spørsmål om de enkelte distriktene, og meningen var at det skulle være basis for et stort felles topografisk-geografisk verk om tvillingrikene. De Fine sendte et fyldig svar på skrivet, men han fulgte det videre opp. To år senere hadde han ferdigstilt et større verk som omhandler Rogaland; *Stavanger Amptes udførlige Beskrivelse*. I ettertid kan dette verket karakteriseres som et pionerprosjekt i beskrivelsen av det tidligmoderne Norge. De Fine må ha stått som et eksempel for arbeidene til blant andre Johan Ernst Gunnerus, Jacob Nicolai Wilse og Hans Jacob Wille.[]

Referanser
----------

1. 1 2   Eneveldets menn i Norge, side(r) 164[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Arnvid Lillehammer, «Bendix De Fine», utgitt 27. januar 2023, besøkt 23. mars 2023[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  Bendix Christian de Fine (1987). *Stavanger Amptes udførlige Beskrivelse*. Norge: Dreyer : Rogaland historie- og ættesogelag. ISBN 8270961795.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Geni
 |
**Anders Järryd** (født 13. juli 1961 i Lidköping i Västergötland) er en tidligere profesjonell svensk tennisspiller. 

Järryd ble profesjonell tennisspiller i 1980 og han vant åtte single- og 59 doubleturneringer i løpet av sin tenniskarriere. Han vant aldri noen Grand Slam-tittel i single, men i double vant han åtte. Han var som best nummer fem (22. juli 1985) på rankingen over verdens beste mannlige singlespillere og (12. august 1985) toppet han listen som verdens beste doublespiller. 

Han vant sin første double-turnering i 1985 i French Open da han sammen med sin landsmann Hans Simonsson beseiret paret Mark Edmondson / Sherwood Stewart med 7-6, 6-4, 6-2. Järryd vant også samme turnering i 1987 og 1991 da sammen med John Fitzgerald fra Australia.

I 1987 vant han doubleturneringene i både Australian Open og US Open begge gangene sammen med Stefan Edberg. Han vant også doubletittelen i Wimbledon i 1989 og 1991 da i par med John Fitzgerald. Han vant en bronsemedalje sammen med Stefan Edberg i doubleturneringen under Sommer-OL 1988 i Seoul.

Järryd beste plassering i en *grand slam*-turnering i single kom i 1985 da han nådde semifinalen i Wimbledon. 

Järryd var med på det svenske Davis Cup-laget i årene 1981–93 og han spilte totalt 53 Davis Cup-kamper og vant 36.

OL-medaljer
-----------

* OL 1988 Sør-Koreas flagg Seoul - bronse i tennis (double herrer, sammen med Stefan Edberg).

Grand Slam-titler
-----------------

* Frankrikes flagg **French Open:**
	+ Double menn: 1983 (sammen med Hans Simonsson)
	+ Double menn: 1987 (sammen med Robert Seguso)
	+ Double menn: 1991 (sammen med John Fitzgerald)
* Australias flagg **Australian Open:**
	+ Double menn: 1987 (sammen med Stefan Edberg)
* Storbritannias flagg **Wimbledon:**
	+ Double menn: 1989 (sammen med John Fitzgerald)
	+ Double menn: 1991 (sammen med John Fitzgerald)
* USAs flagg **US Open:**
	+ Double menn: 1987 (sammen med Stefan Edberg)
	+ Double menn: 1991 (sammen med John Fitzgerald)

Referanser
----------

1. 1 2   ATP website[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (de) Anders Järryd – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Anders Järryd – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Anders Järryd – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Anders Järryd – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Anders Järryd – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Anders Järryd – ATP-touren Rediger på Wikidata

* (en) Anders Järryd – ITF Tennis Rediger på Wikidata

* (en) Anders Järryd – Davis-cupen Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** Munzinger (sport)
 |
**Bendix Olafsen** (død 1618 i Mandal) var lagmann i Christiansand og Agdesidens lagdømme mellom 1604–1617

Embetskarriere
--------------

Olafsens bestalling er datert 24. juli 1604. I 1597 er Olafsen nevnt som Erik Munks fogd i Nedenes len.

Mange saker Olafsen avsa dom i, ble anket inn for herredagen i Oslo eller Skien. Flere ankesaker fikk det utfall at lagmannsdommen ble stadfestet. Det gjaldt en arvesak som var anket av Barbra Pederson og en annen sak mellom Jørgen og Torgrim Hæstad i Høvåg. Også en dom der lagmannen hadde fradømt Gunnar Hesteland retten til gårdene Fidje og Eidså i Greipstad, ble stadfestet av herredagen i 1613. Lagmannen ble tilkjent «kost og tæring». Det samme skjedde i 1615 da Herredagen i Oslo behandlet en dom lagmannen hadde avsagt mellom Gunnar Ansteinsen fra Høvåg og presten Laurits N. om gården Haugevik. Lagmannen ble også her tilkjent «kost og tæring».

Etter pålegg fra lensherren stevnet lagmannen både bønder og 30 prester inn for Herredagen i Skien i 1613 for ikke å ha etterkommet kongens pålegg om å sende soldater og bestride «underholdning» til Kalmarkrigen. Prestene ble dømt til å betale bøter. Bøndene i Råbygdelaget ble dømt til å betale halvparten av alt eiende gods, odelsgods unntatt. Bøndene i Mandal slapp lettere fordi de hevdet å holdt seg hjemme for å forsvare landsdelen mot sjørøvere.

Ikke alle lagmannsdommene til Bendix Olafsen ble opprettholdt i høyere instans. Han hadde avsagt dommer om ulovlig handel som kjøpmenn fra Tønsberg drev på Agdesiden. Enken hans møtte på herredagen i denne saken. Lagmannsdommen ble "kassert", men slik at "dommen ikke skal komme til nogen skade for lagmannens arvinger".

Familie
-------

Olafsen var av gammel bondeætt i Aust-Agder. Konen, Margrete Bentsdatter, var fra Fjære, datter til Bent Nilsen og hadde odelsrett til Ballestad i Gjerpen. Det ble sak mellom lagmannen på konens vegne og Hans Kiise om eiendommen. Ved herredagsdom 18. august 1613 ble Margrete tilkjent odelsretten. Margrete Bentsdatter døde av pest i Mandal 26. september 1625.

Bendix Olafsen bodde på den gamle fogdegården Gauslå i Herrefoss.

Enken søkte etter mannens død å få en annen gård enn mannen hadde hatt fordi den ble overført til neste lagmann. Hun ba om gården «Jæssørø». Lensherren fikk ordre om å hjelpe henne til denne eller en annen gård.

Referanser
----------

1. ↑  Finne-Grønn NPT 1920:347 (Jørgen v. Ansbach, Engel Jensen og slegten Klouman).
2. ↑  Norske Rigsregistranter IV 1618 Arkivert 7. juni 2007 hos Wayback Machine. s. 732

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Bhai Nirmal Singh Khalsa** (panjabi: ਭਾਈ ਨਿਰਮਲ ਸਿੰਘ ਖ਼ਾਲਸਾ, hindi: निर्मल सिंह खालसा; født 12. april 1952 i Jandwala Bhimeshah ved Ferozepur i Punjab i India, død 2. april 2020 i Amritsar) var en sikh *Hazoori Ragi* ved Darbar Sahib (*Det gyldne tempel*) i Amritsar.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Bhai Nirmal Singh ble født inn i Mazhabi Sikh-fellesskapet i Jandwala Bhimeshah i divisjonen Ferozepur i Punjab. I 1976 tok han diplomeksamen i Gurmat Sangeet ved *Shaheed Missionary College* i Amritsar.

### Karriere

I 1977-78 var han musikklærer ved *Gurmat College* i Rishikesh i det som nå er Uttarakhand, og senere underviste han ved Shaheed Sikh Missionary College i Sri Ganganagar i Rajasthan. Fra 1979 begynte han i tjenesten som en *Hazoori Ragi* ved Det gylne tempel (Darbar Sahib). Han hadde utført kirtan ved alle fem Takht, det vil si et knippe historiske gurdwaras i Sør-Asia, og i 71 land. Bhai Sahib var en høyt aktet ragi som hadde kunnskapen om alle 31 Raags innen Guru Granth Sahib.

For sine prestasjoner innen kunstene ble Bhai Nirmal Singh Khalsa utmerket med Padma Shri, den fjerde høyeste offentlige sivile utmerkelse i India, i 2009. Han var den første *Hazoori Ragi* som mottok denne utmerkelsen.

Død
---

Den 2. april 2020 døde Nirmal Singh Khalsa av hjerteslag etter å ha testet positiv for covid-19 og blitt innbragt for dette til *Guru Nanak Dev Hospital* i Amritsar. Hans levninger ble kremert i landsbyen Fatehgarh Shukarchak ved Amritsar.

Referanser
----------

1. ↑   www.tribuneindia.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Tur, Jatinder Kaur. «COVID-19: A Padma Shri awardee from the Mazhabi Sikh community was denied cremation spaces in Punjab». *The Caravan* **(engelsk)**. Besøkt 4. juni 2020.
3. ↑  , "Padma Awards at the Govt of India Portal".
4. ↑  «Bhai Nirmal Singh gets Padma Shree». *The Tribune*. India. 31. mars 2009. Besøkt 2. april 2020.
5. ↑  Former Hazoori Ragi Nirmal Singh Khalsa dead due to COVID-19 *The Tribune*. Lest 2. april 2020.
**Duellerende kvinner** (spansk: **Combate de mujeres**) et maleri fra 1636 av den spanske maleren José de Ribera.

Motiv
-----

To kvinner bevæpnet med skjold og sverd, kjemper en dødskamp. Den ene kvinnen ligger allerede nede med et blødende sår fra halsen, mens den stående er i ferd med å gi henne et coup de grâce, eller nådestøt. Til venstre i bildet ses en mann i romersk militærtøy, bak ham et gjerde som holder betraktende soldater med hellebarder og spyd, samt kvinner og menn ute fra kamparenaen. Nederst til høyre ses malerens signatur: JUSEPE DE RIBERA VALENCIANO. F. 1636.

Historie
--------

I 1552 foregikk det i Napoli en duell mellom de to kvinner *Isabella de Carazi* og *Diambra de Petinella* om kjærligheten til den unge Fabio di Zeresola. Den spanske visekongen, marki de Viasto, overvar kampen som ble et mye omtalt emne i samtiden. Nesten 100 år senere ga Napolis visekonge *Manuel de Acevedo y Zúñiga* Ribera i oppdrag å skildre hendelsen gjennom et maleri, som senere skulle henge i lystslottet *Buen Retiro*. Enkelte kunsthistorikere ser motivet primært som en allegori på kampen mellom dyden og synden avbildet som kvinnelige gladiatorer. De kjempendes klær og ansikter gir assosiasjoner til antikken. En restaurering i 1991–92 frembrakte de sterke oransje og lilla fargenyansene i kvinnenes tøy, en fargestil som avspeiler Riberas interesse for det venetianske *cinquento*-maleri.

Maleriet tilhører i dag Pradomuseet i Madrid.

Referanser
----------

1. ↑  *Combate de mujeres*, mismuseos.ne. Besøkt 28. juni 2016
2. ↑  *Duelo de Mujeres*, cvc.cervantes.es. Besøkt 28. juni 2016
3. ↑  *Women Gladiators*, museodelprado.es. Besøkt 28. juni 2016

Portal: Kunst
***Nipponeubria*** er en slekt av biller med larver som lever i rennende vann. Det er larvene som er best kjent i denne gruppen – de er flate og hele oversiden er dekket at brede ryggplater som danner et skjold. Sett ovenfra kan de minne om mynter, og de er kjent som "water pennies" på engelsk. De voksne billene, som kan minne om hårbiller (Scirtidae), er skjøre og kortlivede.

Utseende
--------

Små til middelsstore, bredt ovale, nokså flate, svarte biller. Kroppen er lite sklerotisert (myk) og de voksne dyrene er temmelig skjøre. Antennene er ganske lange og sagtakkede eller kamformede. **Hodet** er ganske lite og gjerne ikke synlig ovenfra. Fasettøynene er utstående, med fine fasetter, uten hår. Antennene er 11-leddete og når minst til midten av brystskjoldet, hos noen arter er de lengre enn kroppen. De fleste av leddene har et side-utskudd slik at antennen blir mer eller mindre sagtakket eller kamformet. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske lite og kort, sterkt tilsmalnet framover. **Dekkvingene** er brede og flate, ofte med dype punktstriper. **Beina** er slanke, føttene er tynne og fem-leddete. **Larvene** ("water pennies") er flate med ovalt omriss. Oversiden er fullstendig dekket av brede, overlappende ryggplater, glatt og jevn. På undersiden sitter tre par kraftige bein. Bakkroppen har en del lange hår.

Levevis
-------

Larvene lever på steiner i raskt rennende elver og bekker. Den flate formen og glatte overflaten gjør at de unngår å bli tatt av strømmen når de kryper rundt og beiter på alger som vokser på steinene. De voksne billene er nokså kortlivede, og finnes gjerne i vegetasjonen nær bekkene der larvene lever. De flyr bra og kan komme til lys om natten.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Japan.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
			* Familien Psephenidae – ca. 210 arter fordelt på 29 slekter
				+ Underfamilien Eubriinae
					- Slekten ***Nipponeubria*** Lee & Satô, 1996
						* *Nipponeubria yoshitomii* Lee & Satô, 1996

Referanser
----------

1. ↑  Chi-Feng Lee & Masataka Satô (1996) *Nipponeubria yoshitomii* Lee and Satô, a New Species in a New Genus of Eubriinae from Japan, with Notes on the Immature Stages and Description of the Larva of *Ectopria opaca* (Kiesenwetter) (Coleoptera: Psephenidae). *The Coleopterists Bulletin* 50 (2): 122-134.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Nipponeubria* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Nipponeubria* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
Iğdır plassering i dagens Tyrkia
Skilt ved bygrensen som viser folketallet
**Iğdır** (armensk: Իգդիր, kurdisk: *Îdir*, aserbajdsjansk: *İğdır*) er en by i det østre Tyrkia og er hovedstad i provinsen med samme navn. Ifølge skiltet ved grensen til byen bor det litt over 80 000 innbyggere i byen i dag, de fleste av dem er opprinnelig aserbajdsjanere.

Geografi
--------

Iğdır ligger i det sydøstlige Anatolia på koordinatene 39°55′N, 44°2′E og 850 m over havet.

Byen ligger omtrent 18 km fra Aserbajdsjan og 30 km fra Armenia, noe som har satt sine preg i næringslivet og kulturen i byen. Det bor et stort antall aserbajdsjanere i byen i dag i tillegg til tyrkere og kurdere, og det dominerende språket er aserbajdsjansk.

I tillegg ligger en tredjedel av fjellet Ararat (tyrkisk: *Ağrı Dağı*)innenfor grensene til landsbyene rundt Iğdır.

Eksterne lenker
---------------

* (tr) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Iğdır – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kommunens hjemmeside[*død lenke*]

Bilder
------

* Utsikt over IğdırUtsikt over Iğdır
* Utsikt over en slette ved IğdırUtsikt over en slette ved Iğdır
* Fjellet Ararat sett fra IğdırFjellet Ararat sett fra Iğdır
* Iğdır sett fra fjellet AraratIğdır sett fra fjellet Ararat
* Iğdır sentrumIğdır sentrum
* En saue-gravstein i IğdırEn saue-gravstein i Iğdır
* Iğdır om nattenIğdır om natten

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames
 |
***Handel og vandel*** er en norsk-svensk situasjonskomedie som ble sendt på TVNorge i 1996. Regi var ved Bo Hermansson, mens hovedrollene ble spilt av Rolv Wesenlund, Brit Elisabeth Haagensli og Dan Ekborg.

*Handel og vandel* var en samproduksjon mellom TVNorge og den svenske TV-kanalen TV 4 (5. november - 24. desember 1996), og ble skapt av Bo Hermansson og Rolv Wesenlund, som tidligere hadde hatt stor suksess sammen med *Fleksnes fataliteter*. Serien er basert på den engelske komedien *Open All Hours (en)*, som første gang ble vist av BBC i 1973.

I Norge slet den med dårlige seertall og ble kun sendt én sesong.

Handling
--------

Serien handler om den eldre butikkinnehaveren Kåre Nervang (spilt av Rolv Wesenlund) som driver den gamle butikken "Kår-ner" som selvsagt ligger på hjørnet. Ansatt som butikkassistent er Kåres svenske nevø Kent Olav (spilt av Dan Ekborg), som er en stor drømmer. Kent Olav er Kåres rake motsetning og kommer ofte på kant med sin konservative onkel. I nabolaget bor helsesøsteren Svanhild Jordangen (spilt av Brit Elisabeth Haagensli), som Kåre er håpløst forelsket i. Kåre forsøker stadig vekk å innynde seg hos Svanhild, og later ofte som om han lider av diverse sykdommer i håp om å kunne motta intim pleie fra henne.

Seertall og omtale
------------------

Seermessig ble serien – til tross for populære skuespillere – en stor fiasko. Den første episoden hadde brukbare tall med 242 000 seere, mens andre episode kun ble sett av 95 000 nordmenn. På det laveste hadde serien kun 77 000 seere i Norge.

Aftenpostens Per Haddal gav premieren god omtale.

Referanser
----------

1. ↑  «Seerflukt fra TVNorge». *VG*: 56. 24. september 1996.
2. ↑  Børre Haugstad (26. november 1996). «Katastrofetall for TV3 & TVNorge». *VG*. Besøkt 19. oktober 2010.
3. ↑  Aftenposten - Bedre kan det knapt gjøres (14.9.1996, s.15)
Et Cointet-element på en strand
**Cointet-elementet**, også kjent som **Belgian Gate** (belgisk port) eller **C-element**, var et tungt stålgjerde. Et element var rundt tre meter bredt og to meter høyt, vanligvis montert på hjul og brukt som et anti-tank-hinder.

Elementet var det mest vanlige barrikadeelementet i den belgiske KW-linjen, en tankbarrikade som ble bygget mellom september 1939 og mai 1940. 28 belgiske bedrifter produserte i oppdrag av Belgias forsvarsdepartement 77 000 av dem. Mange ble plassert på KW-linjen mellom landsbyen Koningshooikt og byen Wavre som hovedforsvarslinje i tilfelle av en tysk invasjon med panserkjøretøy gjennom sentrale deler av landet. Cointet-elementene ble plassert ved siden av hverandre i en sikk-sakklinje og forbundet med stålkabler. Ved hovedveiene ble de forankret til tunge betongpilarer som igjen var forankret i bakken. I mai 1940 utgjorde de ingen kontinuerlig linje, de hadde blitt eller skulle flyttes. Dette gjorde at de tyske 3. og 4. Panzer-Division enkelt kunne passere dem.

Da de tyske troppene hadde fullt herredømme over Belgia, 28. mai 1940, ble de belgiske portene satt inn på flere steder i Europa. De ble brukt på veier, broer og på Nordsjøstrendene. Tyskerne ga dem navnet *C-element*.

Portal: Andre verdenskrig
***Handeliodendron bodinieri*** er en planteart i lønnefamilien (Sapindaceae). Den er den eneste arten i sin slekt.

Den er et løvfellende tre eller busk som blir opptil 15 m høy. Bladene er håndkoblete med 5 helrandede småblad. Hovedbladstilken er 4–11 cm lang, og sidestilkene er 0,1–1,5 cm lange. Småbladene er avlange, 3–12 cm lange, og 1,5–6,5 cm brede. Begge sider av bladene har iøynefallende brune eller røde kjertler. Blomsterstanden er en 5–7,5 cm lang topp. Blomstene har 4–5 gule eller hvite kronblad. Fruktknuten har en lang gynofor. Frukten er en oransjebrun kapsel som inneholder 1–5 skinnende svarte frø.

*Handeliodendron bodinieri* er endemisk for Kina der den er utbredt i nordvestlige Guangxi og sørlige Guizhou. Arten vokser i skog, skogkanter, lysninger og fjellsprekker i kalkfjell 500–1200 moh.

Arten ble først beskrevet av Hector Léveillé som plasserte den i *Sideroxylon*. Alfred Rehder flyttet i 1935 arten til den monotypiske slekta *Handeliodendron* i Sapindaceae. I moderne systematikk basert på genetiske studier er *Handeliodendron* plassert i stammen Hippocastaneae som søsterarten til en gruppe som består av hestekastanjeslekta (*Aesculus*) og *Billia*.

Litteratur
----------

* «*Handeliodendron*». Flora of China. Besøkt 12. mai 2019.
* « *Handeliodendron bodinieri*». Flora of China. Besøkt 12. mai 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Handeliodendron bodinieri* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Handeliodendron bodinieri* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Handeliodendron bodinieri* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Handeliodendron bodinieri* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Handeliodendron bodinieri* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* *Handeliodendron bodinieri* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**7 × 33 mm Sako** er en patron for rifle utviklet av den finske våpenprodusenten Sako. Det første våpenet kamret for denne patronen het L46, og kom i 1946.

Patronen var spesielt godt egnet for toppjakt på tiur og orrfugl. 7 mm kaliber ble valgt for å sikre god effekt med helmantel på storfugl. Hylsehodet på patronen har samme dimensjoner som 9 x 19 mm Luger, noe som visstnok henger sammen med dårlig tilgang på verktøy like etter andre verdenskrig. Det fantes massevis av utstyr etter produksjonen av 9 mm maskinpistoler under krigen, og dermed ble denne dimensjonen brukt.

Ytelse
------

Hastigheten er ganske høy for den vesle hylsa, dvs. 725 m/s med en kule på 5,1 g (78 grain). Det gir en forholdsvis flat kulebane. Anslagsenergien er for lav til at patronen kan brukes på rådyr i dag, men med hjemmeladninger vil det være mulig å oppnå høy nok hastighet. Sako tilbyr ammunisjon med både helmantel og blyspiss med samme kulevekter og ytelse.

Se også
-------

* Liste over patrontyper
* 7 mm-kaliber

Referanser
----------

1. 1 2 3  Braathen, Erik (1998). *Ladeboken*. [Asker]: Våpenlitteratur AS. s. 334-335. ISBN 8291361045.

Eksterne lenker
---------------

* SAKOs offisielle hjemmesider
* En nordisk småviltspesialist
Moderne bæremeis til å transportere småbarn.
Tysk pakkramme fra andre halvdel av 1800-tallet.
En **pakkramme**, også kalt **bæremeis**, er en innretning til å ha på ryggen for å bære last. Bæremeiser har tidligere vært et viktig transportmiddel for bønder, kolportører, med flere. Konstruksjonen har bevart grunntrekkene til dags dato, men er blitt forbedret til dagens pakkrammemeis med enda flere justeringer og polstringer.

Historie
--------

En meis var opprinnelig en trefjøl som var formet etter ryggen og påspent et par snorer slik at den kunne bæres på ryggen. I bunnen var der en eller flere kroker som kunne støtte opp børa som ble spent fast på yttersida av meisa. Tradisjonelt var en meis en vidjekorg eller et nett man kunne ha på ryggen eller bruke til kløvsal, og kunne for eksempel brukes til å bære høy i. En meis kunne også være en bæreramme for en ryggsekk. Den ble på denne måten mulig å bære ganske tunge og uformelige lass ved at vekten falt dels på skuldre og dels på hoftene.

I dag
-----

Bæremeiser brukes i dag særlig i pakkrammesekker når man skal bære tung last, eller når lasten på grunn av sin form ellers blir lite håndterlig i sekker uten pakkramme. Det har også blitt utviklet spesiallagde meiser, for eksempel til å bære småbarn på turer i ulendt terreng.

Moderne bæremeiser har ofte avansert anatomisk utforming, og er ofte laget av metallrør i aluminium eller komposittmaterialer som karbonfiber slik at rammen både er sterk og lett. De har ofte brede stropper med polstring til skulder- og hoftebelte.

Galleri
-------

* Mann med stein i en meis. Tegning fra 1809.Mann med stein i en meis. Tegning fra 1809.
* Maleri av kvinne med meis fra 1861.Maleri av kvinne med meis fra 1861.
* Mann med utskårne hester i meis i Val Gardena, cirka 1880.Mann med utskårne hester i meis i Val Gardena, cirka 1880.
* Bæremeis fra slutten av 1800-tallet.Bæremeis fra slutten av 1800-tallet.
* Bæring av høy, cirka 1900.Bæring av høy, cirka 1900.
* Moderne bæremeiser i tre (Fujifjellet, Japan).Moderne bæremeiser i tre (Fujifjellet, Japan).
* Meis eller ramme for ryggsekk.Meis eller ramme for ryggsekk.
* Barn i bæremeis.Barn i bæremeis.
* Militær pakkrammesekk.Militær pakkrammesekk.
* Stor pakkrammesekk.Stor pakkrammesekk.
* Moderne pakkramme med aluminiumsramme (brukt av det franske brannvesenet).Moderne pakkramme med aluminiumsramme (brukt av det franske brannvesenet).

Se også
-------

* Ryggsekk
* Tornister
* Kont

Referanser
----------

1. ↑   (på nn) *Sekk med meis*, besøkt 2019-09-06
2. ↑  
 (på no) *Vi har testet 11 bæremeiser*, besøkt 2019-09-06
**Talefrihet** er frihet til å uttale seg og å fremme egne synspunkter. Talefrihet omtales ofte sammen med pressefrihet, ytringsfrihet og informasjonsfrihet. Informasjonsfrihet er frihet til å høre det som blir sagt eller skrevet. [1]

I Norge dekker begrepet yttringsfrihet også talefrihet [2], men i forbindelse med FN og Den europeiske menneskerettighetsdomstol sikres full talefrihet eksplisitt ved at medlemmer ikke kan rettsforfølges for sine uttalelser også etter at det har fratrådt sitt verv. [3] [4]

Sensur begrenser talefriheten. I Norge er talefriheten begrenset av straffelovens §185 om Hatefulle Ytringer [5], som forbyr hån på bakgrunn av hudfarge, religion, homofil orientering eller nedsatt funksjonsevne.
Tall fremlagt i 2019 viste at 4 av 10 lokalpolitikere var utsatt for hatefulle ytringer eller trusler. Det gav konsekvenser i form av endret adferd eller redsel, som igjen førte til begrenset talefrihet.
[6]

Talefrihet er ikke en rettighet i alle sammenhenger. I mange fora er det kun tillitsvalgte eller aksjonærer som har talerett, og selv om man har talerett kan man ikke kreve å bli hørt eller forstått.

Liu Xiaobo mottok i 2010 Nobels fredspris for sin kamp for Kina skulle følge sin grunnlovs artikkel 35: "Borgere i Folkerepublikken Kina skal nyte godt av talefrihet, pressefrihet, forsamlings- og møtefrihet, prosesjons- og demonstrasjonsfrihet." [7]

Se også
-------

* Ytringsfrihet
* Pressefrihet
* Informasjonsfrihet
* Sensur
* Muhammedkarikaturene i Jyllands-Posten

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
**Agder Buss** er et busselskap som kjører ruter i østlige deler av Aust-Agder på anbudskontrakt for Agder Kollektivtrafikk. Ruteområdet omfatter kommunene Gjerstad, Risør, Tvedestrand, Vegårshei og Åmli.

Historie
--------

Agder Buss AS ble etablert som et anbudsselskap av eierne Setesdal Bilruter og Telemark Bilruter høsten 2013. I januar 2014 vant selskapet kontrakten for ruteområdet, og overtok trafikken 1. januar 2015. Denne trafikken overtok de fra Nettbuss Sør, som hadde tilegnet seg det ved oppkjøpet av Risør og Tvedestrand Bilruter i 2008.

1. januar 2017 overtok selskapet også den trafikken som Telemark Bilruter har kjørt i Åmli siden 1974. I tillegg ble ruta som Telemark Bilruter (opprinnelig Fyresdal-Vrådal-Nissedal Billag) har kjørt mellom Vrådal og Arendal siden Treungenbanen ble nedlagt i 1967 delt opp i tre etapper, der Telemark Bilruter fortsatt kjører Vrådal – Åmli, mens Agder Buss kjører Åmli – Tvedestrand og bussbytte til Arendal i Fiansvingen.

Selskapets busspark omfatter store og mellomstore busser av merket Scania, og minibusser av typen Iveco Daily.

Referanser
----------

1. ↑  «Nytt selskap vant anbud i Aust-Agder». Bussmagasinet. 29. januar 2014. Arkivert fra originalen 7. februar 2015. Besøkt 1. september 2015.
2. ↑  «Markedsoversikt - bussoperatører i fylkeskommunal regi» (PDF). Kollektivtrafikkforeningen. 19. mars 2015. Arkivert fra originalen (PDF) 5. mars 2016. Besøkt 4. september 2015.
3. ↑  «89 nye Scania busser til Aust-Agder». Norsk Scania. 15. januar 2015. Besøkt 1. september 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Agdesiden** var et av ni hovedlen i Norge på 1600-tallet. På denne tiden hadde landet dessuten 17 smålen. 

Agdesiden bestod av smålenene Lister, Mandal (også kalt Midtsyssel len), Nedenes og Raabyggelaget. 

I all vesentlighet tilsvarte disse lenene det som i dag er Agder fylke.

Ved forordning av 1. februar 1662 ble betegnelsen len erstattet med amt.

Agdesiden lå administrativt under Stavanger stiftamt frem til 1682, da administrasjonen ble flyttet til Christiansand og navnet endret til Christiansand stift.

Tidligere utvikling
-------------------

Agdesiden var ikke en del av tingsammenslutningene, men kom med i Gulatingslagen et stykke ut i sagatiden som *Egdafylke*. Området ble eget lagdømme fra slutten av 1400- eller begynnelsen av 1500-tallet. 

Fra 1100-tallet var området geistlig organisert under Stavanger bispedømme. Oddernes kirke i Kristiansand er tidfestet til 1150 og taler for at det var etablert samfunn av betydning allerede på denne tiden. 

Man regner med at handelen med utlandet, da spesielt Holland og Danmark, startet for alvor midt på 1400-tallet. Fra 1520 deltok også skotske skip i handelen. Handel med eike- og furutømmer ble omfattende utover på 1500-tallet.

Administrativt lå Agdesiden under danske herrer som holdt private fogder i området. Fra 1400-tallet lå handelsprivilegiene i Mandals len hos borgere i den danske byen Landskrona i Skåne. I 1549 ble det for første gang foreslått å legge en kjøpstad til området. På 1600-tallet lå handelsprivilegiene hos borgere i Tønsberg, Skien og Sarpsborg, men de hadde ikke monopol. I 1602 ble hele Agdesiden ett administrasjonsområde under én lensherre med residens i Nedenes ved Arendal. 

I 1613 besluttet kongen å legge lagtinget for Mandals len til Odde ved Otras munning. 4. desember 1620 fikk borgere i Helsingør privilegium på handel fra Agdesiden på linje med borgere i Tønsberg og Skien. Fra 1634 arbeidet kongen med å utvikle området rundt Flekkerøy til et administrativt og forsvarsmessig midtpunkt på Agdesiden, og fra 1635 ble lensherrens residens flyttet fra Nedenes til Odde som i dag er en del av Kristiansand.



| * v
* d
* r
Len i Norge |
| --- |
| Smaalenene **·** Akershus **·** Brunla **·** Eiker **·** Numedal og Sandsvær **·** Tønsberg **·** Bratsberg **·** Agdesiden **·** Nedenes **·** Råbyggelaget **·** Mandal **·** Lister **·** Stavanger **·** Bergenhus **·** Hardanger **·** Romsdal **·** Nordmøre **·** Trondhjem **·** Nordlandenes **·** Vardøhus |  |
**Martha’s Vineyard-tegnspråk** var tegnspråket som ble brukt på øya Martha’s Vineyard utenfor Massachusetts’ kyst, fra tidlig på 1700-tallet til slutten av 1900-tallet. Det var bemerkelsesverdig fordi det ble brukt av både døve og hørende, noe som førte til at døvhet ikke ble noe hinder for deltagelse i det sosiale liv. Martha's Vineyard-tegnspråk er også bemerkelsesverdig på grunn av dets rolle i utformingen av amerikansk tegnspråk.

Språket var i stand til å blomstre på Martha’s Vineyard på grunn av den høye andelen av døve på øya. I 1854, da øyas befolkning var på det høyeste, var gjennomsnittet i USA 1 døv per 5 728. hørende, mens den på Martha's Vineyard var 1 per 155. I byen Chilmark, hvor det var flest døve, var så mange som 1 av 25 døve.

Hørende brukte av og til tegnspråk seg i mellom også, selv når det ikke var noen døve til stede. Barn brukte tegnspråk bak lærerens rygg, og voksne brukte tegnspråk seg i mellom i kirken.

Se også
-------

* Al-Sayyid-beduintegnspråk
* Adamorobe-tegnspråk
* Maya-tegnspråk
* Kata Kolok
* Nicaraguansk tegnspråk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
SANAE IV

**South African National Antarctic Expedition** (**SANAE**) er betegnelsen på Sør-Afrikas forskningsstasjoner i Antarktis.

Den første stasjonen, SANAE I, ble etablert i 1959 ved overtagelse av Norges stasjon Norway Station i Dronning Maud Land. Senere har denne blitt erstattet av SANAE II, SANAE III og den nåværende SANAE IV. SANAE III, beliggende på Fimbulisen, ble stengt for vinterbemanning i 1994 fordi den over årene hadde blitt begravd under store mengder snø.

SANAE IV ble bygget mellom 1993 og 1997 på en nunatak på Vesleskarvet og er en av Antarktis' mest moderne baser. Den består av tre sammenkoblede enheter på to etasjer, med en samlet lengde på 176 meter. Hele stasjonen er bygget på påler, fire meter over steingrunnen. Stasjonen har en bemanning på omtrent 80 personer om sommeren og 10 om vinteren.

SANAE IV får forsyninger fraktet med traktorer fra iskanten 170 kilometer unna. I 2000 forsvant seks 8,5 tonns drivstofftanker i havet da iskanten kalvet, men til alt hell var tankene tomme.

Kilder
------

* Jeff Rubin (2005). *Antarctica* **(engelsk)**. Lonely Planet. s. 257–258. ISBN 1741045495.

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |