recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pauline Clarke** (født 19. mai 1921 i Kirkby-in-Ashfield, død 23. juli 2013 i Bottisham) var en britisk barnebokforfatter, som skrev småbarnsbøker under navnet *Helen Clare*, bøker for eldre barn under pikenavnet *Pauline Clarke* og bøker for voksne under sitt navn som gift: **Pauline Hunter Blair**. Hun er best kjent for *Tolv unge menn* (*The twelve and the genii*) som hun mottok Carnegie Medal in Literature for i 1962, Lewis Carroll Shelf Award i 1963 og Deutscher Jugendliteraturpreis i 1968.

Hun var utdannet ved Somerville College i Oxford, og livnærte seg senere som journalist og barnebokforfatter. Hun giftet seg med historikeren Peter Hunter Blair (1912-1982) i 1969.

Barnebøkene hennes utkom fra 1948 til 1972. Hennes mest kjente bøker er de fem bøkene i *Five Dolls*-serien (som Helen Clare, 1953-63) og *The twelve and the genii* (1961). I 1982 utga hun en biografisk roman om den unge Lord Nelson, *The Horatio Boy*.

På norsk finnes bare *Tolv unge menn* (Samlaget, 1967).

Referanser
----------

1. 1 2   Internet Speculative Fiction Database, ISFDB forfatter-ID 16164, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Pauline HUNTER BLAIR Obituary: View Pauline BLAIR's Obituary by The Times»[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  .
4. ↑  The Times, Obituary, 29.7.2013
5. ↑  carnegiegreenaway.org.uk Pauline Clarke Arkivert 29. januar 2013 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NDL
 |
**Torbjörn Törnqvist** (født 1953) er en svensk forretningsmann og milliardær, kjent for sin etablering og ledelse av oljehandelsselskapet Gunvor Group, hvor den russiske presidenten Vladimir Putin av blant annet amerikanske myndigheter anses å ha eierskap.

Bakgrunn
--------

Torbjörn Törnqvist vokste opp i Solna og gikk på Stockholms universitet hvor han studerte økonomi. Etter fullførte studier arbeidet han innenfor oljebransjen, først i British Petroleum, fra 1983 var han ansatt i det svenske oljehandelsselskapet Scandinavian Trading Company i Stockholm. Fra 1989 var han direktør for det sveitsiske oljehandelsselskapet Inter Maritime Group, og begynte i 1995 for seg selv med oljehandel, med base i Tallinn i Estland.

Etablering av «Gunvor»
----------------------

På 1990-tallet ble Törnqvist kjent med Gennadij Timtsjenko (engelsk transkripsjon Gennady Timchenko), russisk-armensk ingeniør med finsk statsborgerskap som også drev handel med russisk olje. Sammen med Gennadij Timtsjenko etablerte Törnqvist i 2000 firmaet Gunvor, og i 2002 flyttet de begge til Genève i Sveits og drev oljehandel derfra. Firmaet vokste svært raskt og håndterte etter fem år en tredel av den russiske oljeeksporten. I en artikkel om partnerne og firmaet i avisen *Financial Times* ble fremgangen koblet til nære forbindelser med Vladimir Putin.

Privatliv
---------

Törnqvist flyttet til Sveits etter år 2000, men er aktiv for svenske interesser og er svensk honorær konsul i Genève. Törnqvist er svært idrettsinteressert, spilte ishockey i sin ungdom, spiller tennis, er engasjert i regattaseiling og finansierer teamet Artemis Racing som blant annet har deltatt i America's Cup.

Referanser
----------

1. ↑   oppført som Arkiv Digitals databas Sveriges befolkning 1960[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  «Den hemlige oljemiljardären» Arkivert 12. mars 2014 hos Wayback Machine. artikkel fra forretningstidsskriftet *Affärsvärlden* 25. september 2009
3. 1 2 3  «Svensk oljemilliardær får smake sanksjonspisken», artikkel på nettstedet e24.no 21. mars 2014
4. ↑  «Svenske oljemiljardären förföljs av ett besvärande rykte», fra programmet Uppdrag granskning, svt.se

Eksterne lenker
---------------

* Om Torbjörn Törnqvist, fra nettstedet Forbes.com: Forbes liste over verdens rikeste mennesker
| Artikkelen inngår i serien om
**Irans historie** |
| --- |
|  |
| **Epoker** |
| Elamittriket
Mederriket
Akamenide-dynastiet
Selevkid-dynastiet
Parterriket
Sasanide-dynastiet
Ziyarid-dynastiet
Samanid-dynastiet
Buwayhid-dynastiet
Ghaznavid-imperiet
Seldsjukkene
Khoresm-dynastiet
Ilkhanate
Muzaffarid-dynastiet
Timurid-dynastiet
Safavid-dynastiet
Afsharid-dynastiet
Zand-dynastiet
Qajar-dynastiet
Pahlavi-dynastiet
Den iranske revolusjon
Den islamske republikk Iran |

**Samanide**-dynastiet (819–999) var et persisk dynasti i Sentral-Asia oppkalt etter sin grunnlegger Saman Khoda. De gjenopplivet persiske tradisjoner og språk etter den islamske erobringen av Persia. Deres hovedsteder var Bukhara, Samarkand og Herat. 

Samanidene var de første innfødte herskerne etter den arabiske erobringen, og de er regnet som begynnelsen på tadsjik-nasjonen. Under samanidenes styre ble det en renessanse for persisk kultur, og ved hoffet blomstret litteratur og vitenskap. 

De fire barnebarna til Saman Khoda hjalp abbasidenes kalif al-Mamun i Transoxania og Khorasan, og fikk provinser som belønning. Nuh fikk Samarkand, Ahmad fikk Fergana, Yahya fikk Shash (dagens Tasjkent) og Elyas Herat. Ahmads sønn Nasr ble hersker over Transoxania i 875, men det var under hans sønn Ismail Samani, som regjerte fra 892 til 907, at samanidene fikk sin storhetstid. Samani nedkjempet saffaridene i Khorasan og zaydidene i Tabaristan, og fikk dermed kontroll over Transoxania og Khorasan. Hovedstaden i riket var Bukhara. Samanidenes rike betraktes som det første tadsjikiske riket. 

Samanidene spredte islamsk og persisk kultur til Sentral-Asia. Store deler av befolkningen konverterte til Islam. Den første fullstendige oversettelsen av Koranen til persisk skjedde på 800-tallet under samanidene.

Samanidenes rike gikk i oppløsning i 999 da Kara-khanidene okkuperte deres hovedstad Bukhara. Kara-khanidene og ghaznavidene delte riket mellom seg. Khorasan og Afghanistan tilfalt Kara-khanidene, og Transoxania ghaznavidene. Elven Oxus (Amu Darja) ble grenselinje mellom de to rikene.

Samanide-emirer
---------------

| År | Emir | Merknader |
| --- | --- | --- |
| 819–864 | Saman Khoda |  |
| 864–892 | Nasr I |  |
| 892–907 | Ismail I |  |
| 907–914 | Ahmed II |  |
| 914–943 | Nasr II |  |
| 942–954 | Hamid Nuh I |  |
| 954–961 | Abdul Malik I |  |
| 961–976 | Mansur I |  |
| 976–997 | Nuh II |  |
| 997–999 | Mansur II |  |
|

Se også
-------

* Full liste over iranske kongedømmer

Kilder
------

Blant annet Iran Chamber Society; History of Iran, Samanid Dynasty av Cyrus Shahmiri

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** VIAF **·** GND
 |
**Samael Aun Weor** (født **Víctor Manuel Gómez Rodríguez** 6. mars 1917 i Bogotá, død 24. desember 1977 i Mexico by) var en colombiansk forfatter, foredragsholder og lærer innen gnostisismen. Han omtalte læren sin for gnosis. Han skrev over 100 bøker innen ulike fagfelt. Fra tidlig i livet begynte Weor å interessere seg for de mer transcendentale sidene ved tilværelsen.

Liv
---

Victor Manuel Gomez Rodriguez ble født i Bogotá, Cundinamarca, Colombia, som sønn av Manuel Gomez Quijano og Francisca Rodriguez de Gomez. Han var døpt i Den romersk-katolske kirke, men senere forkastet han katolisismen. Barndom og familieliv er lite kjent, bortsett fra at han hadde en bror og at faren giftet seg på nytt etter å ha tatt ut skilsmisse. Tolv år gammel ble han sendt til en romersk-katolsk jesuittskole, der han sluttet på grunn av skuffelse over den religiøse læren. I stedet begynte han å bruke mye tid på å studere metafysiske og esoteriske skriftlige arbeider.

I 1910 ble den gnostiske kirken i Mexico og Rosenkorsordenen - "Det gamle brorskapet av rosenkorset" i Brasil - grunnlagt av den tyske legen og mystikeren Arnold Krumm-Heller etter Paschal Beverly Randolphs modell. Da Gomez Rodriguez var 17 år gammel, ble han spurt om å holde foredrag på et lokalt teosofisk senter, og året etter ble han med i rosenkorsordenen(F.R.A) for Brasil og spansktalende land. Som student av F.R.A, leste Victor Gomez Rodriguez metodisk all rosenkorslitteraturen, og det var der han angivelig skal ha lært hemmeligheten om den "Store Arkana", eller hvit seksuell magi - den esoteriske forklaringen som underbygger alle de store verdensreligionene.

Man vet lite detaljer om livet hans mellom 1935 og 1950. Han ble en slags åndelig løsgjenger, uten verken hjem eller inntekt. På ett tidspunkt levde Gomez Rodriguez sammen med en urfolkstamme nord i Colombia, der han fikk innblikk i en hemmelig helbredelsesvisdom.

Læren om syntese
----------------

Læren om syntese er et uttrykk Aun Weor brukte for å beskrive læren han formidlet gjennom bøker og forelesninger.

Bilbiografi
-----------

* *Introduction to gnosis* (1961)

Referanser
----------

1. ↑   www.gnosis.ws[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   books.google.com.ar[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   besøkt 21. september 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  «www.samaelaunweor.info». Arkivert fra originalen 4. januar 2014. Besøkt 14. desember 2013.

Eksterne lenker
---------------

* gnosticteachings.org
* www.samaelaunweor.info Arkivert 4. januar 2014 hos Wayback Machine.
* ageac.org/en

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NDL **·** ICCU **·** BNE
 |
Terrorangrepet 11. september 2001 var det største terrorangrepet gjennom tidene.
**Islamistisk terrorisme** er voldelige aksjoner utført av ikke-statlige aktører med det formål å bidra til et politisk-islamistisk formål, som for eksempel etablering av en islamsk stat eller et nytt, islamsk kalifat. Terrorisme er politisk motivert bruk av vold, eller troverdige trusler om vold, mot sivile fra ikke-statlige aktørers side. Det er tre elementer i definisjonen: Volden utøves av ikke-statlige aktører (statsterrorisme er noe annet), den er rettet mot sivile og den er politisk motivert. 

Denne formen for politisk-religiøs vold kalles også jihadistisk terrorisme. Den mest kjente aksjonen til islamistiske terrorister er terrorangrepet 11. september 2001 mot World Trade Center (i New York) og hovedkvarteret til det amerikanske forsvarsdepartementet Pentagon (utenfor Washington D.C.). Nær 3 000 mennesker ble drept. Bak angrepet sto det internasjonale islamske terrornettverket Al-Qaida, som ble ledet av Osama bin Laden.

Se også
-------

* Jihad
* Liste over islamistiske terrorangrep

Litteratur
----------

* M. Juergensmeyer. *Terror in the mind of God: The global rise of religious violence.* Berkeley: California University Press, 2000.
* C. Reuter. *My Life is a Weapon. A Modern History of Suicide Bombing.* Princeton: Princeton University Press, 2004.
* J. Stern. *Terror in the Name of God: Why Religious Militants Kill.* New York: Ecco, 2003.

Referanser
----------

1. ↑  September 11 *(PDF) www.state.gov*

Eksterne lenker
---------------

* (no) Ekstremisme og terrorisme på FN.no
MF Tidesund krysser Sulafjorden mellom Sulesund og Hareid.
**Sulafjorden** er en fjord (egentlig et sund) i Hareid og Sula kommuner i Møre og Romsdal. Den ligger mellom øya Hareidlandet i sørvest og Sula i nordøst. Fjorden er 9 kilometer lang og 4–5 kilometer bred, og utgjør den ytre delen av Storfjorden. Den har innløp fra Breidsundet i nord, mellom Kvitneset på Hareidlandet og Eltraneset på Sula, og munner ut i sør mellom Hjørungneset i sør og Vindsneset på Sula i nord. Fra Hjørungneset går Vartdalsfjorden mot sørvest, mens Storfjorden fortsetter mot øst og innover i landet. Største dybde er 445 meter, omtrent midt i fjorden.

I 2014 vedtok regjeringen at den framtidige E39 skal gå i bru over Sulafjorden og videre mot Ålesund. Strekningen er ikke konkret omtalt i Nasjonal transportplan 2018–2027.

Det er spredt bosetning på nordsida, men det er Hareidsida av fjorden som er tettest befolket. Litt sør for innløpet ligger bygda Brandal, og litt lenger sør tettstedet og kommunesenteret Hareid. Lengst mot sørøst ligger tettstedet Hjørungavåg. Fra Hareid går fylkesvei 61 i ferge over til Sulesund på Sula, og fra Hareid går også Fv35 til Hjørungavåg og Fv37 til Brandal.

Referanser
----------

1. ↑  Sulafjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  Samferdselsdepartementet (14. april 2014). «Val av trasé for vidare planlegging – gir  raskare framdrift». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 24. juni 2017.
3. ↑  Rosbach, Marius (14. april 2014). «Solvik-Olsen: – Derfor ble Hafast valgt». *smp.no*. Besøkt 24. juni 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Tam-tam er en variant av gong-en, her en chau-gong.
*Må ikke forveksles med tom-tom-tromme.*
**Tam-tam** er et perkusjonsinstrument av cymbaltypen, en metallskive med en bøyd kant. Den har en diameter som varierer fra ca. 45 cm til ca. to meter. Tonehøyden kan variere. Tam-tam er en større variant variant av den asiatiske gongen, og er som oftest fremstilt i bronse. Tam-tammen klinger mørkt, og om den ikke blir dempet, har den en lang efterklang. Den første kjente bruk av instrumentet i et symfoniorkester stammer fra komponisten François-Joseph Gossec i 1790.

Den første kjente forekomsten av instrumentet i en opera er Rossinis *Armida* i 1817.

Referanser
----------

1. 1 2  «Tam-Tam» **(engelsk)**. Philharmonia Orchestra. Besøkt 31. juli 2014.
2. ↑  Hector Berlioz (2002). *Berlioz's Orchestration Treatise: A Translation and Commentary* **(engelsk)**. Cambridge: Cambridge University Press. s. 286. ISBN 978-1-139-43300-6.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Storvassdammen i flerårsmagasinet Blåsjø i Ulla-Førreverkene.
**Flerårsmagasin** (også kalt *tørrårsmagasin* eller *overreguleringsmagasin*) er et reguleringsmagasin til produksjon av vannkraft som er stort nok til å lagre mer vann enn det som faller som nedbør i et normalår. Med et flerårsmagasin kan det lagres vann i år med høy nedbør som kan benyttes til kraftproduksjon i år med lav nedbør (tørrår). Vannføringen til kraftverket vil dermed bli mer uavhengig av de årlige variasjonene i tilsig i nedbørsfeltet.

På grunn av sin funksjon må flerårsmagasiner nødvendigvis være store, og blant Norges største reguleringsmagasiner er mange flerårsmagasiner, så som Storglomvatnet, Blåsjø og Svartevatn-magasinet.

Referanser
----------

1. ↑  «De største reguleringsmagasinene i Norge per 31.12.2004». NVE. 24. august 2009. Arkivert fra originalen 10. september 2015. Besøkt 5. februar 2015.

Se også
-------

* Helårsmagasin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Sittwe** (tidligere **Akyab**) er en by i Myanmar (Burma). Den har ca. 181 000 innbyggere (2006). 

Byen ligger ved landets vestkyst på en øy der de tre elvene Kaladan, Myu og Lemyo munner ut i Bengalbukten. Den er hovedstad i delstaten Rakhine.

Etter Jandabu-traktaten av 1826, som gjorde britene til makthavere, ble samme år byen grunnlagt av britene. Det ble sentrum for britisk Arakan. En av de viktigste handelsartikler her var ris. 

I februar 2007 offentliggjorde India planer om å utvikle byens havn slik at den via Kaladaneleven kan fungere som handelsknutepunkt for eksport fra og import til Mizoram og andre innlandsstater i det nordøstre India.

Referanser
----------

1. ↑  India to develop Myanmar port to benefit northeast, Press Trust of India, 3. februar 3, 2007

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sittwe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
«***Samanlikningar***» er et skillingstrykk skrevet av Tormod Knudsen Borgejorde en gang i årene mellom 1830-1835. Den ble første gang trykket i «Blandede rimerier». Visa har også stått i boken «Tormod Borgejordet og visune hans» fra 1907, skrevet av Rikard Berge. Det er brukt flere melodier til denne skillingsvisen.

Teksten
-------

**1.**Ti kvar stand å ti kvar alder vondt å godt æ dela ut,  

derfe æ de berre skvalder at dei store hev kje sut.  

I ett slott som i ei hytte hugverk by seg sjav ti gjest,  

konne drott å bonde byte tapa kanskje bonden mest.  

  

**2.**Når ein stadsmand ræsonerar om å styre folk å land,  

hånom somme høgt vurderar som ein klok og trufast mand,  

men av andre bli han måla som ufrihetens styttestav  

slikt må høge herrar tola som me småfolk veit kje av.  

  

**3.**Når om mitt å ditt der kjivas æ juristens gyllne ti,  

men de æ kje godt å trivas av ein næstes vrengeri.  

Den som arm seg prosederar sukkar sårt å bannar på,  

fut å skrivar å sagførar liver av godtfolk å flå.  

  

**4.**Den fornemme militære kann i fredsti liva snildt  

makeleg si løn fortære pusse seg å klæ seg gjildt.  

Men høy Per i skjegge grine sjå den kar hoss han gjer vind,  

såg han nå ei finendlig line løyp'n kanskje som ei hind.  

  

**5.**.Presten som i kjørka fegtar mot den gamle Adams magt,  

som ein trugjen Sions vektar må vel stundom bli forsagt,  

når han trur at verden styrer like fullt sin egjen kos,  

å at mengden lite vyer å forhverve himlens ros.  

  

**6.**Han som liver av dei sjuke å frå sjugdom kann befri,  

når han vi sin lærdom bruke mang ei gång velsigna bli,  

men når hånoms rå foragtas å ein sjuking pikkar av  

kann det hende han betragtas som han grov den dødes grav.  

  

**7.**Når den gamle mett av dagar vandrar glade senast fet  

han i stillhet visst beklagar mang ei ongedoms dårlighet.  

Som han gjønne ville rette slette ut å gløyme bort,  

fe dei senest stige å lette gjennom evighetens port.  

  

**8.**Ein lettliva ongkar sullar like uforfælt kvar dag,  

om han på sitt arbeid tullar hell han sit i venelag.  

Men når han i enerom tenkjer på dei planer han hev lagt  

å hott uviss framti skjenker blir han mindre uforsagt.  

  

**9.**Den som vi i verden trivas må betenkje væl at når  

alt som fremsas bør sko drivas må her gjevas mange kår.  

Rolegt hånoms hjarta bankar som æ gla fe de han æ  

men dei åvondssjuke tankar æ de tongt å trekkjas mæ.  

  

**10.**Ingjen hjartefre han finne utta fe sin egjen barm,  

men når det æ tongt der inne ongt å gamal rik å arm,  

stende stødt i motgangstormar å på herren liter trutt  

han som aller søv hell dormar å vi alles væl til slutt.

Kilder
------

* De gamle visene 5 med Alf Prøysen, Forlaget For Alle, Oslo 1983
**Sulak** (russisk: Сула́к) er ei elv i republikken Dagestan i Russland. Den er 144 km lang, med et nedbørfelt på 15 200 km². Middelvannføringen er på 176 m³/s.

Den har sitt utspring som elvene Avar Kojsu og Andi Kojsu på nordhellingen av de østlige Kaukasusfjellene, og Sulak dannes ved samløpet av disse to elvene. Den renner derfra mot nord gjennom den 700-1500 meter dype Sulak-kløfta, og kommer ut av fjellene til en bred dal. Etter å ha passert byen Kiziljurt snur elva snur gradvis mot øst, og danner et stort delta ved utløpet i Det kaspiske hav.

Sulak brukes til vannforsyning for byene Makhatsjkala og Kaspijsk. Langs Sulak er det bygget en serie vannkraftverk med en samlet ytelse på 1345,6 MW:

* Tsjirkej-demningen (Tsjirkejskaja GES, øverst)
* Gergebil-demningen (Gergebilskaja GES)
* Tsjirjurt vannkraftverk (Tsjirjurtovskije Kompleks, i alt 3 demninger)
* Miatli-demningen (Miatlinskaja GES)
* Irganai-demningen (Irganaiskaja GES)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
***Borrowed Plumage*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Raymond B. West.

Handling
--------

Jarlen av Selkirk og familien hans får vite om den forestående ankomsten til den amerikanske sjørøveren John Paul Jones. Familien flykter fra slottet sitt, og etterlater bare tjenestepiken Nora. Etterlatt alene i huset blir Nora forvekslet med fruen av huset, og hun inviterer kongens infanteri til å være hennes gjester når de dukker opp ved eiendommen.

I mellomtiden, om bord på sjørøver-skipet, gjenkjenner betsetningsmedlemmet Darby O'Donovan den lille øya som hans tidligere hjem. han blir sndt i land av kommandanten for å undersøke området, og Darby får øye på Nora - hans tidligere kjæreste. Men når en fisker avslører Darbys virkelige identitet som sjørøver blir han raskt arrestert. Nora, fast bestemt på å redde den tidligere kjæresten sin, forkler seg som en soldat og signaliserer sjørøver-skipet for å skaffe mer hjelp.

Skuespillere
------------

* Bessie Barriscale som Nora.
* Arthur Maude som Darby O'Donovan.
* Dorcas Matthews som Lady Angelica.
* J. Barney Sherry som Jarlen av Selkirk.
* Wallace Worsley som Sir Charles Broome.
* Tod Burns som Giles.

Referanser
----------

1. ↑  Borrowed Plumage
2. ↑  BORROWED PLUMAGE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Borrowed Plumage* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Borrowed Plumage* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Borrowed Plumage* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Borrowed Plumage* på Silent Era Rediger på Wikidata
***Beslag** kan også være en gjenstand, typisk utført i metall, som brukes til forsterkning, beskyttelse eller feste av bygnings- eller møbeldeler. Se bygningsbeslag eller ekspansjonsbeslag.*
**Beslag** er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess som består i at politiet setter seg i besittelse av den beslaglagte tingen frem til en sak er avgjort. Både mistenktes og tredjemenns ting kan beslaglegges.

Hovedvilkåret for at en ting kan beslaglegges er at den «antas å ha betydning som bevis». I tillegg kan det være grunnlag for beslag at tingen antas å kunne inndras (etter inndragningsreglene i straffeprosesslovens kapittel 2), eller at den antas å kunne kreves utlevert av fornærmede i straffesaken.

I utgangspunktet besluttes beslag av ting mot besitterens vilje av påtalemyndighetene. En slik beslutning skal så langt det er mulig være skriftlig og opplyse om «hva saken gjelder, formålet med beslaget og hva det skal omfatte». Hvis særlige grunner taler for det kan påtalemyndigheten bringe spørsmålet inn for en domstol, som da treffer en beslutning om eventuelt beslag.

Den som får sin ting beslaglagt etter beslutning av påtalemyndigheten kan få beslagets rettmessighet prøvd av en domstol, og påtalemyndighetene er forpliktet til å informere om dette ved beslag.

Beslag kan også utføres av politimann uten at det er besluttet av påtalemyndigheten når han utfører ransaking eller pågripelse, «og ellers når det er fare ved opphold». Når en mistenkt tas på fersk gjerning kan også beslag utføres av privatpersoner. Beslag foretatt av politimann eller privatperson skal straks meldes fra om til påtalemyndigheten, som tar stilling til om beslaget skal opprettholdes.

For dokumenter o.l. kan taushetsplikt eller fritak fra vitneplikt utgjøre begrensninger i adgangen til beslag.

Når et sak er avgjort skal den beslaglagte tingen returneres til rette eier. Hvis det er tvist om hvem som eier tingen avgjør retten ved kjennelse om den skal forbli beslaglagt frem til tvisten er løst ved en domstol, eller om den skal utleveres til en, enten mot eller uten sikkerhetsstillelse.

Se også
-------

* Midlertidig forføyning
* Utleveringspålegg

Referanser
----------

1. ↑  Straffeprosessloven § 203
2. 1 2  Straffeprosessloven § 205
3. ↑  Straffeprosessloven § 208
4. ↑  Straffeprosessloven § 206
5. ↑  Straffeprosessloven § 214
**Borovitsji** (russisk: Боровичи) er en by i Novgorod oblast i Russland. Den ligger i de nordligste utløperne av Valdajhøydene, 160 km øst-nordøst for Novgorod. Innbyggertall: 57 755 (folketelling 2002).[]

Byen ligger ved elva Msta, og like oppstrøms fra Borovitsji ligger de kjente Msta-strykene, som er populære blant turister.

Historie
--------

Bosetningen ble først nevnt i 1495. Den fikk status som by i 1770 av Katarina II. Den viktigste leveveien til byens innbyggere var å lose skip gjennom strykene på elva Msta, som var en del av en viktig vannvei som knyttet det sentrale Russland til Østersjøen (derfor finnes et ror på byvåpenet som ble innvilget av Katarina II). Men ved midten av 1800-tallet hadde betydningen av Msta-elva som transportrute avtatt, etter åpningen av Volga-Østersjøkanalen og jernbanen Moskva–St. Petersburg.

På 1800-tallet ble det i nærheten av Borovitsji funnet forekomster av en spesiell leire som egnet seg til ildfast teglstein, og den første fabrikken for produksjon av ildfast teglstein i området åpnet i 1855. I 1878 gjorde et sidespor til jernbanen Moskva–St. Petersburg ved Uglovka-stasjonen det mulig å etablere flere store fabrikker for slik produksjon i 1880. Også i dag er en stor del av byens befolkning ansatt i teglstein-industrien.

Under andre verdenskrig var det en krigsfangeleir i Borovitsji, hvor det fra 1944 til 1947 befant seg flere tusen fanger. Et av disse omkom under oppholdet i leiren. Leiren ble oppløst i 1953.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Borovichi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Byer i Novgorod oblast |
| --- |
| Administrativt senter: Velikij Novgorod  |
| Flag of Novgorod Oblast | Borovitsji **·** Kholm **·** Malaja Visjera **·** Okulovka **·** Pestovo **·** Soltsy **·** Staraja Russa **·** Tsjudovo **·** Valdaj | Russlands flagg |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |

1. ↑  «26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года». Rosstat. Besøkt 23. januar 2019.
**Sulaiman Bin Abdul Al Rajhi** (født på 1920-tallet, død 27. juni 2017) vokste opp i Nejd-ørkenen og hadde sammen med broren sin den største enkelte eierandelen i familiens Al Rajhi Bank som han var med-grunnlegger av. Al Rajhi satt som styreleder for National Agricultural Development Company (NADEC) og det er blitt anslått at han hadde en formue på cirka 11 milliarder dollar.

Al Rajhi Banken er konsekvent blitt rapportert å ha den mest lønnsomme virksomhetene blant alle bankkonsern i hele Saudi-Arabia. En CIA-rapport har sterkt antydet at Al Rajhi-banken blir brukt til å finansiere islamske ekstremister selv om de ikke har funnet sterke nok beviser på dette. 

Sulaiman mottok sin Bachelor-grad fra King Abdulaziz University. Han var bosatt i Saudi-Arabia, og er far til 31 barn. Al Rajhi-familien blir vurdert som landets rikeste ikke-kongelige, og blant verdens ledende filantroper.

Al Rajhi-brødrenes vekst og ekspansjon kom som følge av den store flommen av arbeidsinnvandrere til Saudi-Arabia på 1970-tallet. I 1983 fikk brødrene tillatelse fra myndighetene til å åpne Saudi-Arabias første islamske bank, en bank som skulle observere at muslimer overholdt de religiøse læresetningene, for eksempel forbudet mot å ta opp renter som ifølge islam er strengt forbudt for troende muslimer. 

Al Rajhi-familiens flaggskip Saar Foundation ble den sentrale gjenstand for raidet som ble utført 20. mars 2002 av det amerikanske Federal Bureau of Investigation (FBI), som en del av deres Operasjon Green Quest. Operasjon Green Quest førte til arrestasjon av to personer som arbeiedt for Saar Foundation. En av disse innrømmet i avhør at han hadde planer om å myrde flere saudiarabiske ledere og han ble senere dømt til 23 års fengsel.

Referanser
----------
**Beskyttede betegnelser** er en offentlig norsk merkeordning som gir mulighet til å lovbeskytte produktbetegnelser på landbruksbaserte næringsmidler, fisk og sjømat som har en spesiell geografisk tilhørighet, tradisjon eller særpreg. 
En beskyttet betegnelse gis et juridisk vern mot etterligninger og kopiering av produktbetegnelsen og er en garanti for at produktet er det som det utgir seg for være.

Merkeordningen ble opprettet av Landbruks- og matdepartementet i 2002 etter mønster av tilsvarende merkeordning i EU. EUs merkeordning ble innført i 1992 som en strategi for lokal og regional næringsutvikling og anses for å være en vellykket strategi som EU satser videre på.

En beskyttelse av en produktbetegnelse i henhold til det norske regelverket gir en mulighet til å søke om beskyttelse/registrering etter de europeiske forordningene om geografiske opprinnelsesbetegnelser i EU og slik oppnå et juridisk vern også i EU-landene.

Forskriften omfatter tre ulike typer beskyttelse; beskyttet opprinnelsesbetegnelse, beskyttet geografisk betegnelse og beskyttet tradisjonelt særpreg.

Liste over beskyttede betegnelser
---------------------------------

### Beskyttet opprinnelsesbetegnelse

* Gulløye fra Nord-Norge
* Ringerikserter
* Skjenning

### Beskyttet geografisk betegnelse

Utdypende artikkel: Beskyttet geografisk betegnelse

* Eplejuice frå Hardanger
* Fenalår fra Norge
* Festsodd fra Trøndelag
* Fjellmandel fra Oppdal
* Gamalost frå Vik
* Hardangereple
* Hardangermoreller
* Hardangerplommer
* Hardangerpærer
* Høgfjellslam frå Nord-Gudbrandsdal
* Ishavsrøye Vesterålen
* Kurv frå Valdres
* Lofotlam
* Rakfisk fra Valdres
* Ringerikspotet fra Ringerike
* Sider frå Hardanger
* Telemarksepler
* Tørrfisk fra Lofoten
* Villsau frå norskekysten
* Økologisk Tjukkmjølk fra Røros

### Beskyttet tradisjonelt særpreg

* Badsturøkt kjøtt på namdalsk vis

### Utenlandske betegnelser beskyttet i Norge

* Parmigiano Reggiano
* Prosciutto di Parma
* Gorgonzola

Referanser
----------

1. ↑  «Forskrift om vern av produktnemninga Hardangerplommer som beskytta geografisk nemning - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 12. februar 2016.
2. ↑  «Forskrift om beskyttelse av produktbetegnelsen Rakfisk fra Valdres som Beskyttet geografisk betegnelse - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 12. februar 2016.
3. ↑  «Forskrift om vern av produktnemninga Sider frå Hardanger som beskytta geografisk nemning - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 12. februar 2016.
4. ↑  Matmerk. «Sider, Hardanger, eplesider». *www.matmerk.no*. Arkivert fra originalen 15. juli 2016. Besøkt 12. februar 2016.
5. ↑
6. ↑  Landbruks- og matdepartementet (5. juli 2016). «Italiensk Gorgonzola har fått norsk Beskyttet betegnelse». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 5. juli 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Lovdata
* Beskyttede betegnelser
**Dingle** er et område i Liverpool, Merseyside, England. Det er en del av bydelen Toxteth, også kjent som Liverpool 8. Dingle har lenge vært assosiert med et arbeiderklasseområde. Dingles bydel Toxteth rangerte lavest på en undersøkelse om levevilkår i 2012.

Gjengmiljø
----------

På 1950-tallet ble Dingle assosiert også med en gjengkultur i form av Teddy Boys. Gjengkulturen var også et problem i nyere tid, blant annet under et raid den 12. juni 2014, der 38 mennesker i rivaliserenge gjenger ble arrestert.

Kjente mennesker fra Dingle
---------------------------

En av de mest kjente menneskene fra Dingle er Ringo Starr, som ble født og vokste opp der. Også Robbie Fowler, Billy Fury og Gerry Marsden er fra Dingle.

Referanser
----------

1. ↑  Liverpool has five of the most deprived areas in the country as report claims England is one of most unequal countries in Western world - Daily Mail, 22. mai 2012, hentet 13. februar 2017
2. ↑  Side 84, Mark Lewisohn: «All those Years Volume 1: Tune In», Little Brown, London 2013
3. ↑  Liverpool raids target Toxteth and Dingle rival gangs - BBC, 12. juni 2014, hentet 13. februar 2017

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Sulawesi** (tidligere *Celebes*) er den tredje største av øyene i Indonesia og en av De store Sundaøyene. Sulawesi er verdens ellevte største øy med et areal på 189 070 km². Øya har drøye 18 millioner innbyggere. 

Øya ligger øst for Borneo, sør for Filippinene, vest for Molukkene og nord for Flores og Timor. Dens karakteristiske form består av fire halvøyer, har flere fjellformasjoner og aktive vulkaner i sentrale strøk. Rantemario (3 478 moh) og Rantekombola (3 455 moh) er de høyeste fjellene. Innsjøene Towuti og Tondano er relativt store.

Sulawesi består av seks provinser: Gorontalo, Sulawesi Barat, Sulawesi Selatan, Sulawesi Tengah, Sulawesi Tenggara, og Sulawesi Utara. De største byene på øya er Makassar (tidligere Ujung Pandang) på sørvestkysten og Manado (nordspissen). Bitung er en by i nord som er kjent for dykkerturisme.

Øya har et rikt dyreliv med flere sjeldne arter. Bl.a. finnes den sjeldne fuglearten *maleos* kun på denne øya. For å sikre artens overlevelse har miljøvernorganisasjonen *Wildlife Conservation Society* kjøpt en strand på øya for at den skal ha en plass å legge eggene sine i fred.. Andre svært spesielle arter som bare finnes på Sulawesi er hjortesvin (*Babyrousa*) og de to artene av anoa (*Bubalus*). Øya har svært mange endemiske insektarter.

Sulawesi ligger nær wallacelinjen; enkelte mener den går delvis over øya. Faunaen er blanding av indomalayiske og australasiatiske arter. I tretoppene lever for eksempel typiske asiatiske dyr som celebesmakak (*Macaca nigra*) og spøkelsesaper (*Tarsius*) sammen med kuskuser (*Ailurops*), som er pungdyr.

Referanser
----------

1. ↑  Sulawesi *Encyclopedia.com*
2. ↑  NA24 – *Kjøpte privat solfylt strand til fugl*  Arkivert 17. mai 2009 hos Wayback Machine. (besøkt 16. mai 2009)
3. ↑  The strange Asian island where monkeys and marsupials meet BBC Earth Besøkt 10. august 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sulawesi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Charles Sydney Atkin** (født 26. februar 1889 død 9. mai 1958) var en engelsk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Atkin ble olympisk mester i landhockey under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det britiske laget som vant landhockeyturneringen. Fire lag deltok i turnering og det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møtte hverandre en gang. Storbritannia vant foran Danmark og Belgia. Det britiske laget vant over Danmark med 5-1 og Belgia med 12-1 og siste kampen mot Frankrike vant de på walk over. Turneringen ble spilt i perioden 1. til 5. september 1920.

OL-medaljer
-----------

* 1920 Belgias flagg Antwerpen - Gull **Gull** i landhockey Storbritannias flagg Storbritannia

Referanser
----------

1. ↑   sports-reference.com, www.sports-reference.com, besøkt 21. januar 2016[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Charles Atkin – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Charles Atkin – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Charles Atkin – Storbritannias olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Snåsa sparebank** var en sparebank i Snåsa i Trøndelag. Banken ble etablert i 1886 etter initiativ av Ola Five. Det første styret besto av Five, Erik Belbo, Nils Muus, Bertil Brønstad og O. Tømmerås. Den første kassereren var Ole Eggen, som hadde stillingen fra 1886 til 1927.

Bildet av styre og forstanderskap anno 1914 viser at det også i Snåsa var mange personer som både var engasjert i bankledelsen og sentrale i kommunepolitikken. Her sees ordførerne Nils Muus (nr 4 sittende), Lorents Seem (nr 5 sittende), Ole Eggen (nr 6 sittende), Butulf Brønstad (nr 8 sittende), Erik Belbo (nr 2 stående) og Emil Mona (nr 3 stående).
Banken hadde lokale i Vinje skole fra 1886 til 1909, deretter hos Sivert Brendahl på Bostad og fra 1931 hos Olav Granamo i Viosen. Fra 1964 hadde banken kontorer i det nye herredshuset ved Snåsa stasjon.

Etter Ole Eggen var Peter Finsaas (1927-1948) og Arvid Mølnvik (1948-1974) kasserere i banken. Mølnvik var fra 1964 den første med tittelen banksjef. Styreformann var vært Ola Five (1886), Erik Belbo (1886–88, 1890–1906), Nils Muus (1889, 1907–13), Lorents Seem (1914–30), Lorents Belbo (1930), Nikolai Kjenstad (1931-35), Arne H. Five (1936-54), Olai Oldernes (1955-63), Ivar Støvra (1964), Birger Belbo (1965-74), Konrad Moum (1975), Odd Eggen (1976-82) og Per E. Skaanes (1983-85).

Banken slo seg i 1980 sammen med Verdal Sparebank, Steinkjer Sparebank og Inderøy Sparebank til Sparebanken Inn-Trøndelag, som fra 1988 ble en del av SpareBank 1 SMN.

Referanser
----------

1. ↑   www.nb.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Jørn Sandnes (1986). *Bank i bygda : Snåsa sparebank 100 år*. Sparebanken Inn-Trøndelag.
3. ↑  Sandnes, Jørn (1960). *Snåsaboka. 2. Bygdehistorien etter år 1800*. Kommunen. s. 295–298.
**Fri energi** er et begrep innen I termodynamikken som betegner den mengden nyttig energi man kan få ut av et termisk system i form av
mekanisk, elektrisk eller annen form for arbeid. Systemet har alltid en indre energi, men denne kan ikke uten videre benyttes til praktiske formål. For eksempel inneholder verdenshavene store mengder varmeenergi som man kunne tro kunne benyttes som en energikilde. Det ville være tillatt ifølge termodynamikkens første hovedsetning som sier at en energiform er ekvivalent med en annen. Men termodynamikkens andre hovedsetning kommer inn som en begrensing og gjør en slik utnyttelse ikke uten videre mulig. I alle prosesser er det bare en del av den tilgjengelige energien som man kan gjøre bruk av. Denne delen blir kalt den fri energi da den er tilgjengelig.

Mengden fri energi som kan utnyttes i en prosess som skjer under konstant volum *V*, ble først funnet av den tyske fysiker Hermann von Helmholtz. Er *U* den indre energien når systemet har absolutt temperatur *T*, og *S* dets entropi, så er Helmholtz fri energi *F = U - TS*. Da de fleste prosesser i kjemien skjer under konstant trykk, viste den amerikanske fysiker Josiah Willard Gibbs at da er den frie energien gitt som *G = H - TS* hvor *H = U + PV* er systemets entalpi. Dette er definisjonen av Gibbs fri energi som spiller en sentral rolle i alle kjemiske reaksjoner. Hver partikkel i et system har en Gibbs fri energi som er lik systemets kjemiske potensial, i.e. *μ = G/N* hvor *N* er antall partikler i systemet. For relativistiske systemer er ikke partikkeltallet *N* veldefinert da partikler kan skapes ved pardannelse og forsvinne ved annihilasjon. Slike systemer vil derimot være spesifiserte ved de termodynamiske variable *T*, *P* og *μ* og har en veldefinert Landau fri energi *Ω*. Den har en volumtetthet som er det negative trykket, i.e. *P = - Ω/V*.

Det er nyttig å vite at begrepet «fri energi» er utdatert, og at når disse begreper blir brukt i høyere utdanning blir kalt for «Helmholtzs energi» og «Gibbs' energi».

Referanser
----------

1. ↑  Helbæk, Morten og Kjelstrup, Signe (2006). «4». *Fysikalsk kjemi, 2. utg*. NTNU: Fagbokforlaget. s. 163–206. ISBN 978-82-450-0404-5. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
***Clinocarinispa*** er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

Middelsstore (ca. 7-8 millimeter), avlange, brungule og svarte bladbiller. Hodet er nokså lite, antennene kraftige, holdes gjerne samlet og framoverrettet. Pronotum er avrundet trapesformet, fint punktert. Antennene består av 11 ledd og er noe spoleformede. Dekkvingene er jevnbrede og har 8 punktstriper og tre opphøyde lengderibber, rundede i spissen med fine tenner.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Disse artene holder seg gjerne til én eller noen få vertsarter, larvene minerer i bladene til de samme plantene som de voksne gnager på. Artene lever på planter i flere ulike familier.

Utbredelse
----------

Slekten er kjent fra Trinidad i nord til Paraguay i sør.

Systematisk inndeling
---------------------

Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene. Noen ganger blir noen asiatiske slekter også plassert i Chalepini.

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
					- stamme **Chalepini** Weise, 1910
						* slekten ***Clinocarinispa*** Uhmann, 1935
							+ *Clinocarinispa bisbicarinata* Uhmann, 1935
							+ *Clinocarinispa debeauxi* Uhmann, 1940
							+ *Clinocarinispa fasciata* (Weise, 1910)
							+ *Clinocarinispa fasciatipennis* (Pic, 1932)
							+ *Clinocarinispa humeralis* (Fabricius, 1801)
							+ *Clinocarinispa plaumanni* Uhmann, 1938
							+ *Clinocarinispa sauveuri* (Chapuis, 1877)
							+ *Clinocarinispa subhomalina* Uhmann, 1938
							+ *Clinocarinispa transversa* Uhmann, 1963
							+ *Clinocarinispa vinculata* (Weise, 1905)

Litteratur
----------

* *Clinocarispa* på ITIS
* Hispines of the World - *Clinocarinispa*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Clinocarinispa* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
* (en) Chalepini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
**Jan Schneider** (født 27. desember 1919 i Molde, død 22. mars 2004 i Spania) var en norsk frontkjemper under andre verdenskrig.

Schneider hadde norsk befalsutdanning før krigen fra 5. divisjons befalsskole i Trondheim fra 1939, og da krigen kom til Norge gikk nesten hele familien inn i Nasjonal Samling. Schneider meldte seg til Regiment Nordland i februar 1941 og ble beskikket til SS-Unterscharführer. Han deltok i Operasjon Barbarossa fra 29. juni 1941 inntil han senhøsten 1942 ble kommandert til forberedelseskurs ved SS-Junkerschule i Bad Tölz. I perioden 1. februar til 31. juli 1943 gjennomgikk han *9. Kriegs-Junker-Lehrgang* på SS-Junkerschule i Bad Tölz i Bayern.

Han tjenestegjorde i perioden mars 1941 til mars 1944 ved Østfronten både i 5. SS-Panzer-Division «Wiking» og fra sommeren 1943 som troppsfører ved 1./Panzer Abteilung 11 Hermann von Salsa – panserbataljonen innen 11. SS Pansergrenaderdivisjon «Nordland‎» fram til han ble dimittert i november 1944. 1. september 1943 ble han forfremmet til SS-Untersturmführer.

Han ble under landssvikoppgjøret i 1947 dømt til 10 års tvangsarbeid.

Schneider var sønn av Hans Jakob Sparre Schneider, valgt ordfører i Molde i perioden 1928–1930 og seinere innsatt som NS-ordfører i 1941.

Utmerkelser
-----------

* Tysklands flagg Jernkorset av 1. klasse
* Tysklands flagg Jernkorset av 2. klasse
* Tysklands flagg Såretmerket i sort
* Tysklands flagg Såretmerket i sølv
* Tysklands flagg Panserkampmerket i sølv
* Tysklands flagg Østfrontmedaljen
* Tysklands flagg Nærkampspennen i sølv

Fra desember 1944 var han i Norge for å bygge opp en ny SS-enhet, *SS-Jagdverband Nord-West* i Norge, noe som viste seg lite vellykket. Han ble arrestert den 7. mai 1945 i forbindelse med den tyske kapitulasjonen, av en av deltakerne i enheten, Fredrik Brekke som var dobbelagent.

Etter krigen ble han dømt til åtte års fengsel for landssvik, og ble løslatt etter seks år. Han arbeidet deretter som snekker.

Referanser
----------

1. ↑   Aftenposten, type referanse dødsannonse, utgitt 24. mars 2004, besøkt 17. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6  Brenden, et al.: side 258-260
3. ↑  Brenden, et al.: side 37
4. ↑  Bergens Tidende, mandag 24. juni 1946
5. ↑  «Ministerialbok for Molde prestegjeld 1917–1929, post 23».

Litteratur
----------

* Geir Brenden, Tommy Natedal og Knut Flovik Thoresen: *Norske offiserer i Waffen-SS*, Forlaget Historie & Kultur 2012, ISBN 978-82.92870-64-8

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |

Portal: Andre verdenskrig
Snuten på en borzoi er lang
Snuten på en villkatt er kort
**Snute** eller **snuteparti** er i biologisk sammenheng en forlengning av kjevene og (som regel) pusteåpningen/nesen som vokser ut foran i ansiktet på mange dyr, for eksempel landpattedyr som mårdyr, svinedyr, hundedyr og kattedyr, og sjøpattedyr som hvaler, seler og sjøkyr. Pusteorganet inngår i åndedrettssystemet.

Også om andre dyr, som insekter og fisk snakkes det om snuter. Snutebiller er et kjent eksempel fra insektverdenen, mens pansermaller er fisk som gjerne beskrives som lang- eller kortsnutede.

I tilfeller hvor pusteåpningen/nesen ikke er en del av snuten, hender det at man kaller snuteforlengelsen et nebb (hvalnebb) og selve nesen et blåsehull. Mange hvalarter, eksempevis nebbhvaler og delfiner, er eksempler på dette, men betegnelsen er kun en beskrivelse av den evolusjonære utformingen snuten har fått.

Andre betydninger
-----------------

Snute kan som begrep også brukes i andre sammenhenger, for eksempel til å beskrive framparten av et objekt. Snuten på en bil refererer i så måte til den fremre delen av kjøretøyet og inkluderer gjerne alt fra frontruten og torpedoveggen (veggen mellom kupéen og motorrommet) og framover (se snutebil). 
Snuten på en båt omfatter gjerne baugen.

Se også
-------

* Nebb
* Nese
* Snabel
* Tryne
* Mule

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Charles Sumner Axtell** (født 29. januar 1859 død 24. november 1932) var en amerikansk skytter som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Axtell ble olympisk mester i skyting under OL 1908 i London. Han var med på det amerikanske laget som vant lagskytingen med pistol 50 yards med 1914 poeng foran Belgia med 1863. De andre på laget var James Gorman, Irving Calkins og John Dietz. Det var sju lag med fire mann på hvert som deltok i konkurransen som ble gjennomført 11. juli. Axtell skjøt 468 poeng som var det svakeste resultatet på det amerikanske laget. I den individuelle konkurransen, pistol 50 yards, kom han på fjerdeplass med 480 poeng.

OL-medaljer
-----------

* 1908 Storbritannias flagg London – Gull **Gull** i skyting, 50 yards pistol, lagskyting (USA)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Charles Axtell – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Charles Axtell – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Charles Axtell – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
***Snut, snut, kaffegrut***, org. *Polis, polis, potatismos!* (1970) er en roman av forfatterparet Sjöwall & Wahlöö i deres krimserie om Martin Beck og hans team. Boken er den sjette i serien *Roman om en forbrytelse* (*Roman om ett brott*). *Snut, snut, kaffegrut* er den siste norske tittelen. Samme roman har tidligere fått den norske tittelen: *Purk, purk, sur agurk*.

Den svenske tittelen på boken blir forklart i en scene hvor Gunvald Larsson skjente på de forferdelig late politimennene Kristansson og Kvant. De to politimennene hadde, i stedet for å adlyde ordre om å arrestere en mistenkt på Arlanda lufthavn, kranglet med en mann som var sammen med sin tre år gamle sønn. Sønnen hadde ropt «Polis, polis, potatismos!» til de to politimennene mens de spiste pølse i brød med potetmos i en grillbar. Det refereres til et vanlig rim: «Polis, polis, potatisgris».

Handling
--------

En velkjent forretningsmann blir skutt ved et middagsbord foran kollegene sine ved Savoy Hotell i Malmö sør i Sverige. Høyt plasserte personer i regjeringsapparatet mistenker at det foregår et skittent spill. Martin Beck blir kalt ned til Malmö siden det lokale politiet ikke blir ansett å være i stand til å løse saken.

Filmatisering
-------------

I 1993 hadde filmen *Polis polis potatismos* premiere. Den var en svensk/tysk samproduksjon, og ble regissert av Pelle Berglund, med Gösta Ekman i hovedrollen som Martin Beck.

  

Portaler: Litteratur | Sverige

| * v
* d
* r
*Roman om en forbrytelse* av Sjöwall & Wahlöö |
| --- |
| Maj Sjöwall • Per Wahlöö |
| Bøkene | *Roseanna* • *Mannen som gikk opp i røyk* • *Mannen på balkongen* • *Døden tar buss* • *Brannbilen som forsvant* • *Snut, snut, kaffegrut* • *Mannen på taket* • *Det lukkede rom* • *Politimorderen* • *Terroristene* |
| Filmatisering | *Roseanna* (1967) • *The Laughing Policeman* • *Mannen på taket* • *Mannen som gick upp i rök* • *Brannbilen som forsvant* • *Det slutna rummet* • *Roseanna* (1993) • *Polis polis potatismos* • *Mannen på balkongen* • *Politimorderen* • *Stockholm Marathon* |
| Hørespill | Døden tar buss (2007) |