**Brunspurv** (*Passer eminibey*) er monotypisk art spurvefamilien (Passeridae) og inngår i slekten *Passer*, som teller 28 arter og er den mest tallrike slekten i denne familien. Arten er utbredt i det nordøstlige og østlige Afrika.

Taksonomi
---------

Brunspurv var tidligere plassert i den monotypiske slekten *Sorella* (som er parkert), men har siden blitt flyttet til *Passer*.

Biologi
-------

Brunspurven er den minste av artene i spurvefamilien. Arten blir cirka 10,5–11,5 cm lang og veier typisk kun 12–17 g. Hannen har nøttebrun fjærdrakt, som blir gradvis mørkere og brunere i ansiktet. Vingene og stjerten har brunsorte fjær med med nøttebrune bremmer. I tillegg har primærfjærene bleke flekker ved basen. Hodet er relativt stort. Øynene har mørk brun iris. Nebbet er gråsort til sort og kort, men kraftig. De undre ekstremitetene er blekbrune. Hunnen har lysere grå krone og nakke, og gråfargen fortsetter over framryggen, som imidlertid også har langsgående gråsorte streker. Ellers ligner oversiden hannen, men nøttefargen er lysere. Strupen og overbrystet er lyst nøttebrunt og går gradvis over til hvit i buken og undergumpen. Nebbet ligner hannens, men det er nær beinfarget. Ungfuglene ligner hunnen, men er enda blekere.

Brunspurven er utbredt i det nordøstlige og østlige Afrika, fra det sentrale Tsjad (observert første gang i 2015), sørvestre Sudan og det nordlige og sørlige Sør-Sudan østover til Riftdalen i Etiopia, det nordlige og nordøstre Uganda og mye av Kenya, og videre sørover til det nordøstre, sentrale og østre Tanzania.

Arten er nomadisk og streifer rundt i store flokker utenfor hekketiden. Habitatet består i hovedsak av såkalt tørr *Acacia*-savanne nær sumpområder og elevasjoner opp mot 2 200 moh. Fuglene er stort sett granivore og eter typisk frø fra ulike typer gress og urter, men også husholdningsavfall. Avkommet mates med insekter, inkludert små biller, og mye frø fra gress. Brunspurver leter gjerne etter maten på bakken, både solitært, parvis og i flokk.

Brunspurver hekker året rundt, men typisk etter regn da tilgangen på insekter er størst. Fuglene hekker i kolonier, men koloniene kan være både blanda og ensartet. Både arten og hekkingen er nært knyttet til arter i veverfamilien (Ploceidae), og det hender stadig at gamle reder etter vevere gjenbrukes av brunspurven. Selve redet er gjerne en ganske uryddig globulær struktur av tørt gress med inngang på siden, som regel fôret med fjær og dun. Det er gjerne plassert i greinverket. Hunnen legger 3–4 egg og bruker gjerne 18–19 dager på inkubasjonen. Ungene mates trolig av hannen alene. Det er ukjent når avkommet forlater redet.

Inndeling
---------

Inndelingen og rekkefølge følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på verdens fugler følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017, 2020). Eventuelle norske beskrivelser i parentes er ikke offisielle navn, men kun midlertidige beskrivelser.

**Treliste**
* Passeriformes, spurvefugler
	+ Passeri, sangfugler
		- Passerida
			* Passeroidea
				+ Passeridae, spurvefamilien (6 slekter, 43 arter)
					- *Hypocryptadius* (monotypisk)
					- *Passer* (28 arter)
						* *P. eminibey*, brunspurv (monotypisk)
					- *Gymnoris*, (4 arter)
					- *Petronia* (monotypisk)
					- *Carpospiza* (monotypisk)
					- *Montifringilla*, fjellspurver, (8 arter)

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Summers-Smith, D. (2020). Chestnut Sparrow (*Passer eminibey*), version 1.0. In Birds of the World (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie, and E. de Juana, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA.
2. ↑  Wacher, T. and Newby, J. (2015). Chestnut Sparrow (*Passer eminibey*). West African Bird Database, 2015-09-19. URL:
3. ↑  Oschadleus, H. D. (2018). Birds adopting weaver nests for breeding in Africa. *Ostrich*, **89**(2), 131-138. doi:
4. ↑  Winkler, D. W. S. M. Billerman, and I.J. Lovette (2020). Old World Sparrows (Passeridae), version 1.0. In Birds of the World (S. M. Billerman, B. K. Keeney, P. G. Rodewald, and T. S. Schulenberg, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA.
5. ↑  Syvertsen, P. O. Ree, V. Hansen, O. B. Syvertsen, Ø. Bergan, M. Kvam, H. Viker, M. & Axelsen, T. 2008. Virksomheten til Norsk navnekomité for fugl (NNKF) 1990-2008. Norske navn på verdens fugler. *Norsk Ornitologisk Forening*. www.birdlife.no (publisert 22.5.2008). Besøkt 2016-08-07
6. ↑  Syvertsen, P.O. M. Bergan, O.B. Hansen, H. Kvam, V. Ree og Ø. Syvertsen 2017: Ny verdensliste med norske fuglenavn. Norsk Ornitologisk Forenings hjemmesider:
7. ↑  Syvertsen, P. O. Bergan, M. Hansen, O. B. Kvam, H. Ree, V. & Syvertsen, Ø. 2020. Norske navn på verdens fugler. Norsk Ornitologisk Forenings hjemmesider. URL:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Brunspurv* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Brunspurv* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Brunspurv* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Brunspurv* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Passer eminibey* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Passer eminibey* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Passer eminibey* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |