*For navnet, se Chris.*
Kris fra Yogyakarta
**Kris** eller **keris** er en type halvsverd hvis opprinnelse er Indonesia. 

En keris gjenkjennes ved et karakteristiske festet og bladets asymmetriske form mot festet. Bladet er vanligvis bølgeformet, men rette varianter forekommer, såkalte «henrettelseskris».[] Dette navnet har sin begrunnelse i at henrettelser ble utført slik at den dømte stod på kne, hvorved bøddelen stakk offeret bak nøkkelbenet gjennom en tøyduk, slik at hjertet ble punktert.[] Da bladet så ble trukket ut gjennom tøybiten tørket den (i alle fall i teorien) blodet av klingen.

Tidligere tiders muslimske selvmordsangripere av morostammene, såkalte *juramentados*. benyttet seg gjerne av averd av typen kris.

Krisens stilling som kultgjenstand
----------------------------------

Krisen er ikke bare å betrakte som våpen, men fyller også en viktig funksjon som kultgjenstand. Da krisen ble oppført på UNESCOs liste over immateriell kulturarv i 2008, ble de kulturelle forestillinger og regler, og de rike legender, fremhevet. Denne materie har vært gjenstand for meget omtale og forskning.

### Kultur, legender

Når en kris smis ber smeden konstant bønner og blander i forskjellige ukjente materialer i stålet som brettes flere ganger over seg selv.[] Krisen får på dette vis ett mønster i klingen «pamor», som så tilskrives magiske effekter.[] Effekten varierer avhengig av mønsteret, men mens ett mønster bringer rikdom, så bringer et annet for eksempel makt.[]

Det er viktig at eieren skaper et bånd til sin kris.[] For eksempel bør kanskje en grisk person unnvike et mønster som bringer makt, fordi dette skulle kunne resultere i en ondskap som går ut over uskyldige.[] En fredelig person bør ikke ha en krigers kris, og *vice versa*.

En god kris kan bringe sin eier stor lykke og det finnes til og med legender om kris som har begynt å røre på seg utålmodig når det var fare på ferde, og deretter har fått eget liv og forsvart sine eiere.[] En annen legende er at om man peker på noen med en kris, har den personen en ond snarlig død i vente.[]

Det finnes fortellinger om nær Nederland koloniserte Indonesia og deres styrker ble møtt av innfødte som pekte sine dolker mot dem innen striden, for å deretter bli beseiret av overmakten.[] Spor av denne tro består i noe monn i moderne tid.[] Man peker aldri en kris direkte mot noen, og i seremonielle danser og krigsspill der krisdolker inngår, «nøytraliseres» denne formodede dødelige effekt i en seremoni der man blant annet berører bakken med spissen på bladet.[]

Kris forekommer i mange deler av den indonesiske øyverden, samt ofte i en noe annerledes form på Filippinene.

Malayisk dolk, Indonesia, 1600-tallets første halvdel. Festet i form av en grimaserende demon og bladet er delvis forgylt.

Referanser
----------

1. ↑  Indonesian Kris, UNESCO, lest 30. oktober 2019.
2. ↑  Jfr f.eks. Edward Frey: *The Kris. Mystic Weapon of The Malay World,* 2010; 
Keris: Bawa Rasa Tosan Aji - An Introduction to Keris Arkivert 11. oktober 2011 hos Wayback Machine. Arkivert 2011-10-11 hos Wayback Machine; eastjava.com, Majapahit Story; Indonesian Myth, Cursed Sword.

Litteratur
----------

* Wilbraham Egerton: *Indian and oriental arms and armour.* Dover Publications, Mineola NY. 2002, ISBN 0-486-42229-1, s. 99.
* Edward Frey: *The Kris. Mystic Weapon of The Malay World.* 3rd edition. Institut Terjemahan Negara Malaysia, Kuala Lumpur 2010, ISBN 978-983-068-383-6.
* Gerald Gardner: *Keris and Other Malay Weapons*, 1936
* Willem Huibert Rassers: *On the Javanese Kris.* In: *Bijdragen tot de Taal-, Land- en Volkenkunde van Nederlandsch-Indië,* Nr. 99, 1940, s. 501–582
* Albert G. van Zonneveld: *Traditional Weapons of the Indonesian Archipelago.* C. Zwartenkot Art Books, Leiden 2001, ISBN 90-5450-004-2.
* Hurley, Vic (1936). *Swish of the Kris*. New York: E.P. Dutton & Co. Arkivert fra originalen 12. juli 2008. Besøkt 2. desember 2007.  Arkivert 12. juli 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kris – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |