**Chaudhry Muhammad Zafarullah Khan** (født 6. februar 1893, død 1. september 1985) var en pakistansk jurist og diplomat som ble den første utenriksminister i Pakistan. Han var den første muslimen, asiaten – og dermed den første og eneste pakistaneren, til å lede Den internasjonale domstolen. Han er også den eneste pakistaneren som har vært president i FNs generalforsamling, og er den eneste som har vært president for både FNs generalforsamling og Den internasjonale domstolen.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Khan ble født den 6. februar 1893 i Sialkot. Khans far var en følgesvenn av Mirza Ghulam Ahmad, grunnleggeren av den ahmadiyyamuslimske bevegelsen. Khan studerte først i Lahore og tok seinere juridisk eksamen fra King's College London i 1914.

### Politisk engasjement

I perioden 1931–1932 var han president i All India Muslim League, partiet til Pakistans grunnlegger Muhammad Ali Jinnah. Khan var en nær og fortrolig venn av Jinnah, og Khan er også forfatteren av Lahore-resolusjonen hvor kravet om etableringa av Pakistan først ble kunngjort.

Khan var en av de mest høylytte tilhengerne av Pakistan og representerte Pakistan i Radcliffes grensekommisjon. Han flyttet til Karachi i august 1947, og ble medlem av Pakistans første regjering. Han var Pakistans øverste diplomat helt fram til 1954 da han dro for å tjenestegjøre i Den internasjonale domstolen. Han var dommer ved den Den internasjonale domstolen i perioden 1954 til 1961 og også visepresident i perioden 1958–1961. Han forlot Haag i 1961 for å bli Pakistans faste representant i FN, en posisjon han hadde fram til 1964, og han var president for FNs generalforsamling i perioden 1962–1963.

I løpet av sin tid i FN representerte han også staten Palestina *de facto*. Han forlot FN i 1964 og gikk tilbake til Den internasjonale domstolen. I 1970 ble han den første, og hittil den eneste pakistaneren, som har vært president for Den internasjonale domstolen - en stilling han beholdt til 1973.

Han returnerte til Pakistan og pensjonerte seg i Lahore, hvor han døde i 1985 i en alder av 92 år. Khan regnes som en av Pakistans landsfedre og var medlem av den ahmadiyyamuslimske menigheten i Pakistan.

### Ettermæle

Zafarullah Khan serverer fingermat til Joseph Luns, 1961. Foto: Herbert Behrens 
Khans avgjørende rolle i etableringen av Pakistan har blitt visket ut fra Pakistans offisielle historiefortelling fordi han tilhørte en islamsk retning som er ansett som kjettersk av islamistiske partier.

I en personlig hyllest sa kong Hussein bin Tallal av Jordan følgende:

> He was indeed a champion of the Arab cause and his ceaseless efforts whether among the Muslim and non-aligned countries or at the International Court of Justice will remain for ever a shining example of a great man truly dedicated to our faith and civilization.
> 
> 
> 

Muhammad Fadhel al-Jamali, en tidligere statsminister i Irak, skrev følgende hyllest i avisa *Al-Sabah* 1o. oktober 1985 etter Khans død:

> In fact, it was not possible for any Arab, however capable and competent he may be, to serve the cause of Palestine in a manner in which this distinguished and great man dedicated himself. What was the result of the debate in the United Nations is another matter. But, it must be acknowledged that Mohammad Zafrulla Khan occupies a pre-eminent position in defending the Palestinians in this dispute. We expect from all Arabs and followers of Islam that they will never forget this great Muslim fighter. After Palestine, the services of this man for the independence of Libya also deserves admiration. In the United Nations, his struggle for the rights of Arabs formed the basis of firm and lasting friendship between us.
> 
> 
>

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Sir Muhammad Zafrulla Khan, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Muhammad-Zafrulla-Khan, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 4. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, oppført som Muḥammad Ẓafr Allāh H̱ān, BNF-ID 128832222[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6cv5bmz, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   The London Gazette 34277, side(r) 2623, supports qualifier tidspunkt[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   The London Gazette 34166, side(r) 3593, supports qualifier kunngjøringsdato[Hentet fra Wikidata]
7. 1 2 3  Chaudhry (2014).
8. 1 2 3  Nusrat Jahan College
9. 1 2 3 4 5 6 7  Chaudhry (2015).
10. ↑  Wilcox & Embree (2004), s. 1.
11. 1 2 3 4 5  Jamil (2018).
12. ↑  Hamdani (juli 2018)
13. ↑  Den internasjonale domstolen.
14. ↑  Khan (1986), s. 9.

Litteratur
----------

* Chaudhry, Kashif N. (30. november 2014). «Pakistan’s Second Amendment is Root Cause of Sectarianism». *The Huffington Post*. Besøkt 4. mars 2019.

* Chaudhry, Kashif N. (13. november 2015). «What if Allama Iqbal had remained an Ahmadi?». *The Express Tribune*. Besøkt 4. mars 2019.

* Den internasjonale domstolen. «Members of the Court: All members». Den internasjonale domstolen. Besøkt 4. mars 2019.

* Hamdani, Yasser Latif (8. september 2018). «Insulting removal of Princeton prof shows Pakistan has forgotten Jinnah’s view on Ahmadis». *The Print*. Besøkt 5. mars 2019.

* Jamil, Busharat Elahi (26. februar 2018). «Sir Muhammad Zafarullah Khan: a man of his own». *Daily Times*. Besøkt 4. mars 2019.

* Khan, Aftab Ahmad (1986). Orchard, Bashir Ahmad, red. «Sir Muhammad Zafrulla Khan — An Appreciation». *The review of religions*. The review of religions. 80 (9): 4-9.

* Nusrat Jahan College. «Chaudhry Sir Muhammad Zafarullah Khan». Nusrat Jahan College. Besøkt 4. mars 2019.

* Wilcox, Wayne og Embree, Aislie T. (2004). *The reminiscences of Sir Muhammad Zafrulla Khan - interviews conducted by professors Wayne Wilcox and Aislie T. Embree for Columbia University*. Oriental Publishers. ISBN 0973332719. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |