**Osmarka** er et bygdelag og poststed i Gjemnes og et landskap rundt Osvassdraget i Gjemnes og Molde kommuner i Møre og Romsdal. 

Bygdelaget samsvarer med grunnkretsen Øye/Heggem i Gjemnes med de historiske matrikkelgårdene Øye (gnr. 8), Rotli (gnr. 9), Heggem (gnr. 10), Fostervoll (gnr. 11) og Sandnes (gnr. 12). Hanaset (gnr. 13), Duåsen (gnr. 14), Meinset (gnr. 15) og Dyrlia (gnr. 16). Poststedet Osmarka dekker samme grunnkrets og har postnummer 6638. Det samme gjorde Heggem skolekrets, som ble nedlagt i 2009. Ved Heggem ligger Osmarka kapell. 

Det er pr. 1.1.2020 173 folkeregistrerte innbyggere med postadresse Osmarka.

Landskapet Osmarka omfatter i vid forstand hele nedbørfeltet til Osvassdraget, som i tillegg inkluderer grunnkretsene Fagerli i Gjemnes, samt Ødegård, Osen og Gussiås i Molde.

Historie
--------

På slutten av 1700-tallet ble den Trondhjemske postvei lagt over Osmarka, på etappen mellom Molde og Tingvoll. I 1797 ble det opprettet direkte postrute mellom Molde og Kristiansund med ridende postfrakt fra Heggem til Torvikbukt og sjøveien videre til Kristiansund. Da biltrafikken kom til Nordmøre i 1920-åra, ble Osmarka igjen et knutepunkt i den regionale trafikken mellom Molde og Kristiansund, da flere bilruter gikk over Osmarka for å benytte seg av båt- og ferjetrafikk via Torvikbukt. I dag går fylkesveg 665 gjennom Osmarka, fra Steinløs til Angvik.

Etymologi
---------

Navnet Osmarka har sammenheng med Osen innerst i Fannefjorden, og kommer av det norrøne *óss* som igjen er utledet fra indoeuropeiske ordet for munn/munning. Os kan brukes både om utløp/utfallsos (som i Osen) og innløp/innfallsos. Navnet har hatt en mer vidtfavnende bruk enn bygdelaget i Gjemnes. Osmarka, eller Osmarkan og Osdalen, har iallfall tidligere blitt brukt om hele landskapet øst for Osen, ikke bare den østligste delen nord for Fosterlågen som ligger i dagens Gjemnes kommune. Dersom man legger en slik definisjon til grunn, hører også disse matrikkelgårdene i Nesset til Osmarka: Lille Gussiås (gnr. 9), Store Gussiås (gnr. 10), Skjørli (gnr. 11) og Skjørseter (gnr. 12). I tillegg kommer Vatn/Hålå (gnr. 10) og Fagerlia (gnr. 11) i gamle Tingvoll Sørland og Botterlia, Sollia og Hatlen i gamle Bolsøy kommune.

Den nedlagte Osmarka skule lå på Gussiåsen i dagens Molde kommune (tidl. Nesset), mens Heggem skole lå i Gjemnes.

Naturgeografi
-------------

Hydrologisk sammenfaller dette området med nedbørfeltet til Osenvassdraget på 139 km2, som drenerer alt terreng fra Litlreinsfjellet (703 moh) og Fagerlia vestover mot Fannefjorden. Dette inkluderer blant annet elvene Oselva/Storelva med Osvatnet (12 moh), Fosterlågen (100 moh), Heggemsvatnet (153 moh) og Holåvatnet (153 moh) og elva og Skjørna med Skjørsetervatnet (135 moh) og Gammelsetervatnet (146 moh).

Osmarka er ramma inn av fjellene Duå (798 moh), Nebbå (658 moh), Reinsfjellet (994 moh), Kjerringlia (640 moh) og Vetafjellet (512 moh).

Referanser
----------

1. ↑  Leivdal, Nils Tore (1983). *Gards- og ættesoge for Gjemnes*. Gjemnes kulturstyre.
2. ↑  «6638 OSMARKA - Norske postnummer med koordinatar». *www.erikbolstad.no*. Besøkt 11. mai 2021.
3. ↑  «105/1 Osvassdraget - NVE». *www.nve.no*. Besøkt 14. oktober 2021.
4. ↑  «Det Norske Akademis ordbok». *naob.no*. Besøkt 9. mai 2021.
5. 1 2  Olafsen-Holm, Jørgen (1948). *Bolsøyboka, annen del*. Molde: Bolsøyboknemnda. s. 647.
6. ↑  Holsbøvåg, Kåre Magne (2010). *Stadnamn i Molde kommune namn og kulturhistorie*. Molde: Romsdal sogelag. ISBN 978-82-90169-94-2. OCLC 838511868.
7. ↑  «Osmarka - som kan brødfø 5000 mennesker på 500 nye bruk». *Tidens Krav*. 18. juli 1936.
8. ↑  «Heimbygdsskildring - Osmarka». *Tidens Krav*: 1. 19. november 1931 – via Nasjonalbiblioteket.
9. ↑  Roaldset, Ottar (1983). *Gards- og ættesoge for Nesset*. Nesset bydeboknemnd.
10. ↑  Hyldbakk, Hans (1961). *Gards- og ættesoge for Tingvoll, bind 1*. Tingvoll sogelag.
11. ↑  Angvik, Magne (1987). *Nesset kommune gjennom 150 år : 1837-1987.* Eidsvåg: Nesset kommune. ISBN 82-90253-28-1. OCLC 499824179.
12. ↑  «Interiør fra Gussiås skole eller Osmarka skole som den også vart kalt. Dette var første dagen at Hansen var lærer på Gussiås. Sja tavla.». *digitaltmuseum.no*. Besøkt 11. mai 2021.