**Kebnekaise** (nordsamisk: *Giebmegáisi*) er Sveriges høyeste fjell, og utgjøres av et fjellmassiv i Kiruna kommune. Kebnekaise ligger i Lappland, 70 kilometer vest for Kiruna. Fjellet har nest størst primær- og sekundærfaktor i Skandinavia (etter Galdhøpiggen), og den 52. høyeste primærfaktor (*prominence*) i Europa.

Etymologi
---------

Navnet *Kebnekaise* er en svensk gjengivelse av Jokkmokk-uttalen av det nordsamiske *Giebmegáisi*, som betyr «kjeletinden». Navnet passer ikke til Kebnekaise, men til Tolpagorni som ligger i nærheten, og Giebmegáisi var opprinnelig navnet på fjellet Tolpagorni. Tolpagornis topp har en rund fordypning hvor det om våren samler seg smeltevann som etterhvert renner over kanten og ned i dalen nedenfor. Det er usikkerhet om hva det opprinnelige samiske navnet var for fjellet som nå bærer navnet Kebnekaise.

Samene kalte Björlings glaciär, som dreneres av Kittelbäcken (Giebmejohka) og som tidligere gikk helt ned til foten av Tolpagorni, for *Giebmegáisejiekŋa* («kjeletindbreen»). Bekken som ifølge kartet heter Darfáljohka, ble av samene kalt *Bassejohka*, mens Kebnetjåkka (Giebmečohkka) ble kalt *Bassečorru* eller *Bassevárri* («helligfjellet»), og breene som dreneres av Bassejohka (Storglaciären og Isfallsglaciären), ble kalt *Bassejiekŋa*. Av en eller annen grunn har disse navnene blitt borte, og for Kebnekaise har det skjedd en navneforveksling, slik at navnet Kebnekaise ble overført til Sveriges høyeste topp. Når navneforvekslingen fant sted vites ikke, men muligens i forbindelse med oppmålingen 1877–1880. Denne dannet grunnlaget for generalstabskart «8 Kebnekaisse» i målestokk 1:200 000 fra 1889, hvor nåværende navngiving for fjellet benyttes.

Beskrivelse
-----------

Fjellmassivet er en del av de skandinaviske fjellene. Det har Sveriges to høyeste topper, Nord- og Sydtoppen. Sydtoppen utgjøres av en isbre, og høyden endres derfor stadig med isbreens vekst og smelting. De seneste tiår har den vist en generelt minkende tendens. Den 3. september 2019 var høyden 2095,6 meter over havet, ifølge Tarfala forskningsstasjon. På femti år, til 2019, er Sydtoppen blitt 24 meter lavere på grunn av bresmeltingen på toppen. På Lantmäteriets fjellkart (BD6) fra 2016 benyttes gjennomsnittshøyden over de siste ti år, 2101 moh.

Det høyeste punktet i Sverige på fast mark er Kebnekaises nordtopp på 2096,8 meter over havet, hvilket fra og med 2. august 2018 er det høyeste punktet i Sverige overhodet, grunnet Sydtoppens bresmeltning. Fjellet under Sydtoppens bre er 2060 meter over havet.

Ved Nikkaluokta slutter kjøreveien og det er herfra 19 km til Kebnekaise fjellstasjon. Derfra kan man nå Sydtoppen. Tett ved toppen ligger Toppstugan.

Den første som offisielt besteg Kebnekaise var den franske forskningsreisende Charles Rabot i 1883. Første svenske på toppen var den 17-årige botanikeren Johan Alfred Björling, i 1889. 

Det er mulig å se både Sverige og Norge fra toppen. Det sies også at det er mulig å overskue 9 % av Sveriges areal fra toppen av fjellet. Det tilsvarer nesten hele Nederlands areal.

I direkte tilslutning til fjellet ligger fire større isbreer: Rabots glaciär (i nordvest), Isfallsglaciären (i øst), Storglaciären (i øst) og Björlings glaciär (i sør). Kebnekaisemassivet har Sveriges høyeste isbretetthet; mer enn førti breer ligger innen et relativt lite område. De fleste store breene er såkalte dalbreer. Sydtoppen er Sveriges eneste toppbre.

Flyulykken i 2012
-----------------

*Utdypende artikkel: Flyulykken på Kebnekaise*.
Den 15. mars 2012 havarerte et Lockheed Martin C-130 Hercules fra det norske Luftforsvaret nær toppen av Kebnekaise. De fem menneskene ombord omkom da flyet på vei fra Harstad-Narvik lufthavn til Kiruna lufthavn traff fjellveggen med stor kraft.

Kebnekaise i litteraturen
-------------------------

I Selma Lagerlöfs barnebok *Nils Holgerssons forunderlige reise gjennom Sverige* reiser hovedpersonen Nils på ryggen av tamgåsa Morten gjennom Sveriges landskap i en villgåsflokk med den gamle ledergåsa *Akka fra Kebnekaise*.

Kebnekaisedalen, med Tolpagorni og foten til Kebnekaise (til høyre).

Panorama fra toppen, juni 2007

Referanser
----------

1. ↑   www.svt.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Kebnekaises referansesadel ligger på Tunnsjøfloan mellom Tunnsjøen i Trøndelag og Kvarnbergsvattnet i Jämtland. Sadelens høyde ligger mellom 358 og 360 moh. og anslås til 359 moh.
3. ↑  Avstand i henhold til WGS 84 fra Kebnekaise til nordskråningen av Snøhetta.
4. ↑  «Kartor, flygbilder och ortnamn». Lantmäteriet. Besøkt 4. september 2017.
5. ↑  Europe ultra-prominences
6. ↑  Skrivemåten for samiske navn i Nord-Sverige var tidligere basert på uttalen i Jokkmokk, hvor lulesamisk nå benyttes som samisk skriftspråk. Den lulesamiske varianten av navnet er *Giebnnegájsse*.
7. ↑  «Samiska - Samiska ortnamn». Institutet för språk och folkminnen. Besøkt 30. juli 2017.
8. 1 2  Björn Collinder: Kebnekaise och de heliga bergen, Svenska Turistföreningens Årsskrift, 1927, sidene 240–249.
9. ↑  Norrbottens Ekonomiska kartverk 1859–1901, Föreningen Norrbottens lantmäterimuseum, 2012, side 36.
10. ↑  Augustimätningar av Kebnekaises sydtopp, Bolin Centre for Climate Research, Stockholms universitet.
11. 1 2  «Southern peak of Kebnekaise, lowest height ever measured - Department of Physical Geography». *www.natgeo.su.se*. Besøkt 10. september 2019.
12. ↑  BD6 Abisko-Kebnekaise-Narvik, Fjällkartan, Lantmäteriet, 2016.
13. ↑  «Kebnekaises sydtopp smalt i sommarhettan - Sverige får ny högsta punkt». *Yle*. 02.08.2018.
14. ↑  Kebnekaise – Sveriges högsta och vildaste berg Arkivert 5. juli 2013 hos Wayback Machine. kebnekaise.net

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kebnekaise – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Kebnekaise – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Photo gallery on Marco Klüber Photography
* Kebnekaise, Populär Historia, 28. desember 2004.
* Kalle Brisland: Förvirring på Sveriges tak, Svenska Fjällklubben, 2012.

Portal: Sverige

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** LCCN **·** LIBRIS **·** GeoNames
 |