**Djóni í Geil** (IPA: [dʒɔunɪ ʊi gail]), døpt **Dione Isaksen**, (født 12. september 1849 i Tórshavn, død 20. april 1912 samme sted) var en færøysk politiker, redaktør og malermester. Han var medlem av det færøyske Lagtinget og en ledende skikkelse i den tidlige fasen av den færøyske nasjonalbevegelsen og avholdsbevegelsen fra slutten av 1800-tallet.

Familie og yrke
---------------

Han var sønn av møller, klokker, arrestforvarer, bonde og lagtingsmann Poul í Geil (Poul Isaksen) og hustru Anna Elisabeth Sophie Andreasdatter. Navnet Geil viser til familiens hus i Tórshavn. Søsteren Elisabeth giftet seg med den skotske evangelisten William Gibson Sloan, opphavsmann til Færøyenes nest største trossamfunn, Brøðrasamkoman. Også broren Dia í Geil (Andreas Isaksen) ble nært knyttet til Sloan som venn og forkynner.

Djóni í Geil giftet seg i 1872 med Elisabeth (Bette) Holm, datter av snekker Christen Severin Holm. Hun kom fra en dansk-færøysk slekt der hennes farfar Niels Lassen Holm og farbror Peter Alberg Holm var prester. Blant Djóni og Bettes barn var redaktør Kristin í Geil (Christen Isaksen) og komponist Petur Alberg. Deres sønnesønn Djóni í Geil ble lagtingsmann.

Han fikk sin første undervisning ved kommuneskolen av A.C. Lützen. Han gikk i lære i snekker- og malerfaget hos islendingen Guðbrandur Sigurðsson, som også var foregangsmannen bak flere avholdslag på Færøyene. Ved siden av maleryrket var Djóni í Geil i noen år innrullert i Tórshavns politikorps på Skansin og i mange år klokker i Tórshavns kirke. Han var også kjent som en foregangsmann innen hagebruk og lidenskapelig opptatt av blomster.

Politisk og organisatorisk virke
--------------------------------

Djóni í Geil ble oppmuntret av nordmannen Asbjørn Kloster til å stifte det første avholdslaget på Færøyene. Denne organisasjonsdannelsen sovnet inn etter bare noen års arbeid, men gjenoppstod i 1878 som Thorshavns Totalafholdsforening. Djóni í Geil var foreningens formann 1891–1893 og 1897–1910. Foreningen ble politisk svært innflytelsesrik og sørget for å danne flere avholdslag rundt i øyriket. De mange avholdslagene stod bak underskriftskampanjene som førte til forbudstiden på Færøyene. Djóni í Geil var også redaktør i avholdsbladet *Dúgvan*, utgitt av Thorshavns Totalafholdsforening.

Han var innvalgt på Lagtinget fra Suðurstreymoy i periodene 1882–1885, 1887–1899 og 1901–1906. Han var også medlem av Tórshavns borgerrepresentasjon og byens bygningskommisjon, sunnhetskommisjon og forlikskommisjon. Det var ingen partigrupper på Lagtinget så lenge Djóni í Geil satt der, men han regnet seg som en frisinnet og radikal venstremann i synet på dansk politikk, og ble en nær støttespiller for Johan Henrik Schrøter. Han var blant innbyderne til julemøtet i 1888, som regnes som begynnelsen for Færøyenes nasjonale vekkelse. I 1901 var han hovedmannen bak etableringen av selvstyreorganet *Tingakrossur*, som hans sønn Kristin í Geil ble redaktør for. Selv om han kom til å stille seg på side med yngre selvstyremenn som Jóannes Patursson og Mads Andrias Winther ved splittelsen av nasjonalbevegelsen i 1906, så ble Djóni í Geil aldri noen virkelig partipolitiker.

I de siste 3 årene av sitt liv var han for det meste sengeliggende med nyresykdom som følge av giktfeber.

Æresbevisninger
---------------

Han ble i 1912 utnevnt til ridder av Dannebrogordenen for sin innsats for avholdssaken.

En gate, Djóna í Geil gøta, øst i Tórshavn er oppkalt etter ham.

Referanser
----------

1. ↑  Brandt, Don (2006). «En færøsk samling. Par Excellence». *Mere om Færøernes frimærker og historie* **(dansk)**. 2. Oversatt av Lars H. Andersen (2 utg.). Tórshavn: Postverk Føroya. s. 323. ISBN 99918-3-190-8.
2. 1 2 3 4  Dahl, Árni (2002). «Ævisøgur». *Løgtingið 150 – Hátíðarrit* (PDF) **(færøysk)**. 2. Tórshavn: Løgtingið. s. 279 og 290. ISBN 978-99918-966-5-6. Arkivert (PDF) fra originalen 4. januar 2014.
3. 1 2 3 4 5 6 7  «Dione Isaksen». *Tingakrossur* (nekrolog) **(dansk)**: 1. 24. april 1912.
4. ↑  Dahl, Árni. «Kristin í Geil (1877–1935)» **(færøysk)**. snar.fo. Arkivert fra originalen 2. mars 2018. Besøkt 2. mars 2018.
5. 1 2  «Djone Isaksen». *Dúgvan* (nekrolog) **(dansk)**: 2. 1. mai 1912.
6. 1 2  «Djone Isaksen død». *Dimmalætting* **(dansk)**: 1–2. 24. april 1912.
7. ↑  Debes, Hans Jacob (1993). *Politiska søga Føroya 1814–1906* **(færøysk)**. Tórshavn: Føroya Skúlabókagrunnur. s. 115. OCLC 33210102.
8. ↑  Debes, Hans Jacob (1993). *Politiska søga Føroya 1814–1906* **(færøysk)**. Tórshavn: Føroya Skúlabókagrunnur. s. 121–122. OCLC 33210102.
9. ↑  Debes, Hans Jacob (1982). *Nú er tann stundin… Tjóðskaparrørsla og sjálvstýrispolitikkur til 1906 – við søguligum baksýni* **(færøysk)**. Tórshavn: Føroya Skúlabókagrunnur. s. 223. ISBN 99918-0-627-X.
10. ↑  Debes, Hans Jacob (1982). *Nú er tann stundin… Tjóðskaparrørsla og sjálvstýrispolitikkur til 1906 – við søguligum baksýni* **(færøysk)**. Tórshavn: Føroya Skúlabókagrunnur. s. 229–230. ISBN 99918-0-627-X.
11. ↑  «Ny ridder». *Dimmalætting* **(dansk)**: 2. 28. februar 1912.

Portal: Færøyene