recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Svarthukfjellet på kartet over SvalbardSvarthukfjelletSvarthukfjelletSvarthukfjellet på kartet over Svalbard
**Svarthukfjellet** er en fjellformasjon som utgjør den sydøstligste delen av Edgeøya på Svalbard. Denne delen av øya består av sorte skiferbergarter som har gitt fjellet dets navn. På sentrale deler når fjellet opp i 357-8 moh. mens den nordvestlige delen når opp i 375 meter og i nordvest er den største høyden 368 meter.

Mot syd avsluttes fjellformasjonen i Svarthuken, en 260 meter høy fjellklippe som danner sydspissen på Egdeøya. Mot nord avgrenses Svarthukfjellet av Svarthukdalen som går som en passasje sydøst-nordvest over øya.

Fjellet fikk navn av engelske sjømenn på 1600-tallet på grunn av fargen på berget: *Negro Point*. I 2023 ble det norske navnet endret fra *Negerfjellet* til *Svarthukfjellet* etter rasismeanklagelser.

Referanser
----------

1. ↑  «Vil bevare Negerfjellet». *Svalbardposten*. 23. juli 2015. Besøkt 11. oktober 2022.
2. ↑  «Fjellet har et navn av de helt sjeldne». *Nordlys*. Besøkt 21. mars 2016.
3. ↑  «Polarinstituttet endrer tre stedsnavn på Svalbard etter rasismeanklager». *Dagsavisen.no* **(norsk)**. 12. mai 2023. Besøkt 13. mai 2023.
4. ↑  «Polarinstituttet bekrefter nå at Negerpynten blir Svarthuken». *NRK.no* **(norsk)**. 25. mai 2023. Besøkt 27. mai 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Negerfjellet *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt
* Dagbladet.no - Polarinstituttet vil bevare Negerfjellet, Negerpynten og Negerdalen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Norsk polarinstitutt
 |
I programmering er en **oppregningstype** en datatype som består av en mengde med navngitte verdier kalt *elementer* eller *medlemmer* av typen. Navnene på oppregningen er vanligvis identifikatorer som oppfører seg som konstanter i språket. En oppregnet type kan sees på som en degenerert disjunkt union av enhetstype. En variabel som har blitt erklært som oppregnet type kan tildeles hvilken som helst av de oppregnede medlemmene som verdi. Med andre ord har en oppregnet type verdier som er forskjellige fra hverandre, og som kan sammenlignes og tilordnes, men som ikke er spesifisert av programmereren å ha noen spesiell konkret representasjon i datamaskinens minne. Følgelig kan kompilatorer og kommandotolker representere dem vilkårlig. En oppregningstype ligner på en kategorisk variabel i statistikk. 

Et eksempel på en oppregningstype kan være *kortfarger* som har de fire medlemmene (fargene) *hjerter*, *ruter*, *kløver* og *spar*. Dersom en variabel er angitt å være *kortfarge* kan den anta 1 av disse 4 verdiene.

Selv om medlemmene vanligvis er forskjellige tillater noen programmeringsspråk å liste samme medlem opp flere ganger. Navnene på medlemmene trenger ikke være semantisk fullstendige eller kompatible i noen forstand. For eksempel kan en oppregnet kalt *farge* ha medlemmene *rød*, *grønn*, *sebra*, *manglende* og *bacon*. I noen språk defineres rekkefølgen av medlemmene til den oppregnede typen, mens i andre tilfeller er oppregningstyper uordnede. I andre tilfeller oppstår en implisitt rekkefølge fra kompilatoren som konkret representerer medlemmene som heltall.

Noen tellertyper kan være bygget inn i språk (primitiv datatype). Den boolske variabelen er for eksempel ofte en forhåndsdefinert oppregningstype med medlemmene *sann* og *usann*. Mange språk tillater brukere å definere nye oppregnede typer.

Verdier og variabler av en oppregningstype implementeres vanligvis med en heltallstype som den underliggende representasjonen. Noen språk, spesielt systemprogrammeringsspråk, lar brukeren spesifisere bitkombinasjonen som skal brukes for hvert medlem, hvilket kan være nyttig for effektivt å representere mendger med medlemmer som bitstrenger med fast lengde. I typeteori blir oppregningstyper ofte sett på som disjunkte unioner (*tagged unions*) av enhetstyper. Siden slike typer er av formen {\displaystyle 1+1+\cdots +1} kan de også skrives som naturlige tall.

Se også
-------

* Oppregning, et konsept i matematikk
Denne artikkelen omhandler stjernetegnet.  For stjernebildet, se Tvillingene (stjernebilde).
Illustrasjon hentet fra en astrologibok skrevet på 1600-tallet.
**Tvillingene** (latin: **Gemini**) (**♊︎**) er det tredje stjernetegnet i dyrekretsen, med opprinnelse fra stjernebildet Tvillingene. Det er et positivt foranderlig tegn. Under den tropiske dyrekretsen passerer solen dette tegnet rundt 21. mai og 21. juni. Stjernetegnet Tvillingene blir representert av tvillingene, Kastor og Polydevkes, kjent som Dioskurene.

Astrologi
---------

Tatt fra tvillingene som representerer det, stjernetegnet Tvillingene blir av astrologer betraktet som en av de viktigste stjernetegnene på grunn av den fanger noen grunnleggende «nivåer». For eksempel artikulerer den deres doble natur, en art med den såkalte lavere selv og høyere selv i tillegg til måten de er bilateralt symmetriske. Tvillingene blir også betraktet av tilhengere av astrologi som dyrekretsens mest tilpasningsdyktige tegn på grunn av den såkalte foranderlige energien som tillater individer innenfor dette tegnet den såkalte evnen til å se livet fra forskjellige vinkler.

Referanser
----------

1. ↑  «Gemini | constellation and astrological sign». *Encyclopedia Britannica* **(engelsk)**. Besøkt 10. januar 2021.
2. ↑  «Dioscuri | Greco-Roman deities». *Encyclopedia Britannica* **(engelsk)**. Besøkt 10. januar 2021.
3. ↑  Baker, Dr Douglas M. (26. april 2016). *Gemini - The Key to Your Inner Self* **(engelsk)**. Claregate Ltd. ISBN 978-1-910228-14-2.
4. ↑  Baker, Dr Douglas M. (26. april 2016). *Gemini - The Key to Your Inner Self* **(engelsk)**. Claregate Ltd. ISBN 978-1-910228-14-2.
5. ↑  Tierney, Bil (2001). *All Around the Zodiac: Exploring Astrology's Twelve Signs*. St. Paul i Minnesota: Llewellyn Worldwide. s. 81. ISBN 0738701114.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gemini (astrology) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |
| --- |
| Stjernetegn i **dyrekretsen** |
| Væren (Aries) | Tyren (Taurus) | Tvillingene (Gemini) | Krepsen (Cancer) | Løven (Leo) | Jomfruen (Virgo) | Vekten (Libra) | Skorpionen (Scorpio) | Skytten (Sagittarius) | Steinbukken (Capricorn) | Vannmannen (Aquarius) | Fiskene (Pisces) |
| Væren | Tyren | Tvillingene | Krepsen | Løven | Jomfruen | Vekten | Skorpionen | Skytten | Steinbukken | Vannmannen | Fiskene |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** NKC
 |
**Oppreisning** er et juridisk begrep som har to distinkte betydninger.

I erstatningsretten er oppreisning en betegnelse på at erstatning tilkjennes for en ikke-økonomisk skade. Dette reguleres i skadeserstatningsloven § 3-5, som fastsetter de nærmere vilkår. Det er et vilkår at det enten er snakk om skade på person, eller overtredelse av visse straffebud. Særlig praktisk her er bestemmelsene om sedelighetslovbrudd, trusler og legemskrenkelser. Det er videre et vilkår for å få tilkjent oppreisning at gjerningsmannen har handlet forsettlig eller grovt uaktsomt. Hensikten med oppreisning er å gi den forulempede en gjenopprettelse for skader som ikke kan verdsettes i penger, for eksempel psykiske belastninger og ærekrenkelser. Straffeprosessloven § 447 inneholder særlige regler om oppreisning for personer som er pågrepet eller fengslet for lovbrudd det senere viste seg at vedkommende var uskyldig i (justismord). I slike saker kan oppreisningsbeløpene ofte komme opp i store beløp, et eksempel er Liland-saken der oppreisning ble tilkjent med ti millioner kroner. Regler om oppreisning finnes også i enkelte andre særlover, se som eksempel åndsverkloven § 55 første ledd annet punktum. 

I prosessretten og forvaltningsretten betegner oppreisning at man får behandlet en klage (eventuelt anke eller kjæremål) til tross for at en frist som er satt for dette egentlig er oversittet. En forutsetning er at man godtgjør at en selv eller noen som representerer en ikke kan lastes for oversittelsen, eller at det foreligger «særlige grunner» for at klagen likevel blir prøvet. Et lignende prinsipp finnes i straffeprosessloven for anke og kjæremål.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Oppreisning i Store norske leksikon
2. ↑   Lovdata: *Domstolloven § 153*
3. ↑  Lovdata: *Forvaltningsloven § 31*
4. ↑  Lovdata: *Straffeprosessloven § 318*
5. ↑  Lovdata: *Straffeprosessloven § 379*

Se også
-------

* Billighetserstatning

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Charlie Chaplin som landstrykeren.
**Landstrykeren** (eller «**The Tramp**» fra engelsk) var den mest kjente og minneverdige filmfiguren til Charlie Chaplin. Skikkelsen har etter hvert blitt ikonisk i stumfilmhistorien. *Landstrykeren* er også tittelen på en film med Chaplin i hovedrollen, som ble utgitt i 1915.

Landstrykeren er barnlig og klønete, men samtidig veldig godhjertet. Han blir skildret som en fant, som forsøker å oppføre seg som en gentleman, men som i virkeligheten har veldig lav status. Han tar alt av betalende arbeid som er ledig, men bruker også sin listighet til å overleve og unnslippe de strenge autoritetsfigurene som ikke tolerer oppførselen hans. Figuren ble svært sjeldent navngitt i Chaplins filmer, men han ble noen ganger kalt «Charlie».

Det amerikanske filminstituttet har kåret filmfiguren til filmhistoriens 38. beste helteskikkelse.

Referanser
----------

1. ↑  Hutchinson, Pamela (27. januar 2014). «Charlie Chaplin and the Tramp: the birth of a hero». *The Guardian*. Besøkt 18. mai 2018.
2. ↑  «AFI'S 100 YEARS...100 HEROES & VILLAINS». Det amerikanske filminstituttet. Besøkt 18. mai 2018.

Eksterne lenker
---------------

* The evolution of Charlie Chaplin's Tramp hos *Los Angeles Times* (24. januar 2014)
**Marianne von Werefkin** (russisk Марианна Владимировна Верёвкина) (født 29. augustjul./ 10. september 1860greg. død 6. februar 1938) født **Marianna Vladimirovna Verjovkina** var en russisk-sveitsisk kunstmaler.

Liv og virke
------------

Marianne von Werefkin ble født i Tula i Russland og vokste opp som datter av kommandanten for tsar-regimentet i Jekaterinburg. I 1880 ble hun elev av Ilja Repin, den fremste av de russiske realisme-malerne. Utviklingen som maler ble satt tilbake da hun ved et uhell skjøt seg selv i høyre hånd i 1888. 

I 1892 møtte hun Alexej von Javlenskij, som ønsket å gjøre henne til sin protésjé. I 1896 reiste hun sammen med Javlenskij til München. For å gi rom for Javlenskijs utvikling som maler lot hun selv være å male i nærmere ti år. 

Hun skapte sine første ekspresjonistiske verk i 1907. I disse fulgte hun Paul Gauguins og Louis Anquetins malerstil med «overflatemaling», men enkelte trekk i bildene viste og påvirkning fra Edvard Munch. I 1909 ble *Neue Künstlervereinigung München* (Münchens Nye Kunstnerforeining, NKVM) stiftet. Dette ble et forum for utstillinger og kunstdebatt.

To år senere, i 1911, ble gruppen *Der Blaue Reiter* dannet. Werefkin holdt sin første utstilling vinteren 1911/12. Werefkin og Javlenskij forlot NKVM og ble med i *Der Blaue Reiter*.

Ved utbruddet av første verdenskrig emigrerte de to til Sveits og bosatte seg i nærheten av Genève. Senere flyttet de til Zürich. I 1918 flyttet Werefkin til Ascona ved Maggioresjøen, hun og Javlenskij hadde da skilt lag. Hun grunnla i 1924 kunstnergruppen *Großer Bär*.

I sine senere år malte Werefkin reklameplakater for å kunne klare å forsørge seg.

von Werekin er begravet på den russiske gravlunden i Ascona.

Galleri
-------

* FamilienFamilien
* Den røde byenDen røde byen
* Høst (skole), 1907*Høst (skole)*, 1907

Referanser
----------

1. ↑   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 69006, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 29. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   SIKART, «Marianne von Werefkin», SIKART ID 4024517[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   RKDartists, «Marianne von Werefkin», RKD kunstner-ID 83648[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   (på nl) *RKDartists*, Wikidata Q17299517,

Eksterne lenker
---------------

* von Werefkin biografi Engelsk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** HDS **·** NKC **·** CiNii **·** SIKART
 |
Stangvik kirke
Båthavnen i Stangvik
Fjorden ved Stangvik
**Stangvik** (lokal uttale «stanjvikja») er ei grend ved Stangvikfjorden i Surnadal kommune på Nordmøre.

Det er opprettholdt et særpreget bygdesentrum i Stangvik, og mange hytter danner grunnlaget for et populært utfartsområde. Annethvert år arrangeres Stangvikfestivalen med vekt på klassisk musikk.

Det sentrale punkt i grenda Stangvik er kirken. Stangvik kirke er den tredje kirken på stedet, og kirkegården er fra middelalderen. Kirkestedet markerer at stedet i flere hundre år var midtpunkt i en stor fjordkommune som var basert på sjøen som ferdselsåre. Midt på 1900-tallet var dette forbi, veier og fergetrafikk hadde skapt et helt nytt kommunikasjonsmønster ved fjordene på Nordmøre og Schei-komiteen tegnet nye kommunekart. Den gamle kommunen Stangvik ble i 1965 delt i tre.

Historie
--------

Stangvik er en tidligere kommune i Møre og Romsdal opprettet i 1837 som Stangvik formannskapsdistrikt. Stedet var et sentralt kommunesentrum så lenge sjøen var den viktigste ferdselsåren.

Kommunegrensene ble justert en rekke ganger i siste del av 1800-tallet. 1. januar 1874 ble en del av Stangvik med 61 innbyggere overført til Tingvoll. 1. januar 1877 ble en del med 50 innbygger overført til Surnadal. 1. januar 1879 ble en del av Halsa med 260 innbyggere overført til Stangvik. Samme år ble også en del av Surnadal med 83 innbyggere ført over til Stangvik.

1. januar 1886 ble gården Møklegjerdet med 29 innbyggere overført fra Stangvik til Surnadal. 

1. mai 1895 ble Åsskard skilt ut fra Stangvik som egen kommune. Stangvik hadde 2 354 innbyggere etter delingen.

1. januar 1897 ble gården Sjøflot i Stangvik med 27 innbyggere overført til Surnadal kommune. 

1. januar 1965 ble Stangvik delt og slått sammen med andre kommuner. Hoveddelen av kommunen med 1 386 innbyggere ble slått sammen med Åsskard og Surnadal til den nye Surnadal kommune. Ålvundfjord krets som hadde 508 innbyggere, ble slått sammen med Sunndal kommune. Åsprong-Sandnes krets med 26 innbyggere ble slått sammen med Tingvoll kommune.

Referanser
----------

1. ↑   SSB publikasjon grenseendringer

Se også
-------

* Kommunesammenslåing

Eksterne lenker
---------------

* Stangvik Grendalag

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Association for Promoting Social Action (APSA)** er en indisk organisasjon som arbeider for å bedre barns levekår og grunnleggende rettigheter. Hovedformålet er å hjelpe vanskeligstilte barn, fattige og andre sårbare grupper i og utenfor slumområder i India. Organisasjonen ble stiftet i 1981 og driver sin virksomhet i byene Bangalore og Hyderabad. APSA jobber for å bekjempe barnearbeid og annen undertrykkelse gjennom flere ulike prosjekter. APSA er en partnerorganisasjon til den norske bistandsorganisasjonen FORUT.

Prosjekter
----------

### Nammane (vårt hjem)

Nammane er et krisesenter for barn med et akutt behov for hjelp, og er i tillegg et hjem for skoleelever ved Drømmeskolen. Hit kommer barnearbeidere, gatebarn og barn fra slummen for å få beskyttelse og skolegang.

### Drømmeskolen

Drømmeskolen er en barne- og ungdomsskole for barn som har blitt utsatt for grov utbytting. På denne institusjonen får barna mat, undervisning og trygghet. APSA tilbyr undervisning både på skolen og i slummen. Drømmeskolen ble ferdigstilt i 2004.

### Childline/Helpline

APSA har siden 2002 drevet en gratis nødtelefon for barn i Bangalore. Telefonen er et tilbud til barn som blir misbrukt, barn som er utsatt for menneskehandel (arbeid og prostitusjon), barn som er utsatt for seksuelle overgrep, barn som blir giftet bort før lovlig alder og barn som er blitt forlatt.

### Suraksha

Suraksha er et krise- og omsorgssenter for barn og unge. Navnet betyr «trygghet og beskyttelse». Senteret ble bygget i samarbeid med solidaritetslinjen *Globalt Perspektiv* ved Åsane Folkehøgskole i Bergen. Suraksha ble ferdigstilt i 2014.

Referanser
----------

1. ↑  «APSA». *www.apsabangalore.org*. Besøkt 11. januar 2016.
2. 1 2 3  «APSA - Association for Promoting Social Action | FORUT». *www.forut.no*. Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 11. januar 2016.
3. ↑  «Suraksha - nytt rehabiliteringssenter for barn og unge | FORUT». *www.forut.no*. Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 11. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* APSA
* FORUT - APSAs norske partnerorganisasjon
**API-tyngde** (engelsk: American Petroleum Institute gravity) er en dimensjonsløs måleenhet som viser tettheten til en væske sammenliknet med tettheten av vann. Enheten benyttes ofte i oljeindustrien, og gis ofte i grader API.

{\displaystyle API~tyngde={\frac {141,5}{SG}}-131,5}
der SG er spesifikk vekt:

{\displaystyle {\mbox{SG}}={\frac {\rho \_{\mathrm {stoff} }}{\rho \_{\mathrm {H} \_{2}\mathrm {O} }}}}
Den spesifikke vekten av petroleum kan beregnes basert på API-tyngden:

{\displaystyle SG\ {\mbox{ved}}~20^{\circ }{\mbox{C}}={\frac {141,5}{API~tyngde+131,5}}}
En tungolje med spesifikk tetthet på 1,0 (vann ved 20 °C) har en API på

{\displaystyle {\frac {141,5}{1,0}}-131,5=10,0^{\circ }{\mbox{API}}}

Klassifisering av råolje
------------------------

Råolje blir klassifisert som lett, midlere eller tung, basert på målt API-tyngde.

Lett råolje har API-vekt høyere enn 31,1 °API.

Midlere råolje har API-vekt mellom 22,3 °API og 31,1 °API.

Tung råolje har API-vekt under 22,3 °API.

Råolje med lavere API-vekt enn 10 °API blir kalt ekstra tung olje eller asfalt. Asfalt synker i ferskvann, mens olje flyter.

Asfalten som blir utvunnet fra oljesand i Canada har en API-vekt på omkring 8 °API. Det blir 'oppgradert' til API-vekt mellom 31 °API og 33 °API. Den oppgraderte råoljen kalles syntetisk råolje.

Olje med API-vekt mellom 40 og 45 oppnår de høyeste prisene. Over 45 °API er molekylkjedene kortere og av mindre verdi for raffineriene.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Victor H. Roos** (født 26. april 1888 - død 6. oktober 1964) var en amerikansk grunnlegger av flere flyfabrikker, mest kjent Cessna Aircraft Company.

Biografi
--------

Den eneste Bellanca JF bygget, står på National Air and Space Museum
En amerikansk Eaglet B-31
I 1917 var Roos distributør av Harley-Davidson motosykler i Omaha, Nebraska, og ble en av de største distributører i Midtvesten.

I 1922 kjøpte Roos og hans partner A. H. Retters flydeler fra *Maryland Pressed Steel Company* og dannet Roos-Bellanca Company (også kjent som Omaha Aircraft Company) for å bygge Giuseppe Bellancas monoplan, *Grumman JF Duck*. Bare ett eksemplar ble bygget, men det ble kjent for sin moderne design, og hans markedsføring med stunts som å arrangere bryllup i sitt fly i luften.. Selskapet ble oppløst i 1924.

I september 1927 kjøpte Clyde Cessna som nå hadde skilt lag med Walter Beech og etablerte Cessna-Roos Aircraft. Roos ble den nest største aksjonær i det nye selskapet som begynte å bygge de mest populære privatfly i verden. Roos forlot partnerskapet etter bare en måned, solgte tilbake sin interesse til Cessna og selskapet skiftet navn til Cessna-Aircraft i desember 1927.

I november 1927 ble eieren av Swallow Airplane Company, Moellendick insolvent etter å ha gått med på at Swallow skulle bygge *«Dallas Spirit»* på kreditt for å delta i Dole Air Race. Roos tok kontroll over selskapet, ble general manager, for deretter å forlate selskapet i 1928.

I 1928 sluttet Roos i American Eagle Aircraft Company som produserte flere Bellanca-konstruerte fly. Roos og partneren ble enig om å slå seg sammen med Lincoln-Page Aircraft Company og dannet American Eagle-Lincoln. De etablerte fabrikk på Fairfax Airport i Kansas City, Missouri, hvor han ble president. Selskapet fikk kort levetid og ble oppløst i under den store depresjonen. Roos grunnla deretter Victor H. Roos Aircraft Comoany som fortsatte å bygge American Eaglet. Med Roos' tillatelse bygget Ben Howard sitt berømte racerfly "Mr. Mulligan" på fabrikkens område etter at produksjon av Eaglet hadde opphørt.
Etter andre verdenskrig grunnla Roos *Automatic Coin Machine Company* i Kansas City for å bygge jukeboks-maskiner.

Referanser
----------

1. ↑  Victor H. Roos' grave site in Omaha, Nebraska
2. ↑  *Motorcycle illustrated*. 4. januar 1917.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
3. ↑  «Aerial age weekly, Volumes 15-16». 1923.
4. ↑  *Bellanca C.F.: the emergence of the cabin monoplane in the United States*.
5. ↑  Ross Smyth. *The Lindbergh of Canada: the Erroll Boyd story*.
6. ↑  Robert M. Kane. *Air Transportation*.
7. ↑  Joe Christy, LeRoy Cook. *American Aviation*.
8. ↑  Jay M. Price. *Wichita's legacy of flight*.
9. ↑  *Popular Aviation*. desember 1931.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
10. ↑  Donald M. Pattillo. *History in the Making 80 turbulent years in the American general aviation*.
11. ↑  *American Aviation Historical Society journal, Volumes 33-34*. 1988.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
12. ↑  *Billboard*. 31. august 1946.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Victor Pemberton** (født 11. oktober 1931 i Islington, død 13. august 2017) var en britisk forfatter og TV-produsent.

Pemberton har skrevet manus for flere hørespill for BBC og TV-serier for BBC og ITV, inkludert *Doctor Who* og *The Adventures of Black Beauty*.

Han jobbet også på den britiske versjonen av *Fragglene* (fra og med den andre sesongen) og flere uavhengige dokumentarer, slik som *Gwen: A Juliet Remembered*, som var en Emmy i 1989. Den handlet om teaterskuespillerinnen Gwen Ffrangcon-Davies.

Pemberton har også hatt flere mindre roller i TV-serier i begynnelsen i sin karriere. Han skrev flere romaner som foregår i London etter suksessen med det selvbiografiske hørespillet *Our Family*.

Pemberton vokste opp i Islington i London og bodde flere år i Essex. Han bor nå i Spania, hvor han fremdeles skriver romaner.

Doctor Who
----------

Pemberton skrev historien *Fury from the Deep* (han skrev også boken basert på den for Target Books), som var basert på et hørespill kalt *The Slide*, med Roger Delgado. Han var også manusredigerer på historien *The Tomb of the Cybermen*. Han spilte også en vitenskapsmann i historien *The Moonbase* (1967).

Referanser
----------

1. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 1396100, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Internet Speculative Fiction Database, ISFDB forfatter-ID 3700, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Find a Grave, Find a Grave 182385230, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   «Victor Pemberton 1931-2017»[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Victor Pemberton på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** ISNI **·** NKC **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
Lyns vinnerlag i NM i fotball 1908. Bak fra venstre: L. Syvertsen (reserve), Knut Heyerdahl-Larsen, Victor Nysted, Nikolai Ramm Østgaard, Rolf Maartmann, Erling Maartmann og Th. Aasgaard (formann); i midten: Henning Wiese, Erling Lorck og Henrik Nordby; foran: Hjalmar Syversen, August Heiberg Kahrs og Olav Thygesen.  Foto: Gustav Borgen 
**Victor Berglund Nysted** (født 21. februar 1889, død 23. desember 1949) var en norsk fotballspiller. Han spilte i Norges aller første fotballandskamp i 1908, hvor Norge tapte 11-3 for Sverige i Göteborg. I denne kampen var Nysted og Gjøvik-Lyn-spilleren Frithjof Skonnord de eneste norske spillerne som ikke representerte Mercantile. Nysted spilte også en landskamp i 1911, hvor han scoret det norske målet i en kamp som endte 4-1 til Sverige. Han spilte klubbfotball for Lyn og ble norgesmester fire år på rad, i 1908, 1909, 1910 og 1911. I 1910-finalen skåret han tre mål. Nysteds foretrukne posisjon var senterforward.

Nysted var i 1903 med på å stifte gutteklubben *Tormod* på St. Hanshaugen i Oslo. Denne klubben gikk i 1905 inn i Lyn, noe som bidro til Lyns dominans de påfølgende år.

Referanser
----------

1. ↑  Per Jorsett (1999). *Cupen*. [Oslo]: Stenersens forlag. s. 13. ISBN 8272012758.
2. ↑  «Sverige - Norge 11-3». Norges Fotballforbund. Besøkt 30. november 2012.
3. ↑  «Sverige - Norge 4-1». Norges Fotballforbund. Besøkt 30. november 2012.
4. ↑  «Lyn - Odd 4 - 2(1 - 1) eeo.». Lyn. Besøkt 1. desember 2012.
5. ↑  J.R. (27. desember 1949). «Victor Nysted død». *VG*.
6. ↑  Niels Morten Foss (24. desember 2011). «Lynpionérene del 7». lyn1896.no. Arkivert fra originalen 29. juni 2012. Besøkt 30. november 2012.
**«So Glad You're Mine»** er en sang fra 1946, skrevet av Arthur «Big Boy» Crudup. Den mest kjente versjonen av den er med Elvis Presley.

Arthur Crudups versjon er spilt inn som en blueslåt, 22. februar, 1946. Den ble utgitt som 78-plate av RCA Victor i september 1946.

Elvis Presley, som allerede hadde plukket opp «That 's All Right (Mama)» og «My Baby Left Me» fra den samme Crudup, spilte inn denne sangen på rock and roll-måten, 30. januar 1956 i New York. Den ble utgitt av RCA Records 19. oktober på albumet *Elvis*, og senere i desember også utgitt på en EP med tittelen *Elvis, Volume II*.

Andre versjoner
---------------

Sangen ble også utgitt som markante versjoner av:

* Vince Taylor and his Play-boys på EP’en *So Glad Your Mine* (1961)
* Sleepy John Estes med tittelen (So Glad I'm Livin') på albumet *Broke and Hungry* (1964)
* Shakin 'Stevens på hans selvtitulerte album (1978)
* Sonny Burgess på singel (1978)
* Tim Hardin på albumet *Hang on a Dream*, The Verve Recordings (1994)
* Peter Case på albumet *Peter Case Sings Like Hell* (1994)
* Junior Wells på albumet *Come on in This House* (1996)
**Victor Clément Georges Philippe Loret** (født 1. september 1859 i Paris, død 3. februar 1946 i Lyon) var en fransk egyptolog.

Liv og virke
------------

Victor Loret var sønn av organisten Clément Loret. Han studerte under Gaston Maspero ved École pratique des hautes études. 

I 1881 reiste Loret til Egypt, der han virket ved det mot slutten av 1885 grunnlagte Mission archéologique française i Kairo. Han arbeidet en tid for egyptologen Eugène Lefébure med innskrifter oppdagert i Kongenes dal og andre thebanske graver. Fra 1886 til 1897 underviste han i egyptologi ved Universitetet i Lyon. Fra 1897 til 1899 var han generaldirektør ved den egyptiske oldsaksmyndighet. Årene 1898 og 1899 oppdaget han gravene til faraoene Thutmosis I (KV38), Thutmosis III (KV34) og Amenophis II (KV35), tre av de eldste og viktigste av gravene i Kongenes dal. 

Flere kongelige mumier var blitt flyttet til KV35 for å beskytte dem mot gravrøvere av Amun-ypperstepresten Pinedjem under det 21. dynasti.

Oppdagelsen av de følgende graver i Kongenes dal tilskrives Victor Loret: KV32, KV33, KV35, KV36, KV38, KV40, KV41 og KV42. Hans krav på også å ha oppdaget KV34 er blitt betvilt av noen egyptologer som mener at den ære må gå til en av hans lokale formenn.

Fra 1900 til 1929 underviste han igjen ved Universitetet i Lyon.

Publikasjoner
-------------

* *Le tombeau d'Aménophis II et la cachette royale de Biban el-Molouk*, n°3, pp.98-112, BIE, Le Caire, 1899.
* *Le tombeau de Thoutmès III à Biban el-Molouk*, n°3, pp.91-97, BIE, Le Caire, 1899.
* Avec A. Bonnet, *L'oryx dans l'ancienne Égypte, étude sur le nom égyptien de l'oryx*, H. Georg, Lyon, 1908.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6dc89nm, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 3. mai 2014[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Morris L. Bierbrier: *Who was who in Egyptology.* 4th revised edition. Egypt Exploration Society, London 2012, ISBN 978-0-85698-207-1, s. 337-338.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Verk av og om Victor Loret i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
* Dictionnaire critique des historiens de l’art

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ULAN **·** NKC **·** Botanist **·** BNE
 |
**Aserbajdsjans statssekretær** (aserbajdsjansk: *Azərbaycanın Dövlət Katibi*) var en politisk stilling, som eksisterte fra 1991 til 1994.

Stillingens betydning økte med tiden. Under president Heydar Aliyev i 1993 steg den til å bli nummer to etter statsoverhodet. Tadeusz Swietochowski skrev: *«Helt klart er Aserbajdsjans nummer to-person Lalə-Şövkət Hacıyeva, hvis tittel er statssekretær....»*

Şövkət fortalte om stillingens omfang i et intervju med magasinet *Azerbaijan International:* «Der er en stor forskjell mellom USAs Secretary of State [utenriksminister] og Aserbajdsjans. Vår statssekretær er egentlig mer som en visepresident. Men samtidig er også rollene og ansvaret til den amerikanske visepresidenten og den aserbajdsjanske visepresidenten helt forskjellige. Mitt ansvar dekker alle aspekter ved statsstyret – fra strategi og ideologi til krig, forsvar og økonomi. Jeg har hånd om alle alle disse. Jeg må kontrollere og overvåke alt som foregår i hele landet. Jeg leder også alle presidentens rådgivere. Og naturligvis er der internasjonale relasjoner. Presidenten og jeg arbeider sammen og fatter avgjørelser. Hvis han reiser ett eller annet sted utenfor landet, hviler statsstyrets ansvar på meg. Så faktisk har jeg mer ansvar enn USAs visepresident. Imidlertid, ifølge grunnloven: Hvis noe skulle hende med presidenten, Gud forby, så er det parlamentets overhode som tar presidentens plass – ikke statssekretæren».

I januar 1994 skrev Lalə Şövkət et avskjedsbrev i protest mot regjeringens korrupsjon. Etter hennes fratreden har ikke stillingen vært besatt.

| Bilde | Navn(født–død) | Embetstid |
| --- | --- | --- |
|  | **Tofiq İsmayılov**(1933–1991) | 1991(døde) |
|  | **Midhət Abasov**(1926–2012) | 1991–1992 |
|  | **Pənah Hüseynov**(1957–) | 1992–1993 |
|  | **Əli Kərimli**(1965–) | 1993 |
|  | **Lalə Şövkət**(1951–) | 1993–1994 |

Referanser
----------

1. ↑  Swietochowski, Tadeusz (1993). «The Spirit of Baku». Besøkt 7. april 2018.
2. ↑  «An Interview with Azerbaijan's New Secretary of State». Besøkt 7. april 2018.
***Pyro*** er et norsk musikkprogram som gikk på NRK Radio fra 2002 til 2015. Programmet konsentrerte seg om den hardere del av rocken, noe som innbefattet mange låter fra musikksjangere som Heavy Metal, Death Metall, Black Metall, Trash metall og lignende. Programledere var Asbjørn Slettemark og Totto Mjelde. *Pyro* ble sendt på P3 og gikk tirsdager mellom kl 22 og 24.

Programmet ble besluttet nedlagt fordi fordi utviklingen de senere år viste at unge folk ikke lenger var så opphengt i sjanger som tidligere.

Første sending gikk på lufta den 7. september 2002. Programmet gikk opprinnelig på lørdager og hadde en varighet på en time. Etter en tid ble det flyttet til tirsdager og utvidet til to timer. Siste program ble sendt den 7. juli 2015, som forøvrig var sending nummer 666.

Referanser
----------

1. ↑  «Om Pyro». *Pyro* **(engelsk)**. P3. 1. april 2008. Besøkt 15. januar 2019.
2. 1 2  Dagbladet - NRK legger ned «Pyro» (12.6.2015) «Rock- og metallprogrammet «Pyro» på NRK P3 blir borte 7. juli, etter 13 år og nøyaktig 666 sendinger.»

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside
***So Long Letty*** er en amerikansk stumfilm-komedie fra 1920, regissert av Al Christie. Filmen er basert på en musikal fra 1916, av Oliver Morosco og Elmer Blaney Harris.

Handling
--------

Harry Miller er glad i fest og sene kvelder på byen. Men hans kone Grace trives best hjemme, og er bedrøvet over ektemannens villfarne væremåte. Deres naboer er stikk motsatt. Tommy Robbins (spilt av Walter Hiers) trives best hjemme. Men hans kone Letty foretrekker sosiale sammenkomster og dansing. Harry og Tommy legger en plan for å løse problemene deres; De tar ut skilsmisse fra konene sine, og bytter kone.

Men konene deres overhører denne planen, og de går med på forslaget - men de har også sin egen plan. De foreslår en prøveperiode på en uke med platonisk ekteskap, hvor konene gjør alt de kan for å gjøre deres nye potensielle ektemaker ulykkelige. Til slutt er begge ektemennene fornøyde med konene de opprinnelig hadde giftet seg med.

Skuespillere
------------

* T. Roy Barnes som Harry Miller
* Colleen Moore som Grace Miller
* Walter Hiers som Tommy Robbins
* Grace Darmond som Letty Robbins

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 17. mai 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) So Long Letty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) *So Long Letty* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *So Long Letty* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *So Long Letty* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Steps Ahead** er en amerikansk jazz-fusiongruppe ledet av vibrafonisten Mike Maneri.

Bandets besetning har inkludert mange anerkjente jazzmusikere som Michael Brecker, Mike Stern, Peter Erskine, Eddie Gomez, Victor Bailey og Steve Smith. Første album under navnet Steps Ahead kom ut i 1983 på Elektra Records. Den norske komponisten og saxofonisten Bendik Hofseth overtok for Michael Brecker før innspillingen av albumet N.Y.C. i 1989. 
Steps Ahead var, sammen med Mike Stern Band, hovedattraksjoner på Vossajazz i 1990.

Diskografi
----------

* 1983 Steps Ahead
* 1985 Modern Times
* 1986 Magnetic
* 1986 Live in Tokyo
* 1989 NYC
* 1992 Ying Yang
* 1994 Vibe

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Steps Ahead på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Steps Ahead på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Steps Ahead på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Steps Ahead på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Steps Ahead på AllMusic Rediger på Wikidata

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Sterke Coloumb vekselvirkninger** i metaller skyldes gjensidige elektrostatiske påvirkninger mellom elektroner. Elektroner etterlever Pauli's prinsipp som forbyr elektroner på samme sted å ha samme spinn. Dette prinsippet favoriserer ikke-magnetisme. Men elektrostatiske påvirkninger gjør også at elektroner frastøter hverandre, noe som kan føre til at alle elektronene retter seg inn etter hverandre slik at deres samelede spinn fører til en netto magnetisk kraft, som i jern.

Den sjeldne jordarten cerium har mange partikler med halvtallig spinn, noe som gjør at den befinner seg i grenselandet mellom magnetisme og ikke-magnetisme, og har mindre områder med stor ustabilitet som svinger mellom å være magnetriske og ikke magnetiske. Dette gjør at en liten ytre påvirkning, f eks med magnetisme eller strøm, kan føre til at cerium blir magnetisk og får store endringer i sine fysiske egenskaper. Cerium, og noen andre sjeldne jordtyper, har derfor blitt svært interessante for forskere på jakt etter materialer med hittil ukjent egenskaper som kanskje kan åpne for nye anvendelser innen informasjonsteknologi og nanoteknologi. Viktigheten av dette forskningsområdet vises blant annet ved at Lars Onsagers professorat for 2008 er tildelt for internasjonal viktig forskning på sterke Coloubm vekselvirkninger.
**Sterilitet** betyr ufruktbarhet og forekommer både hos mennesker, dyr og planter, og er fraværet av evnen til å bære frem barn/frukt. Det omvendte av sterilitet er fertilitet.

Sterilitet hos mennesket
------------------------

Et par blir definert som infertile dersom kvinnen ikke har blitt gravid etter tolv måneder med ubeskyttet samleie, eller etter seks måneder dersom kvinnen er over 35 år, eller kvinnen ikke klarer å bære fosteret frem til fødselen.

Sterilitet hos mennesket kan ha en rekke årsaker, som medfødte feil eller sykdommer.

### Mannen

Hos mannen kan sterilitet skyldes medfødte feil ved kjønnsorganenes bygning eller deres funksjon. Sykdommer, spesielt gonoré og kusma som har angrepet testiklene, samt genitaltuberkulose, men også andre sykdommer og skader av kjønnsorganene, kan føre til sterilitet. Psykiske faktorer kan være av betydning, og impotens kan også være årsaken. Sædvæsken vil derfor ikke inneholde nok bevegelige, befruktningsdyktige spermier. Sædvæskens sammensetning for øvrig kan også være uheldig sammensatt.

### Kvinnen

Hos kvinner kan sterilitet skyldes medfødte feil eller sykdommer, spesielt i egglederne, slik at egget ikke kan passere etter eggløsning. Betennelse i egglederne etter abortinngrep eller gonoré og hormonforstyrrelser kan også gi sterilitet.

Faktorer relatert til kvinnelig sterilitet er (ufullstendig oversikt):

* Generelle faktorer
	+ Diabetes mellitus, skjoldbruskkjertel-sykdommer, binyre-sykdommer
	+ Signifikante lever- og nyre-sykdommer
	+ Psykologiske faktorer

Sterilitet hos blomster
-----------------------

Hos blomster forekommer sterilitet når det ikke dannes befruktningsdyktige kjønnsceller. Pollenbærerne (støvbærerne) kan være sterile slik at det ikke dannes pollen, eller frøemnene kan slå feil.

Hos noen kurvblomstrende, for eksempel georginer, er randblomstene sterile.

Kilder
------

Aschehoug og Gyldendals STORE NORSKE leksikon, 3. utgave, 2. opplag, 1998

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis
 |
***Q*** (også kjent som ***The Winged Serpent*** og ***Q - The Winged Serpent***) er en skrekkfilm fra 1982. Den er skrevet og regissert av Larry Cohen, og medvirker Michael Moriarty, Candy Clark, David Carradine, og Richard Roundtree.

Handling
--------

Rapporter om en flyvende skapning over New York blir ignorert av politiet frem til skapningen begynner å snappe mennesker fra takene i byen. Detektiv Shepard blir satt på saken, og finner snart ut at skapningen kan være en reinkarnasjon av "Quetzalcoatl", en aztekergud. Den eneste personen som vet hvor skapningens reir befinner seg er forbryteren Jimmy Quinn (Michael Moriarty), som bestemmer seg for å presse penger ut av byen mot informasjon om monsterets lokasjon.

Personell
---------

* Michael Moriarty som Jimmy Quinn
* Candy Clark som Sailor Joel
* David Carradine som Dr. Shepard
* Richard Roundtree som Sergeant Powell
* James Dixon som Lieutenant Murray
* Malachy McCourt som Commissioner Nick McConnell
* Fred J. Scollay som Captain Fletcher
* Peter Hock som Detective Harold Kipps
* Ron Cey som Officer Hoberman
* Mary Louise Weller som Mrs. Pauley

Produksjon
----------

Filmen ble spilt inn på stedet i og rundt Chrysler Building i New York, og brukte bygningens interør som hovedlokasjon. Musikken ble komponert av Robert O. Ragland, og filmplakaten ble illustrert av Boris Vallejo.

Slagordet for filmen var «Its name is Quetzalcoatl... just call it Q, that's all you'll have time to say before it tears you apart!»

Utgivelse
---------

Filmen ble lansert på kinoer i USA gjennom United Film Distribution Company i oktober 1982. Den tjente inn rundt $255 000 den første helgen.

Filmen ble senere gitt ut på VHS gjennom MCA/Universal Home Video. I 2003 ble filmen gitt ut på DVD gjennom Blue Underground.

Roger Ebert ga filmen 2½ stjerner i hans anmeldelse, og skrøt meget om Moriartys fremstilling i filmen. Han viser til da filmanmelderen Rex Reed møtte produsenten av Q, Samuel Z. Arkoff, hadde Reed sagt «What a surprise! All that dreck—and right in the middle of it, a great Method performance by Michael Moriarty!» Arkoff hadde svart at «The dreck was my idea.»

Referanser
----------

1. ↑  «Q (1982)» **(engelsk)**. the-numbers.com. Besøkt 23. oktober 2012.
2. ↑  «Company Credits for Q» **(engelsk)**. imdb.com. Besøkt 23. oktober 2012.
3. ↑  «Q (DVD)» **(engelsk)**. dvdempire.com. Besøkt 23. oktober 2012.
4. ↑  «Roger Eberts anmeldelse». Arkivert fra originalen 25. september 2012. Besøkt 23. oktober 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Q* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Q* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Q* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Q* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Q* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Q* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Q* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Q* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Q* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Q* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film
***Cetejus*** er en slekt av biller som lever i død ved. De tilhører gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

Middelsstore (ca. 25 millimeter), langstrakte, jevnbrede biller. På farge er de svarte eller mørkebrune. **Hodet** er stort og bredt med små, runde fasettøyne som er delt i to av en list. Midt i pannen sitter det en flat knøl eller et kort horn. Overleppen (labrum) og kjevene (mandiblene) er sterkt utviklet, de sistnevnte godt synlige ovenfra. Antennene er 10-leddete, C-formede, men ikke knebøyde, de ytterste fem leddene har bladlignende utskudd og danner en løs vifte som ikke kan lukkes. **Brystskjoldet** (pronotum) er avrundet firkantet sett ovenfra, bredere enn langt, blankt, med en lengdefure i midten. Det er et tydelig, smalt skille mellom brystskjoldet og dekkvingene. **Dekkvingene** er ganske lange, parallellsidige, blanke, med rader av firkantede groper.

Levevis
-------

Voksne og larver lever sammen i råtnende ved, og danner en slags samfunn. Dette kalles subsosialitet og er uvanlig hos biller. De voksne billene tygger trefliser som de fôrer til larvene, og hjelper dermed fordøyelsen. Både voksne og larver spiser dessuten de voksne billenes avføring (såkalt koprofagi). Dette øker næringsutbyttet siden avføringen har blitt infisert med mikroflora (bakterier og andre mikroorganismer) som frigjør næringsstoffer fra treet. De voksne billene hjelper også larvene til å bygge et puppekammer der de kan forvandle seg til en puppe. Voksne og larver kommuniserer seg imellom med lyd, og minst 14 forskjellige lydytringer er identifisert. De voksne billene lager lyd bed å gni bakkroppen mot vingene, larvene ved å gni det bakre beinparet mot hoftene til det midtre beinparet.

Utbredelse
----------

Slekten har sin hovedutbredelse på Ny-Guinea, men forekommer også på Molukkene, på Palau og i Australia.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien Skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien Passalidae - totalt 70 slekter
				+ Underfamilien Macrolininae
					- Slekten ***Cetejus*** Kaup, 1871
						* *Cetejus acutangulus* Heller, 1910
						* *Cetejus bretoni* Boucher, 1993
						* *Cetejus convexus* Doesburg, 1956
						* *Cetejus glabriventris* Kuwert, 1898
						* *Cetejus grabowskyi* Kuwert, 1891
						* *Cetejus gracilis* (Stoliczka, 1873)
						* *Cetejus halmaheirae* Kaup, 1871
						* *Cetejus imbecillis* Kuwert, 1898
						* *Cetejus innovator* Boucher, 1993
						* *Cetejus laevigatus* (Zang, 1903)
						* *Cetejus lateralis* Hincks, 1938
						* *Cetejus longicornis* Doesburg, 1956
						* *Cetejus obliquus* (Kirsch, 1877)
						* *Cetejus paradoxus* Hincks, 1937
						* *Cetejus peltostictus* (Kaup, 1868)
						* *Cetejus pseudamericanus* Boucher, 1995
						* *Cetejus schenklingi* Heller, 1910
						* *Cetejus sodalicus* Zang, 1906
						* *Cetejus virginalis* (Kaup, 1868)

Eksterne lenker
---------------

* Oversikt over artene
* (en) *Cetejus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Cetejus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
**Ludovic Capelle** (født 27. februar 1976 i Namur, Belgia) er en tidligere profesjonell belgisk landeveissyklist. Han var profesjonell fra 1998 til 2006. Årene 2003 til 2005 var hans fremste år, med seirer i Scheldeprijs Vlaanderen (2003), Dwars door Vlaanderen (2004) og GP d'Isbergues (2004). I 2005 ble han utestengt i 18 måneder for bruk av EPO.

Meritter
--------

1995
2. etappe, Tour de Namur
1996
Flandern rundt, U23
1997
Kampioenschap van Vlaanderen Gits (Amatør)
Flandern rundt, U23
3. etappe, Tour de Liège
1998
2. etappe, Tour de Wallonie
1999
4. etappe, Tour de la Somme
3. etappe, Tour de Wallonie
2000
Tour de la Haute-Sambre
2001
Belgias flagg Belgisk mester i landeveissykling
2002
1. etappe, Circuit de la Sarthe, St-Gilles-Croix-de-Vie (FRA)
2003
Scheldeprijs Vlaanderen
2004
Dwars door Vlaanderen
5. etappe, Tour du Poitou-Charentes et de la Vienne
GP d'Isbergues

Referanser
----------

1. ↑  «18-month suspension for Capelle». Cyclingnews.com. 6. oktober 2005. Besøkt 22. august 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Ludovic Capelle – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Ludovic Capelle – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Ludovic Capelle – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Ludovic Capelle – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Ludovic Capelle – TheSports.org Rediger på Wikidata
**Reservasjonsregisteret** ble opprettet 1. januar 2001 og er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene. I Reservasjonsregisteret kan privatpersoner reservere seg mot at deres adresse blir brukt til direkte adressert reklame i posten eller til telefonsalg. En reservasjon blir registrert i et sentralt register. Alle som sender ut reklame rettet mot privatpersoner som kunder, plikter å oppdatere sine lister mot Reservasjonsregisteret minst hver måned.

En rekke selskaper og organisasjoner driver i dag med markedsføring direkte rettet mot private kunder, blant annet ved bruk av adresselister. Mye av den adresserte reklamen er sendt ut på grunnlag av slike lister, og mange kan komme med på slike lister uten at de selv ønsker det. De som ber om det, kan bli slettet fra slike lister, men det forutsetter kontakt med hvert enkelt selskap for å få navn og adresse strøket.

Reservasjonsregisteret gjør dette enklere ved at publikum i stedet for å henvende seg til hvert enkelt selskap, kan henvende seg ett sted. 

Allikevel vil mange fortsatt kunne få reklame for produkter fra sine forretningsforbindelser. Reservasjonen omfatter bare adressert reklame. De som vil reservere seg mot uadressert reklame, kan henvende seg til Posten for nærmere informasjon.

Ordningen omfatter bare privatpersoner. Næringsdrivende virksomheter og andre juridiske personer kan ikke reservere seg gjennom Reservasjonsregisteret. 

En reservasjon gjelder slik den er registrert, helt til personen selv endrer eller sletter den. For å endre telefonnummer eller registrere tilleggsadresse (annen adressen enn den som er registrert i folkeregisteret), må Altinn benyttes.

Eksterne lenker
---------------

* Reservasjonsregisteret Arkivert 20. september 2020 hos Wayback Machine.
* Reservere
* Altinn
* Markedsførere
* Antall reserverte
* Markedsføringsloven
* Forbrukerombudet Arkivert 15. juni 2012 hos Wayback Machine.