Sultan-Mahmud-Ghaznawi
**Mahmud av Ghazni** (tyrkisk: *Gazneli Mahmut*, persisk : محمود غزنوی – *Mahmud-e Ghaznawī* født 2. oktober 971, død 30. april 1030), også kjent som *Yāmīn al-Dawlah Mahmud* (fullstendig navn: *Yāmīn al-Dawlah Abd al-Qasim Mahmud Ibn Sebük Tegīn)* var den mest fremtredende herskeren av Ghaznavid-dynastiet (977–1186) som på sitt mest omfattende strakk seg fra dagens Iran til Sentral-Asia og det vestlige India. Han var av tyrkisk opprinnelse  og styrte fra 997 til sin død i 1030.

Mahmud styrte den tidligere provinsbyen Ghazni (nå i Afghanistan) og de rike områdene i et omfattende rike som strakte seg fra Afghanistan inn i deler av Iran samt Pakistan og regioner i Nordvest-India. Han var også den første hersker som tok tittelen «sultan».

Militære felttog
----------------

I 994 gikk Mahmud og faren Sebüktigin, en tyrkisk slave, som generelt anses som grunnlegger av Ghaznavid-dynastiet, med i erobringen av Khorasan fra opprøreren Fa'iq, med bistand fra samanidenes Emir, Nuh II. I løpet av denne perioden ble samanidenes stat svært ustabil, med skiftende politiske forhold og ulike fraksjoner. Ledere blant dem var Abu'l-Qasim Simjuri, Fa'iq, Abu Ali og general Behtuzun, som også stod Buyid- og Qarakhanid-dynastiene nært.

Konsolidering
-------------

Mahmud av Ghaznis grav i 1848.
Sultan Mahmuds første kampanje var mot Qarakhanid-riket som kontrollerte den nordlige delen av hans rike. Etter nederlaget gikk han i allianse mellom seldsjukkene som var et sunni-muslimsk dynasti i Sør-Soghdia, og Khoresm som hjalp ham med å sikre nord et diplomati i 998. I 999 engasjerte samanide-lederen 'Abd al-Malik II seg i fiendtligheter med Mahmud over Khorasan etter politiske allianser flyttet under et nytt samanidenes emir. Disse styrkene ble beseiret da Qarakhanids under Nasr Khan invaderte dem fra nord. Han ønsket en allianse som ble grunnlagt gjennom sitt ekteskap med Nasr Khans datter.

Multan og hinduistiske Shahi kamper
-----------------------------------

Sultan Mahmuds første kamper mot sør var mot en Ismaili-stat som først ble etablert ved Multan i 965 av en fra Fatimid-kalifatet, i et forsøk på å få politisk gunst og anerkjennelse hos det abbasidiske kalifatet; han engasjerte seg også andre steder med fatimidene. På dette tidspunktet forsøkte Jayapala å ta hevn for et tidligere militært nederlag i hendene på Mahmuds far, som hadde kontrollert Ghazni på slutten av 980-tallet og hadde kostet Jayapala omfattende territorium. Han samlet en mektig hær med krigere som sto overfor et uheldig nederlag. 

Mahmud hadde allerede hatt et forhold til ledelsen i Balkh gjennom ekteskap. Den lokale Emir Abu Nasr Mohammad tilbød sine tjenester til sultanen og hans datter og til Mahmud sønn. Etter Nasrs død ble Mahmud brakt under Balkh sin ledelse. Denne alliansen hjalp ham under hans ekspedisjoner i Nord-India. De senere invasjonene fra Mahmud var spesielt rettet mot templer i byer som disponerte stor rikdom og hadde økonomiske og ideologiske tyngdepunkt for hinduer.

Politiske utfordringer
----------------------

De siste fire årene av Mahmuds liv ble brukt til å kjempe med tilstrømningen av Oghuz- og Seljuk-tyrkere fra Sentral-Asia og med Buyid dynastiet. Opprinnelig ble seldsjukkene slått tilbake av Mahmud, og de trakk seg tilbake til Khoresm. Men Toğrül og Cagri førte dem til å innta Merv (langs Silkeveien) og Nishapur som ligger ved foten av Binalud-fjellene (1028–1029). Senere hadde de gjentatte ganger plyndret og handlet territorium med hans etterfølgere over Khorasan og Balkh, og til og med herjet Ghazni i 1037. 

Sultan Mahmud døde den 30. april 1030. Hans gravsted ligger i Ghazni i moderne Afghanistan.

Se også
-------

Romanifolket

Referanser
----------

1. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, oppført som Mahmud von Ghazni, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id mahmud-von-ghazni, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑

Kilder
------

* UCLA website
* Mahmud of Ghazna
* Mahmud
* Ghaznavid Dynasty
* Ghaznavids and Ghurids

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC
 |