recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Fagskolen Kristiania** er en fagskole under Høyskolen Kristiania og står for høyskolens fagskoleutdanninger. Skolen har tatt over tilbudene som var lagt til tidligere Norges Kreative Høyskole, og er siden utvidet med en rekke andre tilbud.

Historie
--------

Våren 2017 kom Stortingsmelding St. 9 (2016–2017) Fagfolk for fremtiden — Fagskoleutdanning. Ved Høyskolen Kristiania startet da prosessen med å etablere en fagskole. Styret besluttet at den nye skolen måtte etableres med et klart skille fra driften av høyskolen. I april 2018 ble navnet Fagskolen Kristiania bestemt og Annelise Kiønig ansatt som skolens første rektor og direktør. 1. september 2018 ble Fagskolen Kristiania etablert som et eget aksjeselskap. Samme sommer ble Norges Yrkesakademi kjøpt opp og tilbudene innen helse- og oppvekstfag, IT, økonomi og administrasjon.

Skolen er siden utvidet med e et bredt tilbud innen kreative yrkesfag. 

### Utvidelser

I 2020 begynte Høyskolen Kristiania sin utvidelse av yrkesfaglige tilbud innen motefaget:

* ESMOD Oslo - Den internasjonale motefagskolen

I 2021 ble Fagskolen Kristiania styrket gjennom oppkjøp av tre anerkjente aktører innenfor fagopplæring:

* Bilder Nordic School of Photography
* Bårdar Akademiet,
* School of Fashion Industry (SOFi)

Referanser
----------

1. ↑  *ESMOD Oslo - Den internasjonale motefagskolen*
2. ↑  *Visste du at Bilder Nordic har blitt en del av Fagskolen Kristiania?*
3. ↑  *Bårdar Akademiet slår seg sammen med Fagskolen Kristiania*
4. ↑  *Visste du at SoFI har blitt en del av Fagskolen Kristiania?*

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside

Portal: Oslo
**Końskowola** er en liten landsby i sørøstre Polen, mellom Puławy og Lublin, nær Kurów og elven Kurówka. Det er kommunesentrum i en egen kommune (gmina) i Puławy fylke. Landsbyen har 1 985 innbyggere i 2021.

Navnet Końskowola stammer fra 1442, og er basert på ordet Wola, en jordbrukslandsby og den tidligere herskeren over landsbyen Jan Koniński. I byen finnes det to kirker oppført i 1613 og 1670. Det finnes også rester etter en luthersk kirkegård.

Historie
--------

Landsbyen ble antakeligvis grunnlagt på 1200-tallet med navnet Witowska Wola, men på 1300-tallet ble navnet endret til Konińskawola. Byen fikk byrettigheter i 1532. 

Etter den tredje delingen av Polen i 1795 ble byen annektert av Østerrike. I 1809 ble landsbyen innlemmet i Hertugdømmet Warszawa, men allerede i 1815 kom landsbyen inn under Kongedømmet Polen. Etter januaropprøret i 1870 mistet byen byrettighetene sine, og fikk de aldri igjen. Under den russiske revolusjonen i 1905 ble det organisert mange demonstrasjoner og solidaritetsstreiker her. Siden 1918 ble byen igjen en del av Polen. 

Under den andre verdenskrig 15. september 1939 ble Końskowola tatt av tyske tropper og okkupert. Tyskerne bygde opp krigsfangeleir og en konsentrasjonsleir for slavearbeid i landsbyen. Leiren for krigsfanger ble raskt nedlagt, men konsentrasjonsleiren var i drift ut 1943. De innsatte arbeidet for tyskerne på gårder eller med å bygge veier og jernbaner.

Det ble opprettet en getto i landsbyen der mange grupper av jøder ble plassert, inkludert mange jøder fra Slovakia. 8. mai 1942 førte nazistene mange av jødene til utryddingsleiren Sobibór. I oktober 1942 var nesten hele menneskemengden i gettoen ble henrettet, da tyske tropper tok 800–1000 jøder, inkludert kvinner og barn, til en skog i nærheten og drepte alle. Resten av innbyggerne i gettoen ble ført til en annen leir. 

Da Den røde armé nærmet seg sommeren 1944 planla tyskerne å brenne ned landsbyen. 25. juli 1944 måtte de tyske okkupasjonsstyrkene ut i kamp mot den polske Armia Krajowa og de polske partisanene Bataliony Chłopskie. Da Den røde arméen kom til byen ble tyskerne drevet bort.

Referanser
----------

1. 1 2  ; besøksdato: 4. oktober 2022; filformat: JSON.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Końskowola – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GeoNames
 |
**Ke Huibing** (kinesisk: 柯卉兵, født 5. februar 1979 i Huanggang i Hubei i Kina, død 19. februar 2020 i Wuhan i Kina) vare en kinesisk managementforsker, professor og doktorkandidatsrådgiver ved Huazhong tekniskvitenskapelige universitet i Wuhan.

Liv og virke
------------

Ke ble utdannet ved det juridiske fakultet ved Hubeiuniversitetet, og tok bacheloreksamen i rettsvitenskap derfra i 2002. I juni 2005 tok han doktorgrad i ledelse fra det sosiologiske fakultet ved Huazhong tekniskvitenskapelige universitet. I juni 2008, tok han også doktorgrad i ledelse fra Wuhanuniversitetets forskningssenter for sosiale tjenester. Fra juli 2008 underviste han i ledelse ved Huazhong tekniskvitenskapelige universitet.

Ke fikk diagnosen malignt lymfom i juli 2019, etter lengre tids behandlig fra Wuhan Tongji-sykehuset (武汉同济医院). Han planla å bli operert kort etter kinesisk nyttår (24. januar 2020). men COVID-19-pandemien forpurret dette. Han fikk dessuten høy feber og hoste, et mulig tegn på å være smittet. Den 10. februar 2020 ble han hospitalisert. Hans kolleger startet pengeinnsamling for ham gjennom internettet.

Ke døde i Wuhan den 19. februar 2020, i en alder av 41 år. Han var den femte professoren fra Huazhong tekniskvitenskapelige universitet som døde under pandemien. De andre fie professorene var Hong Ling, Lin Zhengbin, Liu Xiaoxian og Duan Zhengcheng.

Verker
------

Ding, Jianding; Ke, Huibing (2004). «The Positive Employment Policy and Its Enlightenment». *Journal of Huazhong University of Science and Technology: Edition of Social Sciences 2004* (2): 82–86.

Referanser
----------

1. ↑   hk.appledaily.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Ke Huibing--School of Sociology Hust». *School of Social Sciences of Huazhong University of Science and Technology*. Besøkt 3. mai 2020. [*død lenke*]
3. ↑  «专家介绍--柯卉兵». *hbskw.com* **(kinesisk)**. Arkivert fra originalen 18. april 2021. Besøkt 3. mai 2020.
4. 1 2 3  «【武漢肺炎】華中科技大學半月內5教授離世 41歲柯卉兵肺部感染亡». Apple Daily. 20. februar 2020. Arkivert fra originalen 3. august 2020. Besøkt 24. juli 2020.
5. 1 2  «China’s health care system under pressure as coronavirus continues to spread». CNBC. 25. februar 2020.
6. ↑  «追忆华科教授柯卉兵：他是工作狂也很爱家人，患癌半年现肺部感染». hxnews.com. 21. februar 2020.
7. ↑  «华中科大41岁教授病逝 该校半个月内5位教授离世». stnn.cc. 20. februar 2020. Arkivert fra originalen 12. august 2020. Besøkt 24. juli 2020.
8. ↑  «Wuhan professors succumb to virus». China Daily. 20. februar 2020.
9. ↑  «华中科技大学教授柯卉兵在武汉病逝 年仅41岁». 凤凰网. 19. februar 2020.
10. ↑  «武漢肺炎》2週內第5人不治！ 武漢華中科大41歲教授病逝». Liberty Times. 20. februar 2020.
11. ↑  «华中科大教授柯卉兵病逝 该校半月已失5位教授». hsw.cn. 21. februar 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Salting** er en gammel metode for konservering av mat hvor salt tilsettes. Det finnes tradisjonelt to metoder å salte maten, tørrsalting og lakesalting. Salt virker konserverende ved at det senker vannaktiviteten i maten. Økningen av salt i vannet i maten vil øke det osmotiske trykket, dette hemmer veksten av mikroorganismer, samt hemmer aktiviteten til enkelte enzymer. I tillegg til sin konserverende effekt vil salt også påvirke fargen i kjøtt, forandre vannbindingsevnen til matvaren og påvirke smaken. 

Salting blir brukt til å konservere blant annet kjøttprodukter som spekepølse, og fiskeprodukter som klippfisk.

Tørrsalting
-----------

Utdypende artikkel: Tørrsalting

Tørrsalting går ut på å dekke overflaten av matvaren med salt og legge den lagvis i en beholder med rikelig med salt imellom.

Lakesalting
-----------

Ved lakesalting blir matvaren enten lagt i en blanding av salt og vann til saltinnholdet i maten blir korrekt eller saltlake blir injisert inn i matvaren. En slik blanding av salt og vann kalles en saltlake. 

Det finnes ulike typer salt en kan bruke til salting av matvarer, havsalt, steinsalt, vakuumsalt og lakesalt som har ulikt innhold av mineraler.

Salting er en svært effektiv konserveringsmetode, og mennesker har godt av å spise salt i små mengder. Likevel har myndighetene kommet med et ønske en generell reduksjon i bruken av salt i næringsmiddelbransjen for å forbedre folkehelsen.

Se også
-------

* Speking

Litteratur
----------

Hemmer m.fl. 2001. Næringsmiddellære. Råstoff-, produksjon- og ferdigvarekunnskap. Yrkeslitteratur as. ISBN 9788258404450

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**OSIRIS-APex** (eng.; **Origins**, **Spectral Interpretation**, **Resource Identification**, **Security**, **Apophis Explorer**) er NASA-romsonde som har som formål å skaffe en prøve på minst 60 gram fra den karbonholdige asteroiden 101955 Bennu, og returnere prøven til jorden for analyser.

Romsonden ble skutt opp 8. september 2016, fløy forbi jorden 22. september 2017, og møtte asteroiden Bennu 3. desember 2018. De neste to årene analyserte den overflaten for å finne et egnet sted å hente en prøve fra. 20. oktober 2020 landet romsonden på asteroiden og samlet inn en prøve. Prøven ble levert på jorden 24. september 2023.

Asteroiden Bennu ble valgt som målet for studien fordi den er en «tidskapsel» fra solsystemets fødsel. Bennu har en svært mørk overflate og klassifiseres som en B-type asteroide, en underkategori av karbonholdige C-type asteroider. Slike asteroider anses som primitive, og har gjennomgått få geologiske endringer siden de ble dannet. Organiske molekyler, som aminosyrer, er tidligere funnet i meteoritt- og kometprøver, noe som indikerer at noen av ingrediensene som er nødvendige for liv kan bli naturlig laget i verdensrommet.

Kostnaden for oppdraget var omtrent 800 millioner amerikanske dollar, ekslusive kostnaden for oppskytningsfartøyet Atlas V, som var omtrent 183,5 millioner amerikanske dollar. Dette er den tredje planetvitenskapelige oppgaven valgt i New Frontiers-programmet, etter Juno og New Horizons.

Det forventes at den returnerte prøven vil gi forskerne mer viten om dannelsen og utviklingen av solsystemet, dets tidlige stadier jfr. planetdannelser, og kilden til organiske forbindelser som førte til at liv oppstod på jorden.

Referanser
----------

1. ↑  «OSIRIS-REx seeks answers to the questions that are central to the human experience». NASA. Besøkt 24. september 2023.
2. ↑  «NASA gives green light for OSIRIS-REx spacecraft to visit another asteroid». *University of Arizona* **(engelsk)**. 25. april 2022. Besøkt 24. september 2023.
3. ↑  «Capsule Containing Asteroid Bennu Sample Has Landed – OSIRIS-REx Mission». *NASA* **(engelsk)**. 24. september 2023. Besøkt 24. september 2023.
4. ↑  «NASA mission set to sample carbon-rich asteroid». *Science.org*. 6513 **(engelsk)**. 370: 158–158. 9. oktober 2020. ISSN 0036-8075. doi:10.1126/science.370.6513.158. Besøkt 24. september 2023.
5. ↑  «NASA Selects Launch Services Contract for OSIRIS-REx Mission». *NASA*. 5. august 2013. Besøkt 24. september 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) OSIRIS-REx – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** BBC Things
 |
**Realavkastning** er en måte å måle hvor stor avkastning et fond eller et annet aktivum har, når man tar hensyn til hvor stor prisvekst man har. Vi kan definere realavkastningen til et aktivum slik:

{\displaystyle r=i-\phi -\theta }

Der *r* er realavkastningen, *i* er nominell avkastning, {\displaystyle \phi } er inflasjonsveksten og \theta  er lik forvaltningskostnadene, der alle er målt i prosent.

Realavkastning er et begrep som benyttets i forbindelse med handlingsregelen. Regelen sier at uttaket fra Statens pensjonsfond – Utland til statsbudjetter skal være lik forventet realavkastning, som er satt til 3%. Årsaken til at man benytter realavkastningen fra fondet, er fordi dette gjør at fondet ikke faller i verdi i forhold til de oppgavene kapitalen i fondet skal benyttes til. Bruken av realavkastning forstås best i den situasjon vi er i når vi er tom for olje og innskuddene i fondet har stoppet. Det blir da viktig å sørge for at uttaket fra fondet er slik at det er mulig å kjøpe like mye helsetjenester eller utbetale like mange pensjoner hvert år. Dette får man kun til hvis man trekker i fra prisvekst (og lønnsvekst) fra den årlige økningen fondet får ved å investere i aksjer og obligasjoner.

Ifølge Norges Bank Investment Management har fondet hatt en realavkastning på 3,1 % fra fondet ble etablert til og med 2010, noe som ligger nært den forventede realavkastningen som er på 3 %.

Eksterne lenker
---------------

* NBIM forvaltningsrapport 1.kvartal 2008
* Stortingsmelding nr. 29 (2000 - 2001)
**Likestilt arbeidsliv** er en sertifiseringsordning for likestilling og mangfold i private og offentlige virksomheter. Den er opprettet av Prosjektet drives av Agder fylkeskommune. Formålet er å gjøre det enklere for virksomheter i privat og offentlig sektor å gjøre en aktiv og systematisk innsats for mangfold og likestilling i egen organisasjon. 

Likestilling og mangfold forståes i denne sammenheng bredt, og dekker diskrimineringsgrunnlagene i Likestillings- og diskrimineringsloven Dette gleder blant annet kjønn, alder, religion, livssyn, etnisitet, funksjonsnedsettelse, graviditet, permisjon ved fødsel eller adopsjon, seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk.

Sertifiseringsordningen jobber for å bli[*klargjør*] den foretrukne metode for å arbeide for likestilling og mangfold på virksomhetsnivå.

Ordningen dekker syv sområder: 

* Forankring
* Inkluderende arbeidsmiljø
* Rekruttering og karriere
* Tilrettelegging
* Livsfase
* Heltid
* Likelønn

Pilotfasen 2016-2018 ble gjennomført i samarbeid med Næringsforeningen i Kristiansandsregionen og med midler fra Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet. 

Prosjektet er nå[*når?*] inne i en ny fase hvor bedriftene fra pilotfasen resertifiseres og nye virksomheter sertifiseres.

Sertifiserte virksomheter
-------------------------

I pilotfasen var det kun virksomheter fra Agder som deltok. Sertifiseringen er nå åpen for virksomheter fra andre regioner, og flere av disse har sluttet seg til ordningen. Likestilt arbeidsliv skal på sikt rulles ut nasjonalt. 

Sertifiserte virksomheter per juni 2022
* Agder Energi
* Avigo
* Dyreparken
* Fædrelandsvennen
* Fylkesmannen i Agder
* GE Healthcare, Lindesnes
* Hennig-Olsen Is
* IKEA Sørlandet
* Kristiansand kommune
* Kvinesdal kommune
* Mandal kommune
* Sparebanken Sør
* Sørlandet sykehus HF
* Strømmestiftelsen
* Agder fylkeskommune
* Næringsforeningen i Kristiansandsregionen
* MH Wirth
* Iveland kommune
* Arendal kommune
* Kristiansand kommune
* NAV Agder
* Stiftelsen Miljøfyrtårn
* BDO Agder
* Finansforbundet

Utmerkelser
-----------

Likestilt arbeidsliv ble tildelt YS’ likestillingspris 2018.

Referanser
----------

1. ↑  Lovdata: Lov om likestilling og forbud mot diskriminering
2. ↑  YS' likestillingspris for 2018

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside Likestilt arbeidsliv
**Carl Johan Teatret** var en teaterscene i Oslo.
Det var 1893-95 lokalisert i Tivoli (Oslo), ledet av Olaf Hansson, med blant andre Gengangere, Før avskeden og Balkonen på programmet,
samt Kalle Løchen i staben. 

Fra 1913 var det kinosal (stumfilmteater), ett av tre teatre i Karl Johan-kvartalet. Det lå i bakgården av Karl Johans Gate 39 og
viste stumfilm frem til nedleggelsen 1. juni 1931. Det åpnet nyoppusset i rødt gull og sort, som teaterscene den 6. oktober 1931, først ledet av Anton Heiberg, Thorleif Reiss og Leif Enger.
Etter en ombygging sommeren 1933 overtok Per Aabel og Thorleif Reiss som direktører, og ledet det
gjennom en lystspill-periode, frem til 1938, da Aabel gikk til et gjestespill Centralteatret og videre til Nationaltheatret. 
Det var her Nanna Stenersen debuterte i 1933, Ragnhild Michelsen var her 1935-40 likesom Teddy Nordgren,
og i 1936 begynte Wenche Foss og fikk sitt gjennombrudd i 1937 som *Champagnepiken,*
inntil hun i 1939 giftet seg og meldte overgang til Centralteatret. Thora Neels-Hansson (Nøste Schwab) debuterte her i 1938 og forlot i 1940.
Om somrene ble teatret leid ut til sommerrevyer.
Etter Thorleif Reiss gikk til Norsk rikskringkasting i 1939 ble det en liten pause.

Teatret reåpnet 3. september 1939 med Eigil Beck og AS Comedia som ny eier, ny ledelse og oppsetningen *Whole Town* med Hauk Aabel.
Av skuespillere nevnes Frank Robert 1939 (debut) til 1941, Stig Egede-Nissen 1940-42, Arne Bang-Hansen 1941-45, Axel Thue 1942, Alice Mürer Siem 1942 (debut), Espen Skjønberg, og Jack Fjeldstad var her 1942-44. Musikken var ofte skrevet av Carsten Carlsen, mannen til Lalla Carlsen som spilte her 1940-43.
Under den andre verdenskrig ledes det av Ellen Isefjær som i starten ønsket å drive en 
mer litterær scene, og beveget seg bort fra alle farsene. I mai 1944 ga de en dags lønn og inntekt
til de lidende i Bergen.

En kabaret med den danske Lulu Ziegler var trekkplaster ved åpningen av nyoppussede lokaler (ofte
kalt *Paletten*) den 14. september 1945, Fridtjof Mjøen var kunstnerisk leder. Calle Moseby var også inne i ledelsen etter frigjøringen, men 
byens teatre flyttet mye rundt denne tiden, og Carl Johan Teatret ble 1946-50 en del av Studioteatret med
turneen «To og to er tre» som første oppsetning med musikk av Kristian Hauger og Leif Enger. Etter Studioteatret opphørte
i 1950 var det frem til 1952 *anneksteater* til Det Nye Teater. 

Etter en ombygging til 200 000 kroner åpnet det 25. september 1952 med forestillingen Himalaya, det
var Oslo Kinematografer ledet av Kristoffer Aamot som nå drev det til kinovisning. Landets første vising av tredimensjonal film 
(polaroide briller) var her, den 18. januar 1953, med tegnefilmer av Norman McLaren, britiske landskapsfilmer og litt ballett.
Det hadde sitt opphørt i april 1982 da bygget skulle rives.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Carl Johan Teatret i Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon **·** Oslo Byleksikon
 |
**«My Tennessee Mountain Home»** er en amerikansk countrysang med melodi og tekst av Dolly Parton, som også spilte den inn på plate.

Den brukte bilder fra hennes barndom, slik som å holde i hverandres hender på verandahusken, nyte naturen og spasere hjem fra kirken.

Den var den syvende sangen på hennes konseptalbum *My Tennessee Mountain Home* fra 1973. Sangen ble spilt inn i RCA Studio «B», Nashville, i september 1972 og utgitt på single i februar 1973. Den nådde en femtendeplass på den amerikanske countrysinglelisten. Produsent var Bob Ferguson.

Maria Muldaur utgav «My Tennessee Mountain Home» på sitt soloalbum fra 1973 med samme tittel som artisten selv.

Parton gjeninnspilte sangen på sitt livealbum *Heartsongs* i 1994.

En coverversjon med Elisabeth Andreasson ble utgitt på hennes album *Short Stories* fra 2005.

En innspilling av det svenske dansebandet Lasse Stefanz med barnekor hadde tittelen «Et bättre liv». Den svenske teksten var skrevet av psevdonymet «Mackan». Sangen ble utgitt på albumet *Den lilla klockan* i 1986.

Norsk versjon
-------------

Steinar Fjeld har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Barneår». 

### Innspilling

* Lillian Askeland med Hebekk skolekor & The Country Team. Utgitt på singlen Talent TS 088 i 1974.

Referanser
----------

1. ↑  Dolly Parton On-Line / Archives / Lyrics / My Tennessee Mountain Home
2. ↑  Dolly Parton On-Line / Archives / Singles
3. ↑  Se plateetiketten
**Moskva City** (russisk Москва-Cити) er et nytt område i Moskva. Det er et område som blander underholdning, arbeid og boliger og er det første av sitt slag i Russland og hele Øst-Europa. De lokale myndighetene i Moskva gav bevilling til å starte byggingen i 1992. Området dekker 1 km² og her lå det tidligere stort sett fabrikker og industrier.

Bygg
----

Plan over området
### Aquaparken

En stor fornøyelsespark som inneholder et badeland, et femstjernes hotell og parkering. Badelandet tar opp det meste av fornøyelsesparken med flere basseng og sklier. I tillegg er det et kjøpesenter, restaurant og kaféer. 

### Det sentrale galleriet

Det sentrale galleriet er et av de mest komplekse byggverkene i Moskva City. Tårnet står på område 6, 7 og 8, og er i to deler, en under og en over jordoverflaten. Byggingen tok til i starten av 2005 og sto ferdig høsten 2008. 

### Hovedstaden

Komplekset Hovedstaden skal symbolisere Moskva og St. Petersburg. Det ligger i område 9 og består av to tårn med høyder på 268 og 234 meter. Tårnene stod ferdige høsten 2010.

### Naberesjnajatårna

Naberesjnajatårna ligger i område 10. Tårn A er på 17 etasjer og sto ferdig i 2004, mens Tårn B på 27 etasjer sto ferdig oktober 2005. Tårn C består av 59 etasjer og sto ferdig i 2007. Totalt kostet tårnene 200 millioner dollar.

### Transportterminalen

Transportterminalen er en møteplass for ulike metrolinjer, light rail-linjer og annen offentlig transport. Her er det kontor, hotell, en klinkk og parkering. Byggingen startet i januar 2005 og sto ferdig i 2015.

### Eurasia Tower

Eurasiatårnet rommer kontor, kasino og annen underholdning. Skyrskraperen er 309 meter høy og har 72 etasjer. Byggingen startet i 2004 og ble ferdig i løpet av 2009. Prisen på bygget var totalt 250 millioner dollar.

### Føderasjonstårnet

Føderasjonstårnet er den høyeste skyskraperen i Europa. Bygget består av tre bygninger. Tårn A har 93 etasjer og er 360 meter høyt, Tårn B 62 etasjer og 242 meter høyt, og Tårn C har et spir på 506 meter. Byggingen startet i 2004 og ble ferdig i 2013.

### Mercury City Tower

Byggingen startet i 2005 og ble ferdig i 2013. Det er 338,82 meter høyt med 75 etasjer. 

### Nordtårnet

Tårnet inneholder kontor, en konsterhall, treningssentre, restauranter, kaféer, klinikker og parkering. Det er 108 meter høyt og består av 27 etasjer.
**Pan Am Flight 214** var en planlagt innenriks passasjerflyvning mellom Puerto Rico, Baltimore og Philadelphia. 8. desember 1963 styrtet flyet som opererte flyvningen, en Boeing 707, i nærheten av Elkton i Maryland etter å ha blitt truffet av lyn. Alle ombord, 81 passasjerer og besetningsmedlemmer, omkom. Det er fortsatt (2016) den dødligste flyulykken i Marylands historie.

Ulykken
-------

Den 8. desember 1963 lettet Pan American Flight 214, en Boeing 707-121 *Clipper Tradewind* (dette var det første jetfly levert til et amerikansk flyselskap), fra Isla Verde internasjonale lufthavn i San Juan, Puerto Rico. Det landet som planlagt på Baltimore's Friendship Airport (nå Baltimore-Washington International Thurgood Marshall Airport, eller BWI), og 69 passasjerer ble satt av flyet.

Flyet tok av for Philadelphia med 73 passasjerer og åtte besetningsmedlemmer ombord. På grunn av kraftig vind i området valgte besetningen å vente i en «Holding position» sammen med fem andre fly, heller enn å forsøke å lande i Philadelphia.

Klokken 20:58 mens flyet var i luften, eksploderte det etter å ha blitt truffet av et lyn. Mannskapet klarte å sende en siste melding;– «Mayday, mayday, mayday ... Clipper 214 ute av kontroll ... here we go»– før de havarerte i nærheten av Elkton, Maryland. Alle 81 personer om bord ble drept.

Lynnedslaget antente drivstoffet i den venstre tanken, hvor eksplosjonen antente innholdet i midt- og høyretankene også.

Etterforskning
--------------

Diagram som viser Flight 214 drivstoff tank layout.
Den sivile flyhavarikommisjonen, (CAB) undersøkte ulykken og avga foreløpig rapport om den sannsynlig ulykkesårsak den 3. mars 1965: og kom med sin anbefaling for å hindre lignende ulykker i fremtiden.

Etter CABs undersøkelser har Federal Aviation Administration (FAA) bedt alle operatører om å installere lynavledere (eller statiske utløsere) på alle passasjerfly flyr i amerikansk luftrom.

Referanser
----------

1. ↑  «Pan Am Flight 214 CAB report (PDF) (Historical Aircraft Accident, 1963, Pan Am)» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 26. mai 2013.  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 26. mai 2013. Besøkt 21. september 2016.
2. ↑  McClement, Fred (1966). *It Doesn't Matter Where You Sit*. Toronto/Montreal: McClelland and Stewart. s. 19. OCLC 955544.
3. 1 2 3  Ulykkebeskrivelse  på Aviation Safety Network.
4. ↑  «Civil Aeronautics Board report». Arkivert fra originalen 14. juni 2006. Besøkt 12. juni 2006.
5. ↑  McClement, s. 22.
Gjesvær
**Gjesvær** (nordsamisk: *Geaissvearra*/*Keaisváhki*; russisk: *Grebeni*) er et gammelt fiskevær i Nordkapp kommune i Finnmark. Gjesvær er et kjent sted i vikingtiden, og er omtalt i Heimskringla til Snorre Sturlason fra 1225 som *Geirsver*.

Som de fleste andre steder i Finnmark, ble all bebyggelse brent ned høsten 1944 under tvangsevakueringen av Finnmark. Gjesvær har i dag ca. 80 innbyggere mens det på begynnelsen av 1970-tallet var om lag 350 innbyggere. Stedet har et fiskebruk og en lokalbutikk, mens barne- og ungdomsskolen ble nedlagt i 2020. Gjesvær kirke fra 1960 ble på slutten av 1990-tallet totalrenovert, og har i dag privat eierskap. Hovednæringen er fiskeri, og fangst av kongekrabbe.

I de senere år er det satset på turisme med fuglesafari til naturreservatet Gjesværstappan, som i dag har en av Norges største sjøfuglkolonier. 

I 1977 ble den 22 kilometer lange fylkesvei 156 ferdigstilt. Dermed hadde Gjesvær fått vegforbindelse til resten av Magerøya. På bakgrunn av dette ble det vurdert som naturlig at kommunegrensen ble flyttet. Dette ble vedtatt i kommunestyrene, og 1. januar 1984 ble Gjesvær og vestlige del av Magerøya overført fra Måsøy kommune til Nordkapp kommune.

Referanser
----------

1. ↑  Sammallahti, Pekka (1993). *Sámi-suoma-sámi sátnegirja : saamelais-suomalais-saamelainen sanakirja*. Ohcejokha.
2. ↑  D.N.Ostrovskij, Putevoditel’ po Severu Rossii (St.Petersburg 1899)
3. ↑  Hødnebø, Finn (2008). *Snorres Kongesagaer*. Stenersens Forlag.
4. ↑  «Omsatte 42 tonn kongekrabbe». *www.radionordkapp.no*. Besøkt 14. juli 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
**Even Fodstad** (født 25. desember 1872 på Fostad i Østre Toten, død 25. juli 1952 på Tømmerhol) var ordfører i Østre Toten i periodene 1911-13 og 1926-28. Fodstad representerte Bondepartiet, i hans første ordførerperiode under navnet "Næringspartiets liste".

Fodstad var sønn av *Martinius Rogneby* på Fostad og *Petra* f. *Hveem*. Etter middelskolen arbeidde han tre år som kontorist i Tønsberg. I 1899 ble han gift med *Petra Tømmerhol*, og tre år seinere tok de over hennes farsgard.

I 1907 kom Fodstad inn i herredsstyret, der han satt fram til 1928, riktignok bare som første varamann i perioden 1922-25. Fodstad hadde også flere andre kommunale verv; blant annet var han formann i ligningsmemnda og overligningsnemnda.

Referanser
----------

1. 1 2   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Even Fodstad, (25.desember 1872 - 25.juli 1952).», besøkt 2. januar 2023[Hentet fra Wikidata]

Kilder og litteratur
--------------------

* Gjørvad, O. (red.): *Totens bygdebok II*, s. 43.
* Opplandsarkivets avskrift av kommunevalgresultater


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Adolf Rogneby** | **Østre Totens ordfører**(1911–1913) | Etterfølger:**Ole Weflen** |
| Forgjenger:**Kristian Ørud** | **Østre Totens ordfører**(1926–1928) | Etterfølger:**Ole Aass** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Eva Svaneblom** (født 1987) er en svensk frilans dansekunstner.

Svaneblom har en danseutdanning fra Iwanson International School of Contemporary Dance i München, Tyskland og en mastergrad i Contemporary Performative Arts fra Göteborgs Universitet, Sverige.

Svanebloms kunstneriske praksis dreier seg rundt interessen for den situerte kroppen, kroppen som "blir til" av omgivelsene. Det handler ofte om hvordan ens egen kropp forteller historier om forholdet til kjønnsidentitet, seksualitet og sosiokulturell bakgrunn. Hun har også jobbet mye med sosiale medier som plattform for kunst og leker ofte med stereotypier som min muse og en ganske stor porsjon DIY-estetikk.

Eva Svaneblom er leder for programkomiteen til Vårscenefest og var i 2022 Årets gjestekunstner hos Davvi- senter for scenekunst. Hun fikk Statens kunstnerstipend for 2022.

Svaneblom har jobbet med sosiale medier for Elle Sofe Company og Silje Solheim Johnsen.

Verk
----

* I did it myself (ongoing)
* Kävelä Paraatissa (2023)
* Kuttua (2023)
* Other Tongue(2022) i samarbeid med Tanja Anderrson
* Glocal Gallery (2021)
* VATTEN (2021) Samarbeid med Henrik Sputnes (produksjon), Gustav Lejelind (musikk/lyd), Anna Liljedal (tekst/ scenografi), Tuva Hildebrand (koreografi/ dans/ tekst) and Eva Svaneblom (koreografi/dans)
* Linedance with me (2021)
* Body meets matter (2021) i samarbeid med Mari Bø
* CHEERS FOR QUEERS (and allies) (2021)
* The cheerleader (2020)

Referanser
----------

1. 1 2  «CODA». Besøkt 4. oktober 2023.
2. ↑  «Vårscenefest». Besøkt 4. oktober 2023.
3. ↑  «Forum for nordnorske dansekunstnere». Besøkt 4. oktober 2023.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  «Eva Svaneblom». Besøkt 4. oktober 2023.
Panorama over Neiden og Neidenelva i Sør-Varanger, med Neiden bru og Skoltefoss bak i bildet. Foto fra 1951 og 2006. Foto: Nasjonalbibliotekets bildesamling og Odd-Arild Knutsen 
**Neiden** (skoltesamisk: *Njauddâm*; nordsamisk: *Njávdán*; kvensk: *Näätämö*) er ei bygd i Sør-Varanger kommune i Finnmark med om lag 250 innbyggere.

Geografi, befolkning, bebyggelse og annet
-----------------------------------------

Det skoltesamiske, russisk-ortodokse Sankt Georgs kapell er et lite bønnehus og gravkapell som opprinnelig ble bygd i 1565.  Foto: Michael Riessler, 2010 
Äʹvv skoltesamisk museum åpnet i 2017
Neiden kirke fra 1902. Foto: Gunnar Aasegg, 2014 
Bygda ligger ved Neidenelva som er kjent for sitt *Käpälä-fiske* (laksefiske med kastenot). Fra Neiden er det veiforbindelse til Kirkenes, Varangerbotn samt til Finland. 

Store deler av befolkningen er av skoltesamisk (østsamisk) eller kvensk opprinnelse. 

I bygda ligger det 10 kvadratmeter store russisk-ortodokse Sankt Georgs kapell, bygget i 1565 av den hellige Trifon, samt Neiden kapell, som er tegnet i dragestil av Karl Norum i 1902.

Neiden er et sjekkpunkt i Finnmarksløpet.

### Vernet område

Den gamle østsamiske boplassen Skoltebyen (skoltesamisk: *Sääʹmsijdd*; kvensk: *Kolttakylä*) er et vernet område som inneholder flere tufter, bygninger og annet som er eldre enn 100 år og dermed automatisk vernet. Disse er blant annet den russisk-ortodokse kirka og kirkegården, rester av ei røykbadstue og mange tufter etter gammer. I tillegg er det en del steder som har vært i bruk til religiøse seremonier som for eksempel dåp.

Det formelle vernet av boplassen blei vedtatt for å sikre dens historiske og religiøse betydning, samt sørge for landskapsvern av området. Stedet er østsamenes viktigste kulturminne og det viktigste stedet i det som er igjen av østsamisk kultur i Norge. Vernet omfatter ikke laksefiske i Neidenelva.

### Geologi

Berggrunnen tilhører Øst-Finnmarks grunnfjellsområde. Nordvest for Neiden finnes *Neidengranitten* som ble dannet for omtrent 2500 millioner år siden. Den er lite deformert og skjærer gjennom den eldre gneisen. Granitten finnes også rundt Jarfjord.

Se også
-------

* Äʹvv skoltesamisk museum
* Skoltesamer
* Kvener
* Aksel Konrad Mikkola
* Neidenelva
* Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  Ø. Nordgulen og A. Andresen: De eldste bergarter dannes; 4600-850 millioner år. I I. Ramberg, I. Bryhni og A. Nøttvedt (red.): Norges geologi. Norsk Geologisk Forening. 2006.

Eksterne lenker
---------------

* Miljøstatus i Norge: Skoltebyen Neiden
* Skoltesamisk kultur over grenser
* Skoltebyen og St. Georgs kapell i Neiden på Sandalsand


| * v
* d
* r
Kulturmiljøer fredet etter kulturminneloven |
| --- |
| Havråtunet  **·** Neiden  **·** Utstein  **·** Kongsberg Sølvverk  **·** Sogndalstrand  **·** Birkelunden  **·** Sør-Gjæslingan  **·** Bygdøy **·** Levanger sentrum kulturmiljø **·** Skudeneshavn **·** Henningsvær |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Sværholt** er ei fraflyttet bygd ytterst på Sværholthalvøya, mellom Porsangerfjorden og Laksefjorden i Lebesby kommune i Finnmark. Fuglefjellet Sværholtklubben ligger like nord for stedet. Under andre verdenskrig hadde tyskerne tunge forsvarsanlegg her. Det er en gammel nedlagt kirkegård på stedet.

Sværholtklubben var engang et sentralt sted på Finnmarkskysten. Fiskefeltene lå rett utenfor Sværholt og fiskerne bodde i sjøbuer som ble panelt og satt skikkelig i stand. Ettersom båtene ble større og fikk motor, var ikke folk lenger avhengig å holde til nær fiskefeltene og Sværholt mistet sin betydning som fiskevær.

Sværholt vært et viktig handelssted på Finnmarkskysten siden slutten av 1700-tallet. Ifølge folketellingen av 1801 bodde det da 21 mennesker på Sværholt fordelt på fire husstander.

Ifølge Ytreberg[] var det en danske som het Søren Bøgeberg den første handelsmannen som slo seg ned på Sværholt. Han fikk gjestgiveribevilgning og en engslette til bopel. Dette var i 1793. Slekta hans drev stedet til langt ut på 1800 tallet.

I 1849 bosatte Amund Torgersen Kraabøl fra Vestre Gausdal seg på Sværholt. Han innførte blant annet kilenøter i distriktet og drev avlstasjon for sau.

Det bodde over 500 tyskere i Sværholt under krigen. Den norske bosettingen ble aldri skikkelig gjenoppbygget etter krigen, og den siste familien flyttet i 1950, mens den siste eneboeren dro i 1958.

Referanser
----------

1. ↑  «Treffliste». Digitalarkivet. 1801. Arkivert fra originalen 17. august 2016. Besøkt 13. januar 2016.

Litteratur
----------

* Anstein Mikkelsen: Sværholt - Porsangerfjordens ytterste klippe. I Porsangerfolket 1999, Porsanger historie og Museumslag,1999. ISBN 82-91278-03-2

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Festong på kirken Santa Maria dei Miracoli i Milano
**Festong** (fransk *feston*, italiensk *festone*) er en bueformet dekorasjon av sammenflettede blomster, bladverk, frukter og bånd. I antikken dekorerte man ofte templer og altere med blomsterbånd. En festong etterligner slike naturlige girlandere, men er laget i sten, gips, tre, metall eller lignende. Festonger er svært vanlige dekorasjonslementer i empirestil.

Festonger som arkitektonisk element ble i stor grad benyttet både av de gamle grekerne og romerne og dannet den viktigste dekorasjon av altere, friser og paneler. Endene av båndene er ofte formet til sløyfer eller vridde bånd, eller det kan henge ytterligere elementer nedover fra festepunktene. Dette kalles dråpe eller margent.

Motivet er senere brukt i klassisistisk og nyklassisistisk arkitektur og kunsthåndverk, spesielt i keramikk og på sølvgjenstander. Variasjoner over grunntemaet er tallrike. For eksempel kan båndene henges fra en dekorert knute, holdes i gapet på løver eller henges over oksehoder som i Vestatempelet på Forum Romanum.

Se også
-------

* Ornamentikk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Finsk tegnspråk** (finsk *suomalainen viitomakieli*) er et tegnspråk som brukes i Finland. Det er omtrent 5000 døve i Finland som har språket som morsmål. Finsk tegnspråk er nærmest beslektet med svensk tegnspråk, som det begynte å skille seg fra på 1800-tallet.

Finsk lovgivning anerkjente finsk tegnspråk som et av Finlands opprinnelige språk i 1995, da språket ble inkludert i den reviderte grunnloven. Finland ble dermed det tredje landet i verden til å anerkjenne tegnspråk som naturlige språk og stadfeste retten til å bruke det som morsmål.

Det har gått kurs i tegnspråk i Finland siden 1960-tallet. På den tiden ble det undervist i tegn fra finsk tegnspråk, men man brukte ordstillingen til finsk. Etter hvert som det kom mer forskning på tegnspråk generelt og finsk tegnspråk spesielt innså man at tegnspråk har veldig forskjellig grammatikk fra talespråk som brukes i samme område, og undervisningen i finsk tegnspråk har reflektert denne forskningen.

Referanser
----------

1. 1 2  Etnologues tall fra 1986

Eksterne lenker
---------------

* Ordbok over finsk tegnspråk (på finsk)
* Draft Curriculum and Structure of Finnish Sign Language (PDF-nedlasting, på engelsk) – inneholder nyttig informasjon om finsk tegnspråks grammatikk

| * v
* d
* r
Språk i Finland |
| --- |
| Offisielle språk | Finsk **·** Svensk | Finlands flagg |
| Minoritetsspråk | 
* Finsk tegnspråk
* Finlandssvensk tegnspråk
* Karelsk
* Romani rakripa
* Samisk
	+ enaresamisk
	+ nordsamisk
	+ skoltesamisk

 |
**Hohenzollern** (fullt tysk navn: Hohenzollernsche Lande) var en provins innen kongeriket Preussen, og senere Fristaten Preussen. Provinsen blei oppretta i 1850 ved samlinga av de to fyrstedømma Hohenzollern-Sigmaringen og Hohenzollern-Hechingen etter at begge disse selvstendige statene la seg under Preussens suverenitet. Fyrstedømma ble styrt av den protestantiske greina av Huset Hohenzollern.

Hohenzollern besto av et enkelt distrikt, Regierungsbezirk Sigmaringen. Den siste folketellinga i 1939 viste at provinsen da hadde 74 000 innbyggere; hovedstaden var Sigmaringen. Selv om Hohenzollern hadde alle de rettene en vanlig prøyssisk provins skulle ha, inkludert seter i det prøyssiske parlamentet, hadde Rhinprovinsen ansvaret for det militært anliggende. Regierungsbezirk Sigmaringen var videre delt opp i sju Oberamtsbezirke, selv om bare fire av disse gjensto etter 1925 da de blei omorganisert som følge av nye inndelinger i landkreise. 

I 1946 ble Hohenzollern innlemmet i Württemberg-Hohenzollern av den franske militæradministrasjonen. Siden 1952 har den tidligere prøyssiske provinsen vært en del av den føderale tyske delstaten Baden-Württemberg. 

Etter regionale reformer gjennomført i 1973 blei Hohenzollerns grenser endelig utsletta; regionen blei en del av distriktene Sigmaringen og Zollernalbkreis som også innehar områder som tidligere ikke var en del av Hohenzollern.

Kart over provinsen i 1930

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hohenzollernsche Lande – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** NKC
 |
Dekktrykksventil for direkte trykkmåling (dTPMS).
Fjerning av skadet dTPMS-sensor.
**Dekktrykksovervåkning** (engelsk: *tire-pressure monitoring system*, **TPMS**) er et elektronisk system for automatisk måling av lufttrykk i dekkene på et kjøretøy slik at trykket kan rapporteres til sjåføren uten at man behøver å gå ut av bilen og benytte håndholdt trykkmåleapparat. På denne måten kan man sette opp en **dekktrykkvarsling** i bilen som rapporterer om dekktrykket er unormalt (enten for høyt eller lavt). Lavt trykk kan for eksempel gi en tidlig indikasjon på punktering. Trykket kan indikeres i kjøretøyets instrumentpanel ved en numerisk verdi (f.eks. i bar eller megapascal), grafisk og/eller med varsellampe.

Nyere biler kommer med dekktrykksovervåkning fra fabrikk, men også eldre biler kan oppgraderes med dekktrykksovervåkning. Siden 2014 har det vært påbudt med dekktrykksovervåkning på nye biler solgt i EU.

I tillegg til økt sikkerhet gjennom tidlig varsling ved punktering har dekktrykksovervåkning også andre fordeler. Ved at man blir bevisst på dekktrykket kan man for eksempel optimalisere dette med tanke på drivstofforbruk, veigrep eller dekkslitasje.

Direkte versus indirekte
------------------------

Systemer for dekktrykksovervåkning kan deles inn i to hovedtyper: Direkte (dTPMS) og indirekte (iTPMS)

### Direkte trykkovervåkning

Direkte dekktrykkovervåkning bruker en **dekktrykksensor**, ofte i form av en ventil i felgen (såkalt **dekktrykksventil**) som måler forskjellen i lufttrykk mellom inn- og utsiden av dekket i sanntid. En ulempe med systemet er at sensorene i dekket vanligvis er trådløse og går på batterier som kan gå tomme. Sensorene behøver dog aldri å resettes.

### Indirekte trykkovervåkning

Indirekte dekktrykkovervåkning bruker ABS-bremsene for å estimere dekktrykket gjennom dekkets oppførsel og hvordan det påvirker bremsene. Det er en viss treghet i slike system, og sjåføren må ofte kjøre en betydelig avstand før varsel genereres. En ulempe med det indirekte systemet er at det må nullstilles hver gang man gjør endringer på dekkoppsettet (f.eks. bytter dekk eller fyller luft). Nullstillingen gjøres vanligvis ved å holde inne en knapp i noen sekunder.

Ikoner
------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
| TPMS low pressure warning iconTPMS-varsel for lavt trykk |
| TPMS-varsel for lavt trykk  |

|  |
| --- |
| TPMS system failure iconSystemfeil på TPMS |
| Systemfeil på TPMS  |

 |

Se også
-------

* Hjulmutterindikator
* Bremser
* Blokkeringsfrie bremser

Referanser
----------

1. ↑  «Vet du hva du bør gjøre når denne lyser?». *Mynewsdesk* **(norsk)**. Besøkt 20. juni 2021.
2. ↑  «Lyser denne lampen etter at du skiftet til sommerdekk? | Dfly». Besøkt 20. juni 2021.
3. ↑  Brorstad, Harald (25. januar 2018). «Når denne lyser -hva gjør du da?». *Motormagazinet* **(engelsk)**. Besøkt 20. juni 2021.
**Saladmaster**, også benevnt som **Cookware**, er et MLM-selskap fra USA etablert i 1946 av Harry Lemmons.

Produktserien til Saladmaster har vært kasseroller som har blitt markedsført som unike ved at de skal være laget av «kirurgisk stål». Disse selges til priser som er svært mye høyere enn standard kasseroller, en prisforskjell som har blitt forsvart med påstander om at bruk av vanlige kasseroller medfører helserisiko fra metaller som frigjøres, og at maten blir sunnere når den er laget i Saladmaster sine kasseroller. Produktene har blitt omsatt gjennom et nettverk av uavhengige salgsrepresentanter, i hovedsak gjennom home-parties.

I 2007 gikk programmet Forbrukerinspektørene gjennom markedsføringen av produktene, og testet disse sammen med faglige eksperter. Det ble konkludert med at kasserollene var laget av helt vanlig stål, samt at man kunne oppnå samme resultat med helt vanlige kasseroller. Saladmaster gikk da til sak mot NRK med påstander om at de ikke kunne dokumentere det som ble uttalt i programmet, men i stedet for å vinne frem med sitt krav opplevde selskapet at Oslo byfogdembete stadfestet at det ikke var dekning for påstandene som ble brukt i markedsføringen av Saladmaster sine produkter. Oppmerksomheten førte til en strøm av klager til Forbrukerombudet som da rettet kritikk mot selskapets markedsføring som de mente var villedende når kjøpere ble gitt forståelsen at produktene var helsefremmende. Samme år ble det også avdekket at Saladmaster hadde startet omsetning av en elektrisk oljepanne.

I 2009 dømte Forbrukertvistutvalget flere norske Saladmaster-selgere til å refundere penger til misfornøyde kunder.

Referanser
----------

1. ↑  «Kjeler for flere titusen kroner rustet etter et halvt år». *TV 2*. 20. januar 2011.
2. ↑  «23 000 for nye kasseroller». *Forbrukerrapporten*. 1999.
3. 1 2  «– Saladmaster villeiar kundane». *NRK*. 28. september 2007.
4. ↑  «Endre ditt kosthold?». *Nordlys*. 23. september 2005.
5. 1 2  «Har du klaget på denne gryten?». *Din Side*. 28. januar 2009.
6. ↑  «NRK fikk fullt medhold i tv-strid». *E24*. 23. juli 2007.
7. 1 2  «Får tilbake pengane». *NRK*. 28. januar 2009.
8. ↑  «– Saladmaster driv ulovleg import». *NRK*. 20. juni 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Hovland Trevare AS** er en bedrift som produserer dører og vinduer til forskjellige trevarefabrikker og byggevareforhandlere i Norge. Bedriften består av 17 ansatte. Olaf Hovland og Gar Hovland er bedriftens hovedaksjonærer. Olaf Hovland er også daglig leder i bedriften (16. januar 2014). I tillegg til deres standardprodukter, produserer Hovland Trevare AS spesialbestilte dører og vinduer. Store deler av produksjonen av disse er håndverk, noe som garanterer kvalitet ned til minste detalj. Hovland Trevare AS har spesialisert seg på buer til dører og vinduer. De gjennomfører også rehabiliteringer på eksisterende bygg i tillegg til nybygg.

Historie
--------

Olaf Hovland og Olav Egeland startet i 1947 Hovland Trevare. De hadde erfaring med produksjon av dører og vinduer fra tidligere arbeid i Aase Trelast. Etter ti år utvidet de bedriften. De hadde da åtte ansatte.

I 1970 overtok Per Hovland, sønn av Olaf Hovland, og Johannes Tønnesen over Olav Egelands andel i firmaet. Firmaet ble omdannet til et aksjeselskap. I 1975 gikk Olaf Hovland av med pensjon, og Per Hovland og Johannes Tønnesen tok da også over hans andel. De eide da 50 % av Hovland Trevare AS hver.

I 1971 flyttet Hovland Trevare AS til lokaler på Rauhedlå ved Eigersund havn, noe som gjorde at firmaet fremsto som mer moderne. Med økende etterspørsel og eksport ble lokalene etter hvert for små, og Hovland Trevare AS kjøpte derfor i 1982 naboeiendommen, Eie fabrikker. Bemanningen økte etter hvert til tretti personer.

I 1979 fikk Hovland Trevare kontakt med et britisk salgsfirma. Dette førte til at de etter hvert økte sin eksport med hele 30 % til Skottland. Hovland Trevare AS anses for å ha et godt forhold til sine skotske kunder.

I 1998 solgte Hovland Trevare AS fabrikkene på Rauhedlå. De flyttet virksomheten til Hellvik.

Produkter
---------

Med mange års erfaring, er Hovland Trevare AS eksperter på nordisk klima og vær.

Hovland Trevare AS leverer produkter i furu, teak, eik og merbau.

### Spesiallagde produkter

I tillegg til sine standardprodukter, har Hovland Trevare AS et utvalg av spesialtegnede dører som prises på forespørsel. Om du har lyst på noe helt spesielt, kan du sende inn tegninger til firmaet. De sier «Kan du tegne det, kan vi produsere det».

Se også
-------

* Snekker

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6
2. ↑  Hovland Trevare: Historie Arkivert 2. mars 2014 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Norsk Eiendom** er en bransjeforening for private eiendomsaktører i Norge med over 300 medlemmer. Medlemmene utvikler bolig- og næringseiendom, samt drifter og forvalter næringseiendom. De representerer nærmere 60 % av landets næringsbygg. Norsk Eiendom er tilsluttet NHO og er en del av Byggenæringens Landsforening (BNL). Tone Tellevik Dahl er administrerende direktør. 

Foreningen ble stiftet 29. november 2001 som Foreningen Næringseiendom, og skiftet navn til Norsk Eiendom i 2011. Før 2001 var forløperen til Norsk Eiendom en avdeling i Huseiernes landsforbund.

Referanser
----------

1. ↑  InTro. «Våre medlemmer». *Norsk Eiendom*. Arkivert fra originalen 26. juni 2019. Besøkt 26. juni 2019.
2. ↑  InTro. «Dette er Norsk Eiendom». *Norsk Eiendom*. Arkivert fra originalen 26. juni 2019. Besøkt 26. juni 2019.

Eksterne lenker
---------------

* norskeiendom.org organisasjonens nettsted

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Hans Rev**, også kalt **Hans Reff** eller **Ræff** (trolig født før ca. 1490 i Danmark, død juli/august 1545 i Oslo) var kannik i Nidarosdomen og ble i 1525 katolsk biskop av Oslo. Ved reformasjonen måtte han gå av. Han tok kongens parti under den politiske striden og overlot formelt Oslo bispedømme med alle sine eiendommer til Christian III. Kongen lot ham komme tilbake som kirkelig leder og han ble slik den første lutherske biskop. Han var den eneste blant de norske biskoper som gikk over til den nye lære. 

Mellom 1541 og 1545 ble han kongelig embedsmann og titulert *superintendent* (som titulatur forløper for den lutherske bispetittel i Norge) for Oslo bispedømme, som da var blitt sammenslått med det gamle Hamar bispedømme.

Referanser
----------

1. ↑  Magne Njåstad. «Hans Rev». Norsk biografisk leksikon. Besøkt 4. januar 2016.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Anders Mus** | **Katolsk biskop av Oslo**(1525–1537) | Etterfølger:***siste katolske biskop før reformasjonen*** |
| Forgjenger:***intet luthersk bispedømme tidligere*** | **Luthersk superintendent (biskop) for Oslo**(1541–1545) | Etterfølger:**Anders Madssøn** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Catholic-Hierarchy **·** VIAF
 |