**Nahuatl** (IPA: ['naː.watɬ]), også kalt **aztekisk** eller **meksikansk**, er et språk, eller en gruppe uto-aztekiske språk, som snakkes av i overkant av 1,5 millioner mennesker i Mexico. På spansk staves det **náhuatl**, mens det i noen rettskrivningsnormer for nahuatl staves **nawatl**. I den meksikanske «loven om språklige rettigheter» regnes nahuatl som et «nasjonalspråk» med samme «verdi» som spansk og Mexicos øvrige indianske språk.

Nahuatl har blitt snakket i det sentrale Mexico i alle fall siden 600-tallet e.Kr. Aztekerne snakket en variant av språket som nå er kjent som klassisk nahuatl. Nahuatl var hovedspråket i det aztekiske riket fra 1200-tallet fram til dets fall 13. august 1521. Europeiske misjonærer brukte språket i flere år etter for å kommunisere med de innfødte innbyggerne, og tok det også med seg til områder hvor det opprinnelig ikke ble snakket nahuatl. Da det latinske alfabetet ble innført, ble nahuatl også et litterært språk, og det ble skrevet et stort antall krøniker, poetiske verker, administrative dokumenter og grammatikker på nahuatl på 1500- og 1600-tallet. Nahuatl er i dag det nest mest brukte språket i Mexico etter spansk.

Nahuatl har en kompleks morfologi, og regnes som et polysyntetisk og agglutinerende språk. Språket er en del av det mesoamerikanske språkområdet, og har blitt påvirket av andre mesoamerikanske språk gjennom flere hundre år. En rekke ord fra nahuatl har blitt tatt opp i spansk og deretter lånt inn til hundrevis av andre språk. Av ord i den norske ordboken stammer blant annet «tomat», «sjokolade», «avokado» og «kakao» fra nahuatl.

Historie
--------

### Den førkolombiske perioden

Undersøkelser av arkeologiske, etnohistoriske og lingvistiske data tyder på at tidlige nahuiske språk bevegde seg inn til det sentrale Mexico fra ørkenområdene nord i landet i form av folkevandringer, sannsynligvis i flere bølger. Før de nådde fram til det sentralmeksikanske platået, oppholdt disse tidlige prenahuiske gruppene seg sannsynligvis en periode i kontakt med talere av de coracholiske språka (cora og huichol) i det nordvestlige Mexico. Tidligere har forskerne antatt at innbyggerne i Teotihuacán, en kultur som blomstret ca. 100–500 e.Kr. var nahuatltalere, og nylig publisert forskning tyder på at dette kan ha noe for seg. Ifølge den gjeldende forståelsen vår av nahuatls forhistorie, ankom imidlertid protonahuatltalere den mesoamerikanske regionen en gang rundt 500 e.Kr. altså på slutten av Teotihuacáns periode. I Mesoamerika kom nahuaene i kontakt med talere av mayiske, otomangueanske og mixe-zoqueanske språk som hadde levd sammen i flere tusen år, og som sammen dannet det mesoamerikanske språkområdet. De tidlige nomadiske nahuaene tok til seg mye av den mesoamerikanske kulturen, noe som gjorde at protonahuatl utviklet trekk som lignet de andre mesoamerikanske språkene. Disse trekkene, som er felles for alle variantene av nahuatl, men som ikke fins i andre uto-aztekiske språk utenfor Mesoamerika, dateres til å stamme fra denne perioden. Eksempler på slike trekk er importord eller lånord, bruken av relasjonelle substantiv og en type possessivkonstruksjon som er typisk for mesoamerikanske språk.

Den første gruppen som skilte seg fra hovedgruppen av protonahuatltalere var pochutekerne, som slo seg ned langs stillehavskysten i Oaxaca, kanskje så tidlig som 400 f.Kr. og disse kom derfor til Mesoamerika noen hundre år før de andre nahuaene. Man tror at de første folkevandringene førte til utviklingen av dagens perifere dialekter, hvorav noen er relativt konservative og ikke viser tegn til stor påvirkning fra de sentrale dialektene. Noen nahuiske grupper dro sørover langs den sentralamerikanske istmusen, så langt ned som til El Salvador og Panama. Disse ble forfedrene til talerne av pipil-dialekten. I det sjuende århundret tok nahuaene makten i det sentrale Mexico, hvor de også inntok områder som tidligere var okkupert av talere av oto-mangueanske, totonakiske og huastekiske språk. Den toltekiske kulturen i Tula, som dominerte i det sentrale Mexico rundt det tiende århundret, antar man snakket nahuatl, og trekk fra de sentrale dialektene spredte seg med de epi-toltekiske folkevandringene.

På 1000-tallet dominerte nahuatltalere i Mexicodalen og i flere andre områder, med viktige sentre i blant annet Azcapotzalco, Colhuacan og Cholula. Stadige folkevandringer av nahuaer fra nord fortsatte helt til den postklassiske perioden. I en av de siste av disse folkevandringene til Mexicodalen slo gruppen seg ned på en øy i Texcocosjøen, og begynte å legge under seg de nærliggende folkegruppene. Denne gruppen var mexica, som i løpet av de neste tre århundrene grunnla et rike med hovedsete i Tenochtitlan. Deres politiske og lingvistiske innflytelse nådde helt til Mellom-Amerika, og det er godt dokumentert at hos flere ikke-nahuiske etniske grupper, blant annet k'iche'-mayaene, ble nahuatl et prestisjespråk som ble brukt i langdistansehandel og ble snakket av eliten i samfunnet.

### Kolonitida

Da spanjolene ankom i 1519 snudde situasjonen seg for nahuatl og et nytt språk ble dominant. Fordi spanjolene allierte seg med nahuatltalere fra Tlaxcala og senere med aztekerne, fortsatte imidlertid nahuatl å spre seg i Mesoamerika i tiårene etter erobringen, da spanske ekspedisjoner med tusener av nahuiske soldater marsjerte nordover og sørover for å erobre nye territorier. Jesuittiske misjoner i det nordlige Mexico og det sørvestlige USA hadde ofte med seg tlaxcaltekiske soldater for å beskytte misjonærene. Blant annet ble et tlaxcaltekisk samfunn 14 år etter at den nordøstlige byen Saltillo ble grunnlagt i 1577, flyttet til en nærliggende landsby, San Esteban de la Nueva España, for å dyrke jorda. Spanske erobringer sør i Mexico hadde også ofte med seg tlaxcaltekere eller andre nahuatltalende allierte.

Side 51 i Bok IX fra Den florentinske kodeksen. Teksten er på nahuatl skrevet med latinske tegn.
Som et ledd i misjoneringen, introduserte medlemmer av flere kristne ordener (hovedsakelig fransiskanerne, dominikanerne og jesuittene) det latinske alfabetet for nahuaene, som lærte å lese og skrive både på spansk og på deres eget språk. I løpet av de første tjue åra etter spanjolenes ankomst, hadde man begynt å skrive tekster på nahuatl med latinske bokstaver. Læringsinstitusjoner ble også opprettet i denne perioden, blant annet Colegio de Santa Cruz de Tlatelolco, som ble opprettet i 1536. Der ble det gitt undervisning både i indianske og klassiske europeiske språk til både indianere og prester. Grammatikermisjonærer skrev grammatikker for indianske språk til bruk for prestene. Den første grammatikken for nahuatl, av Andrés de Olmos, ble utgitt i 1547, tre år før den første grammatikken for fransk. I 1645 hadde ytterligere fire grammatikker blitt utgitt: en av Alonso de Molina i 1571, en av Antonio del Rincón i 1595, en av Diego de Guzman i 1642 og en av Horacio Carochi i 1645. Den sistnevnte blir i dag regnet som den viktigste grammatikken for nahuatl som noen gang er skrevet.

I 1570 erklærte Filip II av Spania at nahuatl skulle bli det offisielle språket i koloniene i Ny-Spania. Dette skulle forenkle kommunikasjonen mellom spanjolene og de innfødte Dette førte til at de spanske misjonærene måtte lære nahuatl til indianere som hadde andre indianske språk som morsmål, så langt sør som i Honduras, Guatemala og El Salvador. På 1500- og 1600-tallet ble klassisk nahuatl brukt som litterært språk, og et stort tekstkorpus fra denne perioden eksisterer den dag i dag. Tekster fra denne perioden omfatter historiske tekster, krøniker, poesi, teaterstykker, kristne kanoniske verker, etnografiske beskrivelser og en stor mengde administrative dokumenter. Spanjolene godtok en stor grad av selvstyre i indianske landsbyer i denne perioden, og i mange nahuatltalende landsbyer var nahuatl i praksis det administrative språket både skriftlig og muntlig. En stor mengde litteratur på nahuatl ble skrevet i denne perioden, blant annet *Den florentinske kodeksen*, et tolvbinds kompendium om aztekisk kultur satt sammen av fransiskaneren Bernardino de Sahagún; *Crónica Mexicayotl*, en krønike om den kongelige arverekken i Tenochtitlan av Fernando Alvarado Tezozómoc; *Cantares Mexicanos*, en samling sanger på nahuatl; en nahuatl-spansk/spansk-nahuatl-ordbok av Alonso de Molina; og *Huei tlamahuiçoltica*, en beskrivelse på nahuatl av da Jomfruen av Guadalupe viste seg.

Det ble skrevet grammatikker og ordbøker for de indianske språkene i hele kolonitiden, men kvaliteten var best i begynnelsen av perioden og avtok mot slutten av 1700-tallet. Munkene fant ut at det i praksis var umulig å lære seg alle indianske språk, og begynte å konsentrere seg om nahuatl. I en periode var den lingvistiske situasjonen i Mesoamerika relativt stabil, men i 1696 forbød Karl II bruken av alle andre språk enn spansk i det hele det spanske imperiet. I 1770 utstedte han en kjennelse som gjorde slutt på nahuatl som litterært språk.

### Moderne tid

Utbredelse av nahuatl i Mexico. Antall talere per delstat.
De siste århundrene har situasjonen til de indianske språkene blitt stadig mer ustabil, og antall talere av så å si alle indianske språk har sunket. Selv om det totale antallet nahuatltalere faktisk har steget de siste hundre årene, har prosentandelen av indiansk befolkning blitt marginal i Mexico. I 1895 ble nahuatl snakket av over 5 % av den meksikanske befolkningen. I 2000 hadde denne andelen falt til 1,49 %. På grunn av denne nedgangen kombinert med den store utflyttingen fra landsbygda til større byer og til USA, advarer noen lingvister om at språket kan dø ut. I dag snakkes nahuatl mest på landsbygda av fattige indianske jordbrukere.

Siden starten av 1900-tallet fram til nylig fokuserte utdanningsmyndighetene i Mexico på «hispanifisering» av de indianske samfunnene og underviste dem kun på spansk. Resultatet av dette er at det i dag ikke fins noen gruppe nahuatltalere med et generelt høyt nivå på skriftlig nahuatl, mens nivået deres på spansk også ligger mye lavere enn det nasjonale gjennomsnittet. Nahuatl snakkes allikevel av nærmere halvannen million mennesker, hvorav 14,9 % er enspråklige. Nahuatl som helhet er ikke umiddelbart truet, men noen av variantene står i stor fare for utryddelse, mens andre døde ut på slutten av 1900-tallet.

Nylige vedtak fra den meksikanske regjeringen har krevd etablering av tospråklige skoler hvor i alle fall en del av undervisningen skal foregå på nahuatl. Selv om det fremdeles er problemer, blant annet mangel på lesebøker på enkelte varianter av nahuatl, er man i det minste på vei mot bedre leseferdigheter på nahuatl og mer utbredt bruk av språket i skriftlig form. *Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas* («Den generelle loven om de indianske folkas lingvistiske rettigheter»), som ble vedtatt 13. mars 2003, godkjenner alle indianske språk i Mexico, inkludert nahuatl, som «nasjonalspråk», og gir indianske folk rettigheten til å bruke språkene på alle områder i det offentlige og det private liv. Myndighetene sponser også kringkasting på nahuatl på CDIs radiostasjoner.

I februar 2008 startet guvernøren i Mexico by, Marcelo Ebrard, en kampanje for at alle offentlig ansatte, deriblant politikerne selv, skal lære nahuatl. Ebrard uttalte at han ville fortsette å institusjonalisere nahuatl, og at det er viktig for Mexico å huske sin historie og sin tradisjon.

Utbredelse
----------

|
|  |
**Nahuatltalere over fem år i de ti delstatene med flest talere (tall fra 2000). Absolutte og relative tall.**| Delstat | Totalt | Prosentandel |
| --- | --- | --- |
| Distrito Federal | 37 450 | 0,44 % |
| Guerrero | 136 681 | 4,44 % |
| Hidalgo | 221 684 | 9,92 % |
| Estado de México | 55 802 | 0,43 % |
| Morelos | 18 656 | 1,20 % |
| Oaxaca | 10 979 | 0,32 % |
| Puebla | 416 968 | 8,21 % |
| San Luis Potosí | 138 523 | 6,02 % |
| Tlaxcala | 23 737 | 2,47 % |
| Veracruz | 338 324 | 4,90 % |
| Resten av Mexico | 50 132 | 0,10 % |
| ***Totalt:*** | 1 448 937 | 1,49 % |

Nahuatl snakkes først og fremst i de sentrale delene av Mexico. Delstatene Puebla og Veracruz har de største befolkningene. Her fins det et sammenhengende og forholdsvis stort område i nordlige Puebla og i de vestlige delene av sentrale Veracruz, sentrert rundt Sierra Madre Oriental-fjellene, hvor nahuatl holder stand overfor spansk språk. Sentrale delstater som Estado de México, Guerrero, Tlaxcala, Hidalgo og San Luis Potosí har også en betydelig nahuatltalende befolkning.

Det finnes også små samfunn i en del andre delstater, fra Durango i nord til Chiapas i sør. Disse samfunnene stammer til dels fra aztekernes erobringer og til dels fra det faktum at spanjolene importerte nahuatltalende fra de sentrale delene av landet til de ytterste grensene av kolonien for å passivisere og befolke avsidesliggende områder. I Mexico by fins det små samfunn i bymarka sør i distriktet som bruker nahuatl, og det bor tusenvis av nahuatltalende i byen som har flyttet inn fra landdistriktene rundt. På grunn av den store utvandringen av meksikanere til USA, finnes det i dag også enkelte mindre nahuatltalende samfunn blant annet i New York og California.

I hele Mexico snakkes nahuatl av rundt 1,54 millioner mennesker, hvorav cirka 200 000 er enspråklige. Kvinner utgjør nærmere to tredjedeler av de som kun snakker ett språk. Delstaten Guerrero har den høyeste andelen enspråklige nahuatltalere, beregnet til 24,8 % i 2000. Andelen enspråklige nahuatltalere i andre delstater ligger på rundt 5 %.

Klassifisering
--------------

Terminologien som brukes for å beskrive variantene av nahuatl er inkonsekvent. Ordet *nahuatl* kommer selv fra nahuatl, og stammer antakeligvis fra ordet *nāwatlahtolli* som betyr «klart språk». Språket ble tidligere kalt aztekisk fordi det ble snakka av aztekerne, som ikke kalte seg selv aztekere, men *mexica*. Språket sitt kalte de *mexicacopa*. I dag brukes begrepet «aztekisk» sjeldent for de moderne variantene av språket, men det brukes av og til når man beskriver språket som en undergruppe av den uto-aztekiske familien (en gruppe som også ofte kalles «nahuisk»). «Generell aztekisk» brukes av noen lingvister for å referere til både de tidligere og de moderne variantene av nahuatl (som da ekskluderer pochutekisk).

Nahuatltalerne selv refererer ofte til språket sitt som enten *mexicano* eller et ord som er avledet fra *mācehualli*, som betyr «vanlig». Et eksempel på det siste er tilfellet med nahuatl fra Tetelcingo i Morelos, hvor talerne kaller språket sitt for *mösiehuali̲*. Pipil-folket fra El Salvador kalte ikke språket sitt for *pipil*, som de fleste lingvister gjør, men *nawat*. Nahuaene fra Durango kaller språket sitt for *mexicanero*. Nahuatltalere fra Tehuantepec-eidet kaller språket for *mela'tajtol* («det rette språket»). Enkelte samfunn bruker *nawatl* eller *nawat* som navn på språket sitt, selv om dette ser ut til å være en nylig innovasjon. Lingvister identifiserer ofte variantene av nahuatl ved å legge til navnet fra landsbyen eller området hvor varianten snakkes (for eksempel «Nahuatl fra Acaxochitlan»).

### Slektskap

Nahuatl tilhører den uto-aztekiske språkfamilien, som er en av de største og mest studerte språkfamiliene i Amerika. Nahuatl-variantene og det utdødde språket pochutekisk er de eneste medlemmene i den «aztekiske» eller «nahuiske» undergruppa av uto-aztekisk. Inndelingen av de ulike nahuiske dialektene eller språkene har vært diskusjonstema de siste femti årene.

* **Uto-aztekisk** *5000 år siden*\*
	+ **Sjosjoneisk** (eller **nordlig uto-aztekisk**)
	+ **Sonorisk**\*\*
	+ **Aztekisk** (eller **nahuisk**) *2000 år siden*
		- **Pochutekisk** † *Oaxaca-kysten*
		- **Generell aztekisk** (eller **nahuatl**)

\*Estimat gjort ved glottokronologi  

\*\*Noen lingvister klassifiserer fremdeles aztekisk og sonorisk sammen i en egen gruppe (kalt enten «sonorisk», «meksikansk» eller «sørlig uto-aztekisk»). Det er imidlertid stadig mer som tyder på at likhetene mellom aztekisk og sonorisk skyldes nær kontakt, og ikke at de er nærmere beslekta med hverandre enn med sjosjoneisk.

### Dialekter

Utdypende artikkel: Dialekter av nahuatl. Se også: Liste over ISO-koder for varianter av nahuatl

Det finnes et stort antall varianter av nahuatl. Mange av variantene regnes ofte som egne språk, og har blant annet fått sine egne ISO-koder. Nahuatl blir imidlertid sett på og omtalt som ett språk utenfor forskningsmiljøet og i undervisningssammenheng, hvor alle variantene vanligvis kun blir regnet som dialekter av ett og samme språk. Ettersom det er snakk om to dialektkontinuum uten klare grenser, kan nahuatl deles opp i et nesten uendelig antall varianter. Den første som delte inn nahuatl i dialektområder var lingvisten Juan Hasler. Inndelingen som brukes av de fleste i dag, er gjort av Yolanda Lastra Det ene store dialektområdet kaller hun *sentrale dialekter*, og det andre kaller hun *perifere dialekter*. De perifere dialektene deles igjen inn i tre underområder: *vestlig periferi*, *østlig periferi* og *la Huasteca*. Hypotesen går ut på at talerne av de perifere dialektene var de første nahuatltalerne som ankom Mesoamerika, og at disse derfor har bevart noen arkaiske trekk. Talerne av de sentrale dialektene ankom senere. En alternativ inndeling er gjort av Una Canger. Hun regner ikke la Huasteca-nahuatl som en egen gruppe, og klassifiserer disse variantene som varianter av sentral nahuatl. Lastras detaljerte inndeling er følgende:

* **Sentral**
	+ Kjerneområdet
	+ Puebla-Tlaxcala
	+ Xochiltepec-Huatlatlauca
	+ Sørøstlig Puebla
	+ Sentral Guerrero
	+ Sørlig Guerrero
* **Vestlig periferi**
	+ Vestkysten
	+ Vestlige Estado de México
	+ Durango-Nayarit
* **Østlig periferi**
	+ Sierra de Puebla
	+ Istmus
	+ Pipil
* **La Huasteca**

Mange varianter av nahuatl har dødd ut eller vil dø ut om kort tid. To av de mest kjente er klassisk nahuatl, som ble snakket i det som i dag er Mexico by og områdene rundt, som inkluderer deler av Estado de México, Morelos, Tlaxcala og Hidalgo; og nahuatl pipil, som ble snakket i den førkolombiske nasjonen Cuzcatlán, som i dag er El Salvador og en del av Nicaragua. Det ble i 1987 registrert 20 talere av nahuatl pipil.

Fonologi
--------

### Historiske endringer

Nahuatl defineres som en undergruppe av uto-aztekisk ettersom alle variantene har gjennomgått en rekke felles endringer fra det uto-aztekiske protospråket etter at de opprinnelige talerne av nahuatl skilte seg fra hovedgruppa av talere av uto-aztekiske språk. Disse endringene, som skjedde i alle nahuatlvariantene, er grunnlaget for rekonstruksjonen av protonahuisk, som alle variantene av nahuatl har utviklet seg fra.

Tabellene nedenfor viser fonemene i klassisk nahuatl, som et eksempel på en variant av nahuatl. Flere moderne varianter har gjennomgått endringer fra protonahuisk som har resultert i andre fonemer enn disse. For eksempel er det enkelte varianter som ikke har /tɬ͡/-fonemet, som var veldig vanlig i klassisk nahuatl. I disse variantene har fonemet i stedet endret seg til /t/, som for eksempel i nahuatl fra Istmus-Mecayapan og nahuatl pipil, eller til /l/, som i nahuatl fra Pómaro-Michoacán. Mange varianter skiller ikke lenger mellom korte og lange vokaler. Noen har intrudusert helt nye vokaler for å kompensere for dette, blant annet nahuatl fra Tetelcingo, mens andre har utviklet ulike tonelag, deriblant nahuatl fra Oapan i Guerrero. Mange moderne varianter har introdusert nye fonemer som /b, d, g, f/, på grunn av påvirkning fra spansk.

### Lyder

**Tabell over konsonanter i klassisk nahuatl:**

|   | Labial | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | Labiovelar | Glottal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plosiver | p | t |   |   | k  |  kʷ | ʔ (h)\* |
| Frikativer |   | s | ʃ |   |   |   |   |
| Affrikater |   |  tɬ͡ / ts͡ | tʃ͡ |   |   |   |   |
| Approksimanter |   | l |   | j |   | w |   |
| Nasaler | m | n |   |   |   |   |   |

*\** Det glottale fonemet (kalt «saltillo») forekommer kun etter vokaler. I mange moderne dialekter uttales det [h], men i andre moderne dialekter og i klassisk nahuatl er det en glottal plosiv [ʔ].

**Tabell over vokaler i klassisk nahuatl:**

|   | framre | sentrale | bakre |
| --- | --- | --- | --- |
|   | lang | kort | lang | kort | lang | kort |
| høy | i: | i |  |  |  |  |
| middels | e: | e |  |  | o: | o |
| lav |  |  | a: | a |  |  |
|

### Allofoni

I de fleste variantene av nahuatl er det relativt få allofoner. I flere varianter blir de stemte konsonantene ofte ustemte i slutten av ord og sammen med andre konsonanter: /j/ blir til /ʃ/, /w/ blir til [h] eller [ʍ] og /l/ blir til [ɫ]. I noen varianter blir den første konsonanten i nesten alle konsonantgrupper til [h]. Noen varianter har produktiv lenisjon av ustemte konsonanter til deres stemte variant mellom vokaler. Nasalene blir vanligvis assimilert til artikluasjonsstedet til den etterfølgende konsonanten. Den ustemte laterale frikativen /tɬ͡/ assimileres etter /l/ og uttales [l].

### Vokallengde

I de fleste variantene av nahuatl skilles det mellom lange og korte vokaler. Dette markeres av og til i skriften, men ikke i alle ortografier. Det er få tilfeller av ord som har to forskjellige betydninger avhengig av om en vokal uttales lang eller kort, men de fins, for eksempel: *mētztli* «måne» og *metztli* «bein», eller *motlātia* «han/hun gjemmer seg» og *motlatia* «han/hun brenner seg» (dette og følgende eksempler er fra la Huasteca-nahuatl). I de aller fleste ord er vokalen i siste stavelse kort. Et unntak er stavelser som ender på saltillo. Stavelsene *tik*, *nik* og *xik* har alltid kort vokal, uansett hvor i ordet de befinner seg.

Av og til forekommer to like vokaler etter hverandre. I disse tilfellene er det ikke snakk om en lang vokal, men at vokalen skal uttales to ganger. Et eksempel er *tlaahwa* «han/hun kjefter».

### Doble konsonanter

I enkelte ord forekommer det doble konsonanter. Den vanligste er *ll*, som man finner i for eksempel *kalli* «hus». De doble konsonantene uttales som de enkle, men med større trykk med tunga, og er noe lengre enn de enkle. Når en konsonant er dobbel tilhører den to ulike stavelser. For eksempel er stavelsene i ordet *kimmaka* «han/hun gir dem» de følgende: *kim-ma-ka*. Fem av konsonantene fordobles aldri: [h]/[ʔ], [kʷ], [p], [tɬ] og [j].

### Stavelser

Stavelsene i nahuatl kan ha de fire følgende strukturene (hvor V står for vokal og C står for konsonant):

* V (f. eks. *a-katl* «planteart»)
* CV (f. eks. *na-katl* «kjøtt»)
* VC (f. eks. *as-katl* «maur»)
* CVC (f. eks. *mik-tok* «han er død»)

Ordsammendragning, som forekommer når en lyd faller bort ved sammensetning av to enkle stavelser, fører til mer komplekse stavelser. Et eksempel er ordet for «mange», som opprinnelig består av stavelsene *mi-ya-keh* (CV-CV-CVC), men hvor *y*-en (fonemet /j/) forsvinner, og gir resultatet *mia-keh* (CVV-CVC). Diftongen *ia* oppstår på grunn av sammenslåinga av to stavelser som opprinnelig ikke inneholdt noen diftong. Disse diftongene er imidlertid sjeldne. Når en *y* faller bort mellom en *i* og en *a* er det vanligste at disse to vokalene forblir i hver sin stavelse uten å danne en diftong. Et eksempel er *ki-mik-ti-ya* (CV-CVC-CV-CV) «mange», som blir til *ki-mik-ti-a* (CV-CVC-CV-V) når *y*-en faller bort.

En /w/ kan forsvinne mellom /o/ og /a/, men disse to vokalene danner aldri en diftong. For eksempel blir *ko-watl* (CV-CVC) «slange» til *ko-atl* (CV-VC).

Foran /o/ uttales /e/ av og til som [i]. Dette fører til at det virker som om ordet inneholder diftongen *io*, noe som ikke er tilfellet. Et eksempel på dette er *teopan* «kirke», som av og til uttales *tipoan*.

To konsonanter kan komme etter hverandre, men aldri innen samme stavelse. Tre eller flere konsonanter etter hverandre forekommer aldri. Konsonantene *ch*, *ku*, *tl* og *tz* er enkle konsonanter, selv om de skrives med to tegn.

### Trykk

I de fleste ordene på nahuatl faller trykket på nest siste stavelse (f. eks. *awakatl* «avokado»). Det fins også noen få ord med trykket på siste stavelse (f. eks. *kehni* «slik»). I Tehuacándalen og i Sierra de Zongolica snakkes det varianter av nahuatl som legger trykket på tredje siste stavelse i enkelte ord. (f. eks. *tláxkalli* «tortilla»).

Grammatikk
----------

Utdypende artikkel: Nahuatls grammatikk

Nahuatl er et agglutinerende, polysyntetisk språk. Det vil si at det kan legges en rekke prefikser og suffikser til ei rot, og på den måten danne veldig lange ord. I nahuatl kan ett enkelt ord utgjøre en hel setning.

Det følgende eksempelet fra klassisk nahuatl viser hvordan et verb markeres for subjekt, patiens, direkte objekt og indirekte objekt:

*ni-mitz-te-tla-maki-lti-s*
jeg-deg-noen-noe-gi-KAUSATIV-FUTURUM
«Jeg skal få noen til å gi deg noe» (klassisk nahuatl)
### Substantiv

Substantiv har obligatorisk bøyning kun etter tall og eierskap. Sammensatte substantiver kan dannes ved å sette sammen to eller flere substantivstammer, eller en substantivstamme med stammer av andre typer ord, som verb eller adjektiv. Nahuatl har verken kasus eller grammatisk kjønn, men klassisk nahuatl og noen moderne varianter skiller mellom animate og ikke-animate substantiv når det er snakk om pluralisering.

I de fleste variantene av nahuatl tar de fleste upossesserte («ikke-eide») substantiv i entall et suffiks som kalles «absolutiv». De vanligste formene til absolutivsuffikset er *-tl* etter vokal, *-tli* etter konsonant som ikke er *l* og *-li* etter *l*. Det er også noen substantiv som tar absolutiven *-n*.

Nahuatl skiller bare mellom entalls- og flertallsformer av substantiv. Flertallsformene dannes vanligvis ved å legge til et suffiks, men noen ord har uregelmessige flertallsformer som dannes ved å fordoble en stavelse. I klassisk nahuatl hadde bare animate substantiv flertallsform, mens alle uanimate substantiv ikke var tellbare (som f.eks. «mat» på norsk). Mange av dagens varianter har ikke dette skillet, og tillater flertallsformer av alle substantiv. Absolutivformen til de fleste uanimate substantiv, og av og til også animate, kan imidlertid ofte kan uttrykke både entall og flertall avhengig av konteksten.

 

|  |  |
| --- | --- |
| Substantiv i entall (absolutiv):
*koyo-tl*
coyote-ABSOLUTIV
«coyote» (nahuatl fra la Huasteca)
  | Substantiv i flertall:
*koyo-meh*
coyote-FLERTALL
«coyoter» (nahuatl fra la Huasteca)
  |

Nahuatl skiller mellom possesserte og upossesserte («eide» og «ikke-eide») substantiv. Som nevnt, brukes ikke absolutivsuffikset på possesserte substantiv. I alle variantene av nahuatl tar substantivet et prefiks som samsvarer med possessoren (eller «eieren») i tall og person.

 

|  |  |
| --- | --- |
| Substantiv i absolutiv:
*kal-li*
hus-ABSOLUTIV
«hus» (nahuatl fra la Huasteca)
  | Possessert substantiv:
*no-kal*
mitt-hus
«huset mitt» (nahuatl fra la Huasteca)
  |

Nahuatl har ikke kasus, men bruker det som av og til kalles relasjonelle substantiv for å beskrive romlige (og andre) relasjoner. Disse morfemene opptrer aldri alene, og må alltid forekomme etter et substantiv eller et possessivprefiks. De kalles også ofte postposisjoner eller lokativsuffikser. På mange måter kan disse lokativkonstruksjonene minne om lokativ kasus. De fleste moderne variantene har tatt til seg preposisjoner fra spansk som konkurrerer med eller som har tatt fullstendig over for de relasjonelle substantiva.

 

|  |  |
| --- | --- |
| Bruk av det relasjonelle substantivet ‘‘-pan’’ med et possessivprefiks:
*no-pan*
mitt-i/på
«i/på meg» (nahuatl fra Sierra de Zongolica)
*i-pan kal-li*
dets-i hus-ABSOLUTIV
«i huset» (nahuatl fra Sierra de Zongolica)
  | Bruk med en substantivstamme:
*kal-pan*
hus-i
«i huset» (nahuatl fra Sierra de Zongolica)
  |

### Pronomen

Nahuatl skiller mellom tre personer, samt entall og flertall. I minst én moderne variant, nahuatl fra Istmus-Mecayapan, har det oppstått et skille også mellom inklusiv (jeg/vi og du) og eksklusiv (vi, men ikke du) form av første person flertall.

 

|  |  |
| --- | --- |
| Pronomenet for 1. person flertall på nahuatl fra la Huasteca:
*towantih* «vi»
  | Pronomenene for 1. person flertall på nahuatl fra Istmus-Mecayapan:
*nehamen* «vi, men ikke deg»
*tehamen* «jeg/vi og du»
  |

Vanligere er det å skille mellom høflige og ikke-høflige former, vanligvis for 2. og 3. person.

 

|  |  |
| --- | --- |
| Ikke-høflige former (klassisk nahuatl):
*tehwatl* «du»
*amehwantin* «dere»
*yehwatl* «han/hun/den/det»
  | Høflige former (klassisk nahuatl):
*tehwatzin* «De»
*amehwantzintzin* «Dere»
*yehwatzin* «han/hun (høflig)»
  |

Ettersom verba bøyes etter tall og person, kan pronomenene alltid utelates foran verb, og brukes vanligvis kun for å framheve subjektet.

 

|  |  |
| --- | --- |
| *ni-mitz-itta*
jeg-deg-se
«Jeg ser deg» (nahuatl fra la Huasteca)
  | *na ni-mitz-itta*
jeg jeg-deg-se
«**Jeg** (og ingen andre) ser deg» (nahuatl fra la Huasteca)
  |

### Verb

Verba på nahuatl er forholdsvis komplekse og bøyes i mange grammatiske kategorier. Verbet består av en rot som kan ta både prefikser og suffikser. Personen og tallet til subjektet, objektet og det indirekte objektet uttrykkes ved prefikser, mens tid, aspekt, modus og subjektstallet uttrykkes ved suffikser.

 

|  |  |
| --- | --- |
| *ti-mech-itta*
du-ham-se
«Du ser ham» (nahuatl fra la Huasteca)
  | *choka-yaya-h*
gråte-KOPRETERITUM-FLERTALL
«De gråt» (nahuatl fra la Huasteca)
  |

De fleste variantene av nahuatl skiller mellom verbtidene presens, preteritum og futurum, og aspektene perfektiv og imperfektiv. Noen varianter har også progressive eller habituelle aspekter. Alle variantene skiller mellom indikativ og imperativ modus, og noen har også optativ og vetativ.

Klassisk nahuatl hadde en passiv verbform, men denne finner man ikke i de fleste moderne variantene. Imidlertid har mange av dagens varianter applikative og kausative former. Mange varianter tillater også sammensatte verb med to eller flere verbalrøtter.

Den følgende verbalformen har to verbalrøtter og bøyes både i kausativ, i direkte og i indirekte objekt:

*ni-kin-tla-kwa-lti-s-neki*
jeg-dem-noe-spise-KAUSATIV-FUTURUM-ville
«Jeg vil mate dem» (klassisk nahuatl)
Noen nahuatlvarianter kan bøye verbet for å vise om retningen til verbhandlingen går fra eller mot den som snakker. Noen har også spesifikke bøyningskategorier som uttrykker grunn, retning og komplekse ting som «å dra for å», «å komme for å», «dra, gjøre og komme tilbake», «gjøre mens man drar», «gjøre mens man kommer», «gjøre når man kommer» eller «gå rundt og gjøre».

*mostla ni-kochi-t-i nepa*
i morgen jeg-sove-dit-FUTURUM der
«I morgen skal jeg dra dit for å sove.» (nahuatl fra la Huasteca)
Klassisk nahuatl og mange moderne varianter har grammatikalisert måter å uttrykke høflighet på, både til dem det snakkes til og til dem det snakkes om, ved å bruke spesielle verbformer og spesielle «høflighetssuffikser».

 

|  |  |
| --- | --- |
| Nøytral verbform:
*ti-mo-tlalo-a*
du-deg-løpe-PRESENS
«du løper» (klassisk nahuatl)
  | Høflig verbform:
*ti-mo-tlalo-tzino-a*
du-deg-løpe-HØFLIG-PRESENS
«De løper» (klassisk nahuatl)
  |

### Syntaks

Syntaksen til nahuatl har blitt flittig studert. Noen lingvister, særlig Mark Baker, har argumentert for at nahuatl har egenskapene til et ikke-konfigurasjonelt språk, som vil si at ordstillingen er så å si fri. Han viser til at nahuatl tillater alle mulige omplasseringer av setningskonstituentene, pro-drop av alle de direkte argumentene til et predikat, samt enkelte typer syntaktisk usammenhengende uttrykk.

Den mest aksepterte konklusjonen er at nahuatl opprinnelig hadde en grunnleggende ordstilling med verbet først, men med stor variasjonsfrihet som ble brukt til pragmatiske funksjoner som fokus og topikalitet. For eksempel brukes som nevnt selvstendige pronomener kun for å framheve personen:

*newal no-nobia*
jeg min-forlovede
«**min** forlovede (og ingen andres)» (nahuatl fra Michoacán)
Andre forskere, blant annet Michel Launey og J. Richard Andrews, har argumentert for at syntaksen til klassisk nahuatl karakteriseres best ved det som Launey kaller «omnipredikativitet», noe som vil si at et hvilket som helst substantiv eller verb egentlig er en full predikativ setning. Dette er en radikal tolkning av nahuatls syntaktiske typologi, men den kan uansett forklare enkelte av språkets særegenheter, for eksempel hvorfor substantiv må ta de samme samsvarsprefiksene som verb og hvorfor predikater ikke trenger å ta nomenfraser som argumenter.

### Påvirkning fra spansk

Nærmere 500 års intens kontakt mellom talere av nahuatl og spansk, kombinert med minoritetsstatusen til nahuatl og den høyere prestisjen som assosieres med spansk, har ført til mange endringer i de moderne variantene av nahuatl. Et stort antall ord er lånt inn fra spansk til nahuatl, og det har oppstått nye syntaktiske konstruksjoner og grammatiske kategorier.

Et eksempel er den følgende setningen, med flere innlånte ord og partikler. Denne typen konstruksjoner er vanlig i mange moderne varianter. Spanske lånord i setningen står med fet skrift:

***pero** amo tech**entender**oah **lo que** tlen tictoah **en mexicano***
men ikke de-oss-forstå-FLERTALL det som hva vi-det-sier på nahuatl
«Men de forstår ikke det vi sier på nahuatl» (nahuatl fra Malinche)
I noen moderne varianter har ordstillingen blitt fast subjekt-verb-objekt, sannsynligvis som resultat av innflytelsen fra spansk. Andre syntaktiske endringer er blant annet bruken av spanske preposisjoner istedenfor de opprinnelige postposisjonene (eller relasjonelle substantiv) og omtolkingen av postposisjonene til preposisjoner. I det følgende eksempelet fra nahuatl fra Michoacán opptrer postposisjonen *-ka* («med») som preposisjon, uten objekt foran seg:

*ti-ya ti-k-wika ka tel*
du-gå du-det-bære med deg
«Skal du bære det med deg?» (nahuatl fra Michoacán)
Mange varianter har fått forenklet morfologien i en slik grad at enkelte forskere mener at de ikke lenger er polysyntetiske.

Skriftsystem
------------

Utdypende artikkel: Nahuatls ortografi

Stedsnavna *Mapachtepec*, *Mazatlan* og *Huitztlan* skrevet med det aztekiske skriftsystemet. Fra Mendoza-kodeksen.
I førkolombiansk tid hadde aztekerne tre ulike måter å uttrykke seg skriftlig på. Den mest grunnleggende var direkte representasjoner eller avbildninger av det som skulle uttrykkes. Den andre var med ideogrammer eller logogrammer som symbolsk representerte tingen eller konseptet som skulle uttrykkes. De brukte også, til en viss grad, fonetisk transkripsjon, ved å la logogrammer representere en lyd i et gitt ord, som dermed måtte tolkes og leses på samme måte som en rebus. Dette systemet fungerte fint til enkelte formål, som for eksempel skattelister og astronomisk informasjon, men det kunne ikke representere det talte språket på en god måte. Lange tekster ble som oftest memorisert. Den aztekiske skriften var derfor ikke ment for å skulle leses, den hadde kun en hjelpefunksjon ved gjenfortelling av tekster.

Spanjolene innførte det latinske alfabetet, og de brukte det til å skrive ned store mengder litteratur og dokumenter på nahuatl. I løpet av noen tiår hadde det latinske alfabetet erstattet det gamle skriftsystemet helt. Det ble ikke utviklet noen standard ortografi for nahuatl, og man ble aldri enige om hvordan fonemer som ikke fins i spansk, blant annet lange vokaler og den glottale plosiven, skulle skrives. Ortografiene som ble utarbeidet bygde stort sett på spansk ortografi, og de fleste fungerte dårlig til å representere alle fonemene i nahuatl.

På 1900-tallet innså lingvistene at det var nødvendig å utvikle en ortografi hvor alle fonemene i språket representeres på en logisk måte, og det ble utarbeidet flere forslag. Da Instituto Nacional de Lenguas Indígenas (INALI) ble opprettet i Mexico i 2004 gjenopptok man forsøkene på å lage en standard ortografi for de ulike variantene av nahuatl. En stor utfordring er det faktum at det fins et stort antall varianter av språket, som har ulike fonemer. Andre utfordringer gjelder:

* hvordan den glottale plosiven (eller saltillo) skal representeres
* hvordan man skal skrive fonemene /tɬ͡/, /ts͡/ og /kʷ/
* om man skal følge den spanske ortografien og skrive /k/ som <c>/<qu>, /s/ som <c>/<z> og /w/ som <hu>/<uh>
* om vokallengden skal markeres, f.eks. med doble vokaler eller diakritiske tegn

Man har fortsatt ikke kommet til enighet om en standard, men dagens ortografiske norm følger det internasjonale fonetiske alfabetet i større grad enn tidligere ortografier, bruker digrafer for å representere enkelte av fonemene og bruker <h> for å representere saltillo. Vokallengde markeres ikke i denne ortografien. Det er denne ortografien som brukes i denne artikkelen, bortsett fra i enkelte eksempler fra klassisk nahuatl.

Den nahuatlspråklige versjonen av Wikipedia bruker en ortografi som bygger på den som Horacio Carochi utviklet på 1600-tallet, med den forskjellen at saltillo representeres med <h> og ikke med aksenter.

Litteratur
----------

Førstesida av *Huei tlamahuiçoltica*.
Litteraturen på nahuatl er sannsynligvis den mest omfattende av alle amerikanske urspråk. Den representerer en rekke forskjellige sjangere og stiler, og selve dokumentene er skrevet under mange ulike omstendigheter. Spesielt har nahuatl en rik arv av poesi. De to største samlingene av dikt er *Cantares Mexicanos* og *Romances de los señores de la Nueva España* som ble nedtegnet rundt 1560 eller noe senere. Mye tyder på at nahuaene før spanjolenes erobring hadde et skille mellom prosa og poesi som lignet veldig på skillet som europeerne hadde. Prosa ble kalt *tlahtolli* («tale») og poesi *cuicatl* («sang»).

*Tlahtolli*-prosa har blitt bevart i ulike former. Krøniker gjenforteller historien, og er vanligvis skrevet i perspektivet til en bestemt *altepetl* (en lokal politisk enhet), og kombinerer ofte myter med virkelige hendelser. Eksempler på denne sjangeren er krønikene fra Chalcan, skrevet av Chimalpahin, og fra Tlaxcala, skrevet av Diego Muñoz Camargo. Det fins også rein mytologisk prosa, blant annet *Legenden om de fem soler*, den aztekiske skapelsesberetninga, som blir gjenfortalt i Chimalpopoca-kodeksen.

Eksempler på litteratur fra tiden umiddelbart etter erobringen er blant annet en folketelling fra ca. 1540. Omtrent samtidig er den omfattende nedtegnelsen av aztekisk kultur, kjent som Den florentinske kodeksen, som ble satt sammen av fransiskanermunken Bernardino de Sahagún med hjelp fra trespråklige studenter på Colegio de Santa Cruz de Tlatelolco, en av de ledende institusjonene for høyere utdanning i Amerika på denne tiden. Kodeksen er skrevet både på nahuatl og spansk, og er illustrert i farger av indianske malere. *Huei tlamahuiçoltica* er et eksempel på litterær nahuatl fra 1600-tallet. Denne samlingen av religiøse tekster inneholder blant annet beretningen *Nican Mopohua* om miraklene rundt Jomfruen av Guadalupe. I tillegg fins det viktige historiske verker så vel som liturgiske dramaer.

En stor ordbok for klassisk nahuatl ble satt sammen av den tospråklige munken Alonso de Molina og trykt i 1555. Det ble også lagd flere nahuatl-grammatikker i den spanske kolonitiden. De mest innflytelsesrike er Horacio Carochis *Arte de la lengua mexicana con la declaración de los adverbios della*, utgitt i 1645, og den tidligere *Arte de la Lengua Mexicana* av Andrés de Olmos, utgitt i 1547.

Lånord til andre språk
----------------------

Tomaten stammer fra Mexico, og aztekerne kalte den røde varianten *xitōmatl*, mens den grønne ble kalt *tōmatl*. Dette er opphavet til det norske ordet *tomat*.
Det spanske språket slik det snakkes i Mexico er fullt av ord fra nahuatl, slik som *escuincle* («guttunge»), *guajolote* («kalkun»), *papalote* («drage») osv. Det er så mange av disse at det har blitt utgitt hele ordbøker med såkalte «mexicanismos» (ord som er særegne for meksikansk-spansk). RAE godkjenner om lag 200 lånord fra nahuatl til spansk.

En stor del av stedsnavnene i Mexico og i deler av Mellom-Amerika kommer fra nahuatl, deriblant *Mexico* (fra navnet på den aztekiske hovedstaden *Mexihco*) og *Guatemala* (fra klassisk nahuatl *cuauhtēmallan*). Andre eksempler er Michoacán, Oaxaca, Xalapa og Xochimilco og Popocatépetl.

Dagligdagse ord i norsk som *tomat* (fra kl. nahuatl *tōmatl*), *kakao* (fra kl. nahuatl *cacahuatl*), *sjokolade* (opphavsordet er omdiskutert), *avokado* (fra kl. nahuatl *ahuacatl*) og *chili* (fra kl. nahuatl *chilli*) stammer også fra nahuatl, og mer spesialiserte ord som oselot (et kattedyr, fra kl. nahuatl *ocelotl*), coyote (prærieulv, fra kl. nahuatl *coyotl*) og quetzal (en fugl, fra kl. nahuatl *quetzalli*, «fjær») inngår også i det norske ordforrådet, sammen med betegnelser fra det stadig mer populære meksikanske kjøkkenet; *guacamole* (fra kl. nahuatl *ahuacamolli*), *mole* (fra kl. nahuatl *molli*, «saus»), *chipotle*, *pulque*, *tamal* og så videre.

Teksteksempel
-------------

Denne teksten er et utdrag fra en muntlig fortelling på nahuatl, fra dialektområdet la Huasteca. Ortografien som er valgt følger de gjeldende ortografiske normene.

 

|  |  |
| --- | --- |
| *Techpowilitah toachtowanewaneh kipia miak xiwitl*
*itztoyah tlakameh nel wehweyineh komo ne mexikas,*
*wan ni eliya tlen kipixtoya tlanawatili kintokahtiaya rey Moktesuma.*
*Wan yeka ni kamanali nawatl kipixtok weyi itlahtol,*
*tlen eliaya rey itztoya ipan pilaltepetzitzi*
*wan namah itkoh Tlanchinol, Xaltokan, Yawalika wan sekinok,*
*nochi yani piltaltepetzitzi kinawatia ipan*
*estado Puebla wan nohkia Hidalgo*
*Ipan ni tlali kiasih tzakualtinih tlalitik*
*makuilli wan mahtlaktli metro ihwakatlantla,*
*kema tlaxawa kichiwa kalli waninko kipantia*
*wan onka nohkia tepalkatinih.*
  | De gamle forteller at for mange år siden
bodde det viktige menn her som aztekerne,
som ikke var noe mindre enn representanter for kong Moctezuma.
Og av den grunn har språket nahuatl hatt betydelig innflytelse her;
kongens representanter befant seg i landsbyene
som heter Tlanchinol, Xaltocan, Yahualica og så videre,
alle disse landsbyene tilhører
delstaten Puebla eller Hidalgo
På disse stedene fins det pyramider som er begravet
fem og ti meter under bakken,
de blir funnet når det graves for bygging av hus;
og det fins også keramikkfigurer.
  |

Se også
-------

* Mexicos historie

Referanser
----------

1. 1 2  INEGI (2010). «Lenguas indígenas en México y hablantes (de 5 años y más) al 2010».
2. ↑  Opprinnelig brukte man en piktografisk skrift med begrensa mulighet til å gjengi språket.
3. 1 2  Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas Arkivert 11. juni 2008 hos Wayback Machine. (PDF) (Diario Oficial de la Federación, publisert av Cámara de Diputados del H. Congreso de la Unión)
4. ↑  Sánchez m.fl. (2004), s. I-II
5. 1 2  Suárez (1983), s. 149
6. ↑  Den tidligste historien til nahuatl er lite kjent, og kunnskapen vår om den baserer seg på tolkninger av lingvistiske data kombinert med arkeologiske, antropologiske og etnohistoriske kilder. Se Hill (2001); Canger (1980), s. 12; Kaufman (2001) s. 1
7. ↑  Kaufman (2001), s. 6, 12
8. ↑  Bevisene består hovedsakelig i nylig oppdaga lingvistiske data fra mayaområdet som tyder på at nahuatltalere kan ha vært en dominant kultur i Mesoamerika mye tidligere enn man før trodde. De nøyaktige følgene av disse bevisene er man ennå ikke enige om. Se for eksempel Dakin og Wichmann (2000), Macri (2005), Macri og Looper (2003).
9. ↑  Kaufman (2001), s. 3-6, 12
10. 1 2  Dakin (1994); Kaufman (2001)
11. ↑  Canger (1988), s. 64
12. ↑  Dette emnet blir behandla i Fowler (1985), s. 38 og i Kaufman (2001)
13. ↑  Kaufman (2001)
14. ↑  Carmack (1981), s. 142-143
15. ↑  Se Jackson (2000). Tilstedeværelsen til nahuaer i dagens USA etter den spanske erobringa er godt dokumentert.
16. ↑  «Saltillo» **(spansk)**. Enciclopedia de los Municipios de México. 2005. Arkivert fra originalen 20. mai 2007.
17. ↑  Pedro de Alvarado erobra Guatemala med hjelp fra titusener av tlaxcaltekiske allierte, som etterpå slo seg ned i utkanten av det som i dag er Antigua. Lignende episoder skjedde i El Salvador, Nicaragua og Honduras. Stedene hvor nahuatltalerne slo seg ned ble ofte oppkalt etter dem. I Honduras er det for eksempel to steder som heter Mexicapa, og i El Salvador er det et sted som heter Mexicanos.
18. ↑  Lockhart (1991), s. 12; Lockhart (1992), s. 330-331
19. ↑  Canger (1980), s. 14
20. 1 2  Suárez (1983), s. 165
21. ↑  Suárez (1983), s. 5
22. ↑  Se for eksempel Rolstad (2002), *passim*
23. ↑  Ifølge Det meksikanske statistiske instituttet INEGI arbeider 51 % av nahuatltalerne i landbrukssektoren, og seks av ti har ingen inntekt eller de har en inntekt lavere enn minimumslønna; se INEGI (2005), s. 63-73.
24. ↑  Suárez (1983), s. 167
25. ↑  Suárez, (1983), s. 168
26. ↑  INEGI (2005), s. 49
27. ↑  Se INEGI (2005), s. 35. I denne analysen regner man enspråklige som dem som ikke snakker spansk. Det er mulig at noen av disse snakker flere varianter av nahuatl eller andre indianske språk.
28. ↑  Se Lastra de Suárez (1986), og Rolstad (2002)
29. ↑  «Presentación de la Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas» **(spansk)**. Instituto Nacional De Lenguas Indígenas. Arkivert fra originalen 17. mars 2008.
30. ↑  Mica Rosenberg - Reuters (22. februar 2008). «Mexico City mayor wants to revive Aztec language» (nettutgave). *The San Diego Union-Tribune*. Copley Press. Besøkt 08.04.2008.
31. 1 2  INEGI (2005). Prosentandelene er gitt i sammenligning med det totale innbyggertallet i hver delstat.
32. ↑  Flores Farfán (2002), s. 229
33. ↑  Launey (1992), s. 116
34. ↑  Se for eksempel Canger (1988)
35. ↑  Hill og Hill (1986)
36. ↑  Tuggy (1979)
37. ↑  Campbell (1985)
38. ↑  Canger (2001)
39. 1 2  Wolgemuth (2002)
40. ↑  Suárez (1983), s. 20
41. ↑  Hernández (2008), s. 6-7
42. ↑  EEE de la Universidad Veracruzana (2005), s. 3-4
43. ↑  Se blant annet Liste over ISO-koder for varianter av nahuatl
44. ↑  EEE de la UV (2005), s. 3
45. ↑  EEE de la UV (2005), s. 3, se Lastra de Suárez (1986)
46. ↑  Canger (1988)
47. ↑  Se Lastra de Suárez (1986)
48. ↑  «Ethnologue report for language code:ppl» **(engelsk)**. Ethnologue.
49. ↑  Launey (1992), s. 16
50. ↑  Launey (1992), s. 26
51. ↑  Alle eksemplene fra klassisk nahuatl i avsnittet om grammatikk er fra Suárez (1983), ss. 61-63. Ortografien har blitt modifisert.
52. ↑  Alle eksemplene fra nahuatl fra la Huasteca i avsnittet om grammatikk er fra EEE de la UV (2005)
53. ↑  For eksempel av Hill og Hill (1986) i beskrivelsen av grammatikken til nahuatl fra Malinche
54. ↑  For eksempel av Launey (1992) i kapittel 13, hvor han beskriver denne typen konstruksjoner
55. ↑  Suárez (1977)
56. ↑  Alle eksemplene fra nahuatl fra Sierra de Zongolica i avsnittet om grammatikk er fra Sánchez m.fl. (2004)
57. ↑  Wolgemuth (2002), s. 35
58. 1 2 3  Suárez (1983), s. 61
59. ↑  Se Baker (1998) *passim*
60. ↑  Launey (1992), ss. 36-37
61. 1 2  Sischo (1979), s. 314
62. ↑  Launey (1994)
63. ↑  Andrews (2003)
64. ↑  Hill og Hill (1986), s. 317
65. ↑  Se for eksempel Hill og Hill (1986)
66. ↑  Se drøfting om tap av polysyntese i Hill og Hill (1986), ss. 249-340
67. ↑  Lockhart (1992), ss. 327–329
68. ↑  Lockhart (1992), ss. 327-329
69. 1 2  Canger (2002), ss. 200-204
70. ↑  Sánchez m.fl. (2004), ss. I-III
71. ↑  Sánchez (2004), ss. I-II
72. ↑  Canger (2002), p. 300
73. ↑  León-Portilla (1985), s. 12
74. ↑  Carmack (1981), s. 143
75. ↑  Dakin og Wichmann (2000)
76. ↑  Det er ingen tvil om at ordet «sjokolade» kommer fra nahuatl, men den tidligere etymologien /ʃokola:tl/ «bittert vann» ser ikke lenger ut til å stemme. Dakin og Wichmann (2000) foreslår at etymologien kan være /čikola:tl/, et ord som fins i flere moderne varianter av nahuatl.
77. ↑  Fra fortellinga *Se kamanalli nauatl*, Consejo Nacional para la Cultura y las Artes (ss. 72-73)

Bibliografi
-----------

* (en) Baker, Mark C. (1996). *The Polysynthesis Parameter*. Oxford Studies in Comparative Syntax. New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-509308-9.
* (en) Campbell, Lyle (1989). *The Pipil Language of El Salvador*. Berlin: Mouton de Gruyter. ISBN 978-3-11-010344-1.
* (en) Canger, Una (1980). *Five Studies Inspired by Náhuatl Verbs in -oa*. København: The Linguistic Circle of Copenhagen; distribuert av C.A. Reitzels Boghandel. ISBN 87-7421-254-0.
* (en) Canger, Una (1988). «Nahuatl dialectology: A survey and some suggestions». *International Journal of American Linguistics*. Chicago: University of Chicago Press. 54 (1): ss.28–72. OCLC 1753556.
* (en) Carmack, Robert M. (1981). *The Quiché Mayas of Utatlán: The Evolution of a Highland Guatemala Kingdom*. Norman: University of Oklahoma Press. ISBN 0-8061-1546-7.
* (nah) Consejo Nacional para la Cultura y las Artes (red.) (1997). *Relatos nahuas – Nahua zazanilli*. Mexico by: Consejo Nacional para la Cultura y las Artes. ISBN 986-18-0239-X Sjekk `|isbn=`-verdien: checksum (hjelp).
* (es) Dakin, Karen (1994). *Investigaciones lingüísticas en Mesoamérica*. Mexico by: Universidad Nacional Autónoma de México, Instituto de Investigaciones Filológicas, Seminario de Lenguas Indígenas. ISBN 968-36-4055-9.
* (en) Dakin, Karen (2000). «Cacao and Chocolate: A Uto-Aztecan Perspective» (PDF). *Ancient Mesoamerica*. Cambridge og New York: Cambridge University Press. 11 (1): ss.55–75. OCLC 88396015. Arkivert fra originalen (PDF) 8. april 2008.  Arkivert 8. april 2008 hos Wayback Machine.\* (es) EEE de la Universidad Veracruzana (2005). *Curso-taller de náhuatl*. Xalapa, Veracruz: Universidad Veracruzana.
* (en) Flores Farfán, José Antonio (2002). *The Use of Multimedia and the Arts in Language Revitalization, Maintenance, and Development: The Case of the Balsas Nahuas of Guerrero, Mexico* (PDF) i *Proceedings of the Annual Conference on Stabilizing Indigenous Languages (7th, Toronto, Ontario, Canada, 11–14 may 2000)*. Barbara Jane Burnaby og John Allan Reyhner (red.) *Indigenous Languages across the Community*: ss.225–236, Flagstaff, AZ: Center for Excellence in Education, Northern Arizona University. OCLC 95062129.
* (en) Fowler, William R. Jr. (1985). «Ethnohistoric Sources on the Pipil Nicarao: A Critical Analysis». *Ethnohistory*. Columbus, OH: American Indian Ethnohistoric Conference. 32 (1): ss.37–62. OCLC 62217753. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* (es) INEGI (Instituto Nacional de Estadísticas, Geografia e Informática) (2005). «Perfil sociodemográfica de la populación hablante de náhuatl» (PDF). INEGI. Arkivert fra originalen (PDF) 2. oktober 2008. Besøkt 3. april 2008.
* (es) Hernández Osorio, Rodolfo (2008). *La Dulce Lengua Materna Náhuatl – Nivel Intermedio*. Xalapa, Veracruz: Academia Veracruzana de las Lenguas Indígenas.
* (en) Hill, Jane H. (2001). «Proto-Uto-Aztecan: A Community of Cultivators in Central Mexico?». *American Anthropologist*. Arlington, VA: American Anthropological Association and affiliated societies. 103 (4): ss. 913–934. OCLC 192932283. doi:10.1525/aa.2001.103.4.913.
* (en) Hill, Jane H. og Kenneth C. Hill (1986). *Speaking Mexicano: Dynamics of Syncretic Language in Central Mexico*. Tucson: University of Arizona Press. ISBN 0-816-50898-4.
* (en) Jackson, Robert H. (2000). *From Savages to Subjects: Missions in the History of the American Southwest*. Armonk, New York: M. E. Sharpe. ISBN 0-7656-0597-X. OCLC 49415084.
* (en) Kaufman, Terrence (2001). «The history of the Nawa language group from the earliest times to the sixteenth century: some initial results» (PDF). *Project for the Documentation of the Languages of Mesoamerica*. Arkivert fra originalen (PDF) 19. januar 2020. Besøkt 23. april 2008.
* (es) Lastra de Suárez, Yolanda (1986). *Las áreas dialectales del náhuatl moderno*. Mexico by: Universidad Nacional Autónoma de México, Instituto de Investigaciones Antropológicas. ISBN 968-8377-44-9.
* (es) Launey, Michael (1992). *Introducción a la lengua y a la literatura náhuatl*. Mexico by: Universidad Nacional Autónoma de México, Instituto de Investigaciones Antropológicas. ISBN 968-36-1944-4.
* (fr) Launey, Michael (1994). *Une grammaire omniprédicative: Essai sur la morphosyntaxe du nahuatl classique*. Paris: CNRS Editions. ISBN 2-271-05072-3.
* (en) León-Portilla, Miguel (1985). *Supplement to the Handbook of Middle American Indians, Vol. 3: Literatures*. Austin: University of Texas Press. ISBN 0-8047-1953-5.
* (en) Lockhart, James (1991). *Nahuas and Spaniards: Postconquest Mexican History and Philology*. Stanford og Los Angeles: Stanford University Press og UCLA Latin American Center Publications. ISBN 0-8047-1953-5.
* (en) Lockhart, James (1992). *The Nahuas After the Conquest: A Social and Cultural History of the Indians of Central Mexico, Sixteenth Through Eighteenth Centuries*. Stanford: Stanford University Press. ISBN 0-8047-1927-6.
* (en) Macri, Martha J. (2005). «Nahua loan words from the early classic period: Words for cacao preparation on a Río Azul ceramic vessel». *Ancient Mesoamerica*. London og New York: Cambridge University Press. 16 (2): ss.321–326. OCLC 87656385. doi:10.1017/S0956536105050200.
* (en) Macri, Martha J. (2003). «Nahua in ancient Mesoamerica: Evidence from Maya inscriptions». *Ancient Mesoamerica*. London og New York: Cambridge University Press. 14 (2): ss.285–297. OCLC 89805456. doi:10.1017/S0956536103142046.
* (en) Rolstad, Kellie (2002). «Language death in Central Mexico: The decline of Spanish-Nahuatl bilingualism and the new bilingual maintenance programs». *The Bilingual review. La Revista bilingüe*. Tempe: Hispanic Research Center, Arizona State University. 26 (1): ss.3–18. OCLC 1084374.
* (es) Sánchez, Eutiquio Jerónimo m.fl. (2004). *Tlahtolnechikolli/Diccionario – Nawatl moderno - español*. Veracruz: Xochitlahtolli.
* (en) Sischo, William R. (1979). *Studies in Uto-Aztecan Grammar 2: Modern Aztec Grammatical Sketches*. Summer Institute of Linguistics Publications in Linguistics, 56. Dallas: Summer Institute of Linguistics og University of Texas at Arlington. ISBN 0-8831-2072-0.
* (es) Suárez, Jorge A. (1977). «La influencia del español en la estructura gramatical del náhuatl». *Anuario de Letras. Revista de la Facultad de Filosofía y Letras*. Ciudad Universitaria, México, D.F.: Universidad Nacional Autónoma de México, Centro de Linguística Hispánica. 15: pp.115–164. OCLC 48341068. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)
* (en) Suárez, Jorge A. (1983). *The Mesoamerican Indian Languages*. Cambridge og New York: Cambridge University Press. ISBN 0-521-22834-4.
* (en) Tuggy, David H. (1979). *Studies in Uto-Aztecan Grammar 2: Modern Aztec Grammatical Sketches*. Dallas, Texas: Summer Institute of Linguistics. ISBN 0-88312-072-0.
* (es) Wolgemuth, Carl (2002). *Gramática Náhuatl (melaʼtájto̱l): de los municipios de Mecayapan y Tatahuicapan de Juárez, Veracruz*. Mexico by: Instituto Lingüístico de Verano. ISBN 968-31-0315-4. Arkivert fra originalen (PDF) 19. april 2008. Besøkt 24. april 2008.  templatestyles stripemarkør i `|tittel=` på plass 20 (hjelp)

Wikipedia på **nahuatl**

| * v
* d
* r
Språk i Mexico |
| --- |
| Nasjonalspråk | Spansk **·** Nahuatl **·** Yukatansk maya **·** Mixtekisk **·** Zapotekisk **·** Tzeltal **·** Tzotzil **·** Otomí **·** Totonakisk **·** Mazatekisk **·** Chol **·** Huastekisk **·** Chinantekisk **·** Mixe **·** Tlapanekisk **·** Mazahua **·** Purépecha **·** Tarahumara **·** Amuzgo **·** Chatino **·** Tojolabal **·** Mayo **·** Trique **·** Tepehua **·** Huichol **·** Kekchi **·** Tepehua **·** Yaqui **·** Popoloca **·** Quiché **·** Cora **·** Guarijio **·** Lakandonsk **·** Chocho **·** Seri **·** Pima **·** Chuj **·** Cocopah **·** Paipai **·** Matlatzinca **·** Mam **·** Kickapoo **·** Huave **·** Cuicatekisk **·** Tlahuilca **·** Papago **·** Kumeyaay **·** Ixil **·** Kiliwa **·** Aguakatansk | Mexicos flagg |
| Andre språk | Engelsk **·** Plautdietsch **·** Venetiansk **·** Katalansk **·** Baskisk **·** Galisisk **·** Asturiansk |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |