**Organisasjonsteori** er læren om hvordan organisasjoner er bygget opp og hvordan de fungerer. Organisasjonsteori har utviklet seg til et selvstendig fagområde etter 1945, men har røtter tilbake til Frederick Winslow Taylor, Max Weber og Henri Fayol i perioden omkring første verdenskrig.

En organisasjon er et sosiale systemer som er bevisst konstruert for å løse spesielle oppgaver og realisere bestemte mål. Fellestrekk ved alle organisasjoner er at de skal realisere bestemte mål, men hvordan de skal nå disse målene er avhengig av hvilken oppgave de har.
Faget omfatter studier av offentlige og private organisasjoners indre og ytre forhold. Herunder med vekt på analyser av struktur, kultur, omgivelser og prosesser.

Struktur omhandler organisasjonens oppbygning, både når det gjelder organisering av produksjonen i vid forstand, og oppbygning av ledelsessystemer, for eksempel styring, koordinering og maktforhold.

Kulturanalyser legger vekt på de uformelle normene, verdiene og tradisjonene som danner seg i organisasjonen, og som kan utgjøre grunnlaget for en «korpsånd».

Studie av omgivelser legger vekt på hvordan de tekniske og institusjonelle omgivelsene påvirker organisasjonenes handlemåte.

Prosessundersøkelser legger vekt på å analysere organisasjonen i bevegelse, for eksempel i forbindelse med endring, kommunikasjon, beslutninger og konflikter.

De fire områdene blir gjerne knyttet sammen i analyser av hva som kan hindre eller fremme produktivitet og effektivitet og andre viktige organisasjonsmål, for eksempel innovasjonsevne, kompetanseutvikling og trygging av markedsandeler. Organisasjonsteori anvendt på private bedrifter blir av slike grunner ofte betraktet som et bedriftsøkonomisk fag, selv om organisasjonsteorien ikke benytter formelle bedriftsøkonomiske analysemetoder. Selv om organisasjonsteori i noen sammenhenger oppfattes eller framstår som et bedriftsøkonomisk fag, har det samtidig hatt en sterk tilknytning til statsvitenskap og fagområdet offentlig administrasjon (særlig på universitetene). Samtidig har andre tradisjonelle universitetsfag som psykologi og sosiologi et vesentlig innslag av organisasjonsforskning, for eksempel i organisasjonspsykologien (motivasjon, kommunikasjon, problemløsning) eller i arbeidssosiologien. Historikere (for eksempel Alfred Chandler) har også gitt viktige bidrag til organisasjonsteorien.

Se også
-------

* Administrasjon
* Administrasjons- og organisasjonsvitenskap
* Bedriftsøkonomi
* Matriseorganisasjon
* Organisasjon
* Psykologi
* Statsvitenskap
* Strategi

Litteratur
----------

* March, J. G. & Simon, H. A. (1958). *Organizations*. New York: John Wiley.
* Døving, Erik og Åge Johnsen (2005). *Organisasjonsteori på norsk*. Bergen: Fagbokforlaget. ISBN 9788245003819
* Jacobsen, D. I. & Thorsvik, J. (2013). *Hvordan organisasjoner fungerer.* Fagbokforlaget.
* Weber, M. (1971). *Makt og byråkrati.* Universitetsforlaget.

Eksterne lenker
---------------

NEON nettverk for organisasjonsforskning i Norge Arkivert 21. juli 2011 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |