**Ingjald Nissen** (født 2. september 1896 i Kristiania, død 25. februar 1977 i Oslo) var en norsk psykolog, filosof og statsstipendiat, mest kjent for sin bok *Psykopatenes diktatur* (1945) og sitt begrep hersketeknikker.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Nissen tilhørte en norsk gren av den danske slekten Nissen (fra Sønderjylland). Han ble student i 1915 og tok magistergrad i filosofi i 1925. Han studerte deretter psykologi, sosiologi og filosofi utenlands, og kom blant annet i kontakt med den østerrikske filosofen Alfred Adlers «individualpsykologi». 

### Psykiater, forfatter

Han praktiserte som psykoanalytiker i Oslo, med konsesjon fra 1939. Allerede i 1938 ble han imidlertid statsstipendiat, og kunne bruke tid på forfatterskapet. 

Hans forfatterskap omfatter blant annet *Sjelelig forsvar: mindreverdighetsfølelse, seksualhemning og maktstreben* (1930), hvor han redegjør for Adlers teorier; *Sjelelige kriser i menneskets liv: Henrik Ibsen og den moderne psykologi* (1931), hvor han bruker Adlers teorier på Ibsens drama *Vildanden – Rosmersholm – Hedda Gabler*; *Psykologisk-analytisk teknikk: Praktiske retningslinier* (1936), utgitt av Vitenskapsakademiet; *Psykologiske motiver i Gustav Vigelands kunst* i *Kunst og Kultur* 1951; og hans oppsummerende verk *Menneskelige oppgaver og utveier: Ledende idéer i mitt forfatterskap* (1966). Nissen virket også en periode som litteraturanmelder i Arbeiderbladet. Han var en nær venn av maleren Alfred Hagn.

I en særklasse står hans mest kjente verk *Psykopatenes diktatur* (1945), hvor han, ifølge Atle Kittang, gjør «*et ambisiøst forsøk på å forstå den tyske katastrofen i et psykososiologisk perspektiv. Her kombineres flere av Nissens viktigste begreper (mindreverdighet, maktvilje, mannsforbund, forventning) i en analyse av det nazistiske diktaturets psykopatologiske grunnstruktur.*» Nissens hypotese var at nazismen er det psykopatiske menneskets samfunnsform. Han mente at det hadde hersket en påfallende passivitet overfor nazismen i de vestlige demokratiene i tiden før andre verdenskrig, parallelt med hvordan psykopatiske individer kan drive normale mennesker inn i en fortvilt tilstand der de overtar eller tilpasser seg psykopatens idéer for å overleve. I virkeligheten var det krefter i de demokratiske landene som advarte om den fremvoksende nazismen, slik som Johan Scharffenberg med sin artikkelserie i *Dagbladet*, hvor han diagnostiserte Hitler som sinnssyk.

Ingjald Nissen er opphavsmann til begrepet "hersketeknikk", som han analyserte allerede i 1945, i boken *Psykopatenes diktatur*. Han behandlet dette også i 1966 i *Menneskelige oppgaver og utveier*.

Nissen ble medlem av Norsk Kvinnesaksforening, etter at Margarete Bonnevie hadde blitt ny leder i 1936.

Referanser
----------

1. ↑   Aftenposten, utgitt 1. september 1976, «Dr.philos. Ingjald Nissen fyller 80 år den 2. september 1976.»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Budstikka, type referanse dødsannonse, utgitt 1. mars 1977[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Ingjald Nissen», besøkt 17. juni 2022[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Asbjørn Jaklin: *De dødsdømte* (s. 220), forlaget Gyldendal, Oslo 2011, ISBN 978-82-05-41088-6
5. ↑   Arkivert 27. september 2007 hos Wayback Machine.
6. ↑  «Upprop». *Norsk Tidend*. 5. mai 1936.

Litteratur
----------

* Atle Kittang. «Ingjald Nissen» I: *Norsk biografisk leksikon.* 2. utg. Bd 6. 2003
* Karlsen, Øivind. *Ingjald Nissens forfatterskap*. Universitetsforlaget, 1971. (Bibliografi)
* sambok 33 bøker av Nissen

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |