Eksempel på en ordinær kondritt
 Phnom Penh Kondritt L6 - 1868
 «Saint Sauveur» Enstatittkondritt EH5
**Kondritter** er de eldste og mest primitive av meteorittene. De tilhører steinmeteorittene, og har ikke vært smeltet om etter at de de ble dannet og raskt nedkjølet i starten av solsystemet. Karakteristisk for kondrittene er at de er satt sammen av centimeter-store kondruler av olivin og pyroksen, sjeldnere også glass eller feltspat. De har gjennomgått omforming på moderplaneten, men ikke så mye som akondrittene eller som stein omdannet på jordkloden.

Selve bergartene i meteorittene er ofte ikke så vesensforskjellige fra dem vi finner på jorda, men kan være svært forskjellige fra dem som ellers finnes i det lokale området hvor meteoritten faller ned. Dette gir ofte grunnlaget for å identifisere bergarten som meteorisk.

Kondritter gir svært viktig informasjon om solsystemets utvikling fordi bergartene ikke har blitt særlig omdannet - i motsetning til hva steinmateriale på jorda har blitt. Antakelig oppstod de ved svært rask størkning (mindre enn 1 time) tidlig i universets historie.

Etter kjemisk innhold blir kondrittene delt inn i tre grupper:

1. Ordinære kondritter (O)
2. Enstatittkondritter (E)
3. Karbonholdige kondritter (C)

Ordinære kondritter uten karbonat, har synlige, glassaktige kondruler. De utgjør (2010) hoveddelen med hele 677 av i alt 832 kjente meteoritter. I denne undergruppen inngår også enstatittkondritter som består av bergarten enstatitt, med bare ett funn.

Karbonat-kondritter er kondritter med kondruler og stort karbonatinnhold, og utgjør (2010) 35 av i alt 832 kjente meteoritter.

Videre finnes gruppene Rumurutiites (R) og Kakangri (K), der hver av dem kun er representert av ett enkelt eksemplar.

De ulike gruppene skiller seg fra hverandre blant annet gjennom ulike antall oksygenisotoper, ulikt metall– og kondrulinnhold og ulike kondrulegenskaper (størrelse, type, osv.).

Se også
-------

* Liste over bergarter

Referanser
----------

1. ↑  Angeles Gavira og Peter Frances (red), *Rocks and Minerals*, Dorling Kindersley / Smithsonian Institution, 2005, utgave 2008, side 75.
2. ↑  John D. Whitman, *An Introduction to Igneous and Metamorphic Petrology*, Prentice-Hall 2001, andre utgave 2010, side 11.

* «Chondrite» s. 84 i **Philip's Astronomy Encyclopedia** utgitt i 2002.

Portal: Astronomi

| * v
* d
* r
Solsystemet |
| --- |
| Error: imagemap\_invalid\_title |
| 
* Opprinnelsen og utviklingen
* Oppdagelsen og utforskningen
* Sfæriske objekter

 |
| Solens planeter | 
* Merkur
* Venus
* Jorden
* Mars
* *Ceres*
* Jupiter
* Saturn
* Uranus
* Neptun
* *Pluto*
* *Haumea*
* *Makemake*
* *Eris*
* *Orcus*
* *Ixion*
* *2002 MS4*
* *Salacia*
* *Varuna*
* *2005 UQ513*
* *Quaoar*
* *2002 TC302*
* *Gonggong*
* *Gǃkúnǁʼhòmdímà*
* *2005 QU182*
* *Sedna*
* *Chaos*

 |
| Måner | 
* Månen
* Mars’ måner
* Jupiters måner (Galileiske måner)
* Saturns måner
* Uranus’ måner
* Neptuns måner
* Plutos måner
* Haumeas måner
* Eris' måne

 |
| Ringer | 
* Jupiters ringer
* Saturns ringer
* Uranus’ ringer
* Neptuns ringer
* Rheas ringer
* Chariklos ringer

 |
| Atmosfærer | 
* Merkurs atmosfære
* Venus’ atmosfære
* Jordens atmosfære
* Månens atmosfære
* Mars’ atmosfære
* Jupiters atmosfære
* Uranus’ atmosfære

 |
| Magnetosfærer | 
* Jupiters magnetosfære
* Saturns magnetosfære

 |
| Smålegemer | 
* Meteoroider
	+ *Meteoritter*
* Småplaneter
	+ Asteroider
	+ *Asteroidebeltet*
* Kentaurer
* Transneptunske objekter
	+ *Kuiperbeltet*
	+ *Den spredte skiven*
* Kometer
	+ *Oorts sky*

 |
| 
* Relaterte artikler: planetsystem
* astronomisk objekt
* stjerne
* planet
* dvergplanet
* planetsystem

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |