En **elementær reaksjon** er en kjemisk reaksjon der en eller flere kjemiske specier reagerer direkte for å danne produkter i et enkelt reaksjonstrinn og med en enkelt overgangstilstand. I praksis antas en reaksjon å være elementær hvis ingen reaksjonsmellomprodukter har blitt oppdaget eller trenger å postuleres for å beskrive reaksjonen på molekylær skala. En tilsynelatende elementær reaksjon kan faktisk være en trinnvis reaksjon, dvs. en komplisert sekvens av kjemiske reaksjoner, med reaksjonsmellomprodukter med variabel levetid.

I en unimolekylær elementær reaksjon dissosierer et molekyl A eller isomeriserer for å danne produktene 

{\displaystyle {\mbox{A}}\rightarrow {\mbox{produkter.}}}
Ved konstant temperatur er hastigheten for en slik reaksjon proporsjonal med konsentrasjonen av specie A. 

{\displaystyle {\frac {d[{\mbox{A}}]}{dt}}=-k[{\mbox{A}}].}
I en bimolekylær elementær reaksjon reagerer to atomer, molekyler, ioner eller radikaler, A og B, sammen for å danne produktet / produktene 

{\displaystyle {\mbox{A + B}}\rightarrow {\mbox{produkter.}}}
Hastigheten for en slik reaksjon, ved konstant temperatur, er proporsjonal med produktet av konsentrasjonene av speciene A og B 

{\displaystyle {\frac {d[{\mbox{A}}]}{dt}}={\frac {d[{\mbox{B}}]}{dt}}=-k[{\mbox{A}}][{\mbox{B}}].}
Hastighetsuttrykket for en elementær bimolekylær reaksjon blir noen ganger referert til massevirkningsloven, slik det først ble foreslått av Guldberg og Waage i 1864. Et eksempel på denne typen reaksjoner er en sykloaddisjonsreaksjon. Dette hastighetsuttrykket kan avledes fra de første prinsippene ved å bruke kollisjonsteori for ideelle gasser. For tilfeller av fortynnede væsker er tilsvarende resultater oppnådd fra enkle sannsynlighetsargumenter. 

Ifølge kollisjonsteorien er sannsynligheten for at tre kjemiske specier reagerer samtidig med hverandre i en termolekylær elementærreaksjon. Derfor blir slike termolekylære reaksjoner ofte referert til som ikke-elementære reaksjoner og kan brytes ned i et mer grunnleggende sett med bimolekylære reaksjoner, i samsvar med massevirkningsloven. Det er ikke alltid mulig å utlede overordnede reaksjonsskjemaer, men løsninger basert på hastighetsligninger er ofte mulige når det gjelder steady-state- eller Michaelis-Menten-approksimasjoner.

Referanser
----------

1. ↑  Chemistry (IUPAC), The International Union of Pure and Applied. «IUPAC - elementary reaction (E02035)». *goldbook.iupac.org*. doi:10.1351/goldbook.e02035. Besøkt 19. april 2021.
2. ↑  Gillespie, D.T. A diffusional bimolecular propensity function, The Journal of Chemical Physics **131**, 164109 (2009)
3. ↑  Cook, GB and Gray, P. and Knapp, DG and Scott, SK, Bimolecular routes to cubic autocatalysis, The Journal of Physical Chemistry **93**, 2749--2755 (1989)
4. ↑  Aris, R. and Gray, P. and Scott, SK, Modelling cubic autocatalysis by successive bimolecular steps, Chemical Engineering Science **43'**, 207--211 (1988)

| * v
* d
* r
Fundamentale reaksjonsmekanismer |
| --- |
| Nukleofil substitusjon  | 
* Unimolekylær reaksjon (SN1)
* Substitusjon nukleofil bimolekylær reaksjon (SN2)
* Nukleofil aromatisk substitusjon (SNAr)
* Nukleofil intramolekylær substitusjon (SNi)
* Nukleofil acyl substitusjon (SNAcyl)

 |
| Eliminasjonsreaksjon | 
* Unimolekylær elimination (E1)
* E1cB-eliminasjonsreaksjon
* Bimolekylær eliminering (E2)

 |
| Addisjonsreaksjon | 
* Elektrofil addisjon
* Nukleofil addisjon
* Friradikal-addisjon
* Sykloaddisjon

 |
| Relaterte temaer | 
* Elementær reaksjon
* Molekylaritet
* Stereokjemi
* Katalyse
* Kollisjonsteori
* Løsemiddeleffekter
* Pil skyving

 |
| Kjemisk kinetikk | 
* Hastighetsligning
* Hastighetsbestemmende trinn

 |
| 
* Commons-side **Commons**

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |