Kart som viser Myggbuktas plassering.
**Grønlandssaken** var en tvist mellom Norge og Danmark om suvereniteten over Grønland eller Eirik Raudes Land.

Bakgrunn
--------

Saken var mest aktuell i tiden mellom første og andre verdenskrig, i mellomkrigstiden. Saken hadde bakgrunn i at Danmark etter Kieltraktaten av 1814 skulle avstå Norge til Sverige. De gamle norske skattlandene Island, Færøyene og Grønland fulgte ikke med. 

Etter at Norge ble en selvstendig nasjon etter unionsoppløsningen i 1905, ble det en økende diskusjon om Grønland egentlig hørte til Norge. Samtidig ble det arbeidet for at Svalbard skulle høre til Norge. I samtaler med den danske ambassadøren i Norge sommeren 1919 uttalte utenriksminister Nils Claus Ihlen seg om Grønlandssaken. I samtale den 22. juli 1919 kom den såkalte Ihlen-erklæringen, som gikk ut på at Danmark skulle støtte Norges krav på Svalbard under fredskonferansen i Paris. Til gjengjeld skulle ikke Norge kreve Grønland eller deler av Grønland.

I 1921 erklærte Danmark at hele Grønland og farvannene rundt skulle være under dansk styring, en avgjørelse den norske regjeringen mente krenket norske rettigheter, fordi norske sel- og hvalfangere holdt til på Øst-Grønland. Saken vakte sterke følelser i Norge.

Norsk okkupasjon av Eirik Raudes Land
-------------------------------------

Et område ved den norske radiostasjonen i Myggbukta ble okkupert av en ekspedisjon under ledelse av den sunnmørske fangstmannen Hallvard Devold og fire andre fangstmenn den 27. juni 1931. Området mellom 71° 30' og 75° 40' N kalte de Eirik Raudes Land, og trakk med det linjer tilbake til Eirik Raude og norsk styre i norrøn tid. Devold sendte et telegram for å opplyse om okkupasjonen. «*I nærvær av Eiliv Herdal, Tor Halle, Ingvald Strøm og Søren Richter er idag det norske flagg heist i Myggbukta. Og landet mellom Karlsbergfjord i syd og Besselfjord i nord okkupert i Hans Majestet Kong Haakons navn. Landet har vi kalt Eirik Raudes land*». Området var nærmest ubebodd.

I utgangspunktet var okkupasjonen privat, men den norske regjeringen støttet opp om okkupasjonen. Hallvard Devold hadde politimyndighet i Eirik Raudes Land frem til Ingstad kom til Nordøstgrønland sommeren 1932. Helge Ingstad ble norsk sysselmann på Eirik Raudes Land fra 1932 til 1933. 

Forsvarsministeren i Norge, Vidkun Quisling, ga ordre om at den norske Marinen om nødvendig skulle støtte okkupasjonen. Okkupasjonen ble stadfestet av den norske Bondeparti-regjeringen den 10. juli 1931. Saken var så tyngende for de involverte parter at justisminister Asbjørn Lindboe oppsøkte et medium, Ingeborg Køber som senere ble kjent fra Køber-saken, i håp om at hun kunne mane frem ånden til den nylig avdøde statsminister Peder Kolstad – Lindboe trengte avdødes råd.

Dommen i Haag
-------------

Norge og Danmark sa seg villige til å la Den faste domstol for mellomfolkelig rettspleie i Haag dømme i den vanskelige saken. Domstolen kom fram til at det norske suverenitetskravet på Øst-Grønland var ugyldig etter internasjonal rett. Kielfreden fra 1814 hadde uttrykkelig lagt tidligere norske besittelser inn under Danmark. Domstolen viste til at Norge i flere traktater hadde anerkjent Danmarks suverenitet over Grønland, fra 1819 i forbindelse med gjeldsoppgjøret mellom Danmark og Norge, og også i senere inngåtte traktater opp gjennom årene. I tillegg viste domstolen til utenriksministerens eklæring fra 1919. 

Norge aksepterte avgjørelsen, og avbrøt okkupasjonen den 5. april 1933. I etterkant, etter regjeringsskiftet, beklaget Stortinget sin håndtering av Grønlandssaken.

Litteratur
----------

* Ida Blom: *Kampen om Eirik Raudes land : pressgruppepolitikk i grønlandsspørsmålet 1921-1931*, Oslo 1973. ISBN 82-05-05719-2
* Einar-Arne Drivenes, Harald Dag Jølle (red.): *Norsk polarhistorie, bind 2 Vitenskapene.* Oslo 2004. ISBN 82-05-32656-8
* Odd-Bjørn Fure: *Norsk utenrikspolitikks historie. Bind 3 Mellomkrigstid : 1920-1940*, Oslo 1996. ISBN 82-00-22534-8
* *Grønlandssaken: dom avsagt 5. april 1933 av den faste domstol for mellemfolkelig rettspleie, i saken angående den rettslige status forvisse deler av Østgrønland*, Oslo, 1933.
* Idar Handagard: *Danmarks urett og Noregs rett til Grønland*, Oslo 1932.
* Helge Ingstad: *Øst for den store bre*, Oslo 1935.
* Ivar Lohne: *Grønlandssaken 1919-1945 : fra borgerlig nasjonalt samlingsmerke til nasjonalsosialistisk symbolsak*, Hovedoppgave i historie – Universitetet i Tromsø, 2000.
* Knut I. Tønsberg: Utenriksministerens legitimasjon, Wienkonvensjonen om traktatretten artikkel 46 og Ihlen-erklæringen, Jussens Venner, Bind XVII, Hefte 4, 1982
* Finn H. Eriksen (2010). «Grønlandssaken : Dansk grønlandspolitikk og norske reaksjoner 1909- 1933» (PDF).  *Masteroppgave i historie ved Institutt for arkeologi, konservering og historie ved Universitetet i Oslo*

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 22. januar 2010. Besøkt 3. august 2009.
2. ↑  Willy Pedersen: «Hankø i skumring», *Noen spor* (s. 194), Universitetsforlaget, Oslo 2004, ISBN 82-15-00656-6

Eksterne lenker
---------------

* NRK om Grønlandssaken
* TV2 med blant annet bilder av flaggheisingen i Myggbukta 27. juni 1931
* Legal status of eastern Greenland [1933 PCIJ 3 (5 April 1933) – Dommen i Grønlandssaka]