**Fono Fakamua** (engelsk: *General Fono*) er Tokelaus nasjonalforsamling.

Bakgrunn og kompetanse
----------------------

Hver av de tre atollene i Tokelau, Atafu, Nukunonu og Fakaofo, styrte fra 1800-tallet seg selv i indre anliggender og det fantes ingen fellestokelauiske institusjoner utover den nyzealandske administrasjonen, som ikke grep dypt ned i samfunnet.

I 1963 ble det tatt initiativ til sterkere fellesforvaltning. En fellesforsamling med representanter fra de tre atollene ble innkalt og denne ble senere til *Fono Fakamua* (engelsk: *General Fono*). I 1982 ble *Fono Fakamua* formelt anerkjent som representativ forsamling for Tokelau. Ved innføring av selvstyre i 1996 ble den nyzealandske administratorens fullmakter overført til *Fono Fakamua*, som fikk myndighet til å vedta lover for Tokelau.

Tradisjon og sedvanerett supplerer lover vedtatt av *Fono Fakamua*, mens nyzealandske lover gjelder for Tokelau bare dersom det er eksplisitt nevnt.

Sammensetning og valgordning
----------------------------

*Fono Fakamua* består av valgte representanter og medlemmer som er representanter i kraft av sine posisjoner på hjematollen. Valgperioden er tre år. I tillegg til de valgte representantene, har hver atoll to medlemmer. Den som på en atollene er *faipule* (utsending) eller *pulenuku* (ordfører), er medlem av *Fono Fakamua* i kraft av sine posisjoner.

Antallet representantene fastsettes etter atollenes folketall. Før hvert valg holdes det opptelling av antall innbyggere for å avgjøre hvor mange representanter forsamlingen skal bestå av i neste periode og hvordan mandatene skal fordeles på atollene. I 2014 hadde Fakaofo og Atafu sju representanter i *Fono Fakamua*, mens Nukunonu hadde seks.

Valgordningen til *Fono Fakamua* varierer mellom landsbyene. Utgangspunktet er allmenn stemmerett, med stemmerettsalder på 18, 20 eller 21 år. To av landsbyene hadde preferansevalg ved valget i 2014, mens én landsby hadde flertallsvalg i flere omganger.

Representantene er uavhengige. Det finnes ikke politiske partier i Tokelau.

Sesjoner
--------

*Fono Fakamua* møtes tre til fire ganger om året til sesjoner av tre til fire dagers varighet. 12 utsendinger med minst fire fra hver landsby må møte for at *Fono Fakamua* skal være vedtaksdyktig. Beslutninger fattes ved flertallsvedtak. 

Møtene finner sted på atollen der regjeringssjefen, *Ulu o Tokelau*, bor og roterer dermed mellom atollene. I 2011 var Fakaofo forsamlingens møtested, i 2012 Atafu og i 2013 Nukunonu. *Fono Fakamua* møtes i 2014 på Atafu. Etter planen skal Nukunonu være møtested i 2015.

Når *Fono Fakamua* ikke møtes, ivaretas styret av Tokelau av regjeringen, *Fono mo te Malo Fakaauau* (engelsk: *Council for the Ongoing Government*).

Referanser
----------

1. ↑  Hooper, Antony: «Tokelau: a Sort of 'Self-governing' Sort of 'Colony'», *The Journal of Pacific History*, bd. 43, nr. 3, 2008, s. 337.
2. ↑  Angelo, Tony og Talei Pasikale: *Tokelau. A history of government. The constitutional history and legal development of Tokelau*, Council for the Ongoing Government of Tokelau, 2008, s. 25.
3. ↑  Angelo og Pasikale, 2008, s. 28, 49f.
4. ↑  Angelo, 2009, s. 221-222.
5. ↑  Angelo, Tony: «Tokelau», i Stephen Levine (red.): *Pacific Ways. Government and Politics in the Pacific Islands*, Wellington: Victoria University Press, 2009, s. 223.
6. 1 2  «How Tokelau is governed», Tokelaus regjering.
7. ↑  «Tokelau 2014 Election Underway», *scoop.nz*, 23. januar 2014.
8. ↑  Angelo, 2009, s. 222

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN
 |