Tettegras, (*Pinguicula vulgaris*)  Foto: Bernd Haynold 
**Tettemelk** eller **tjukkmelk** er en surmelktype med lange tradisjoner i Norden. Melken er holdbar og skiller seg ikke i myse og ostestoff (proteinet kasein). Melken kan ha flere navn, på svensk er det vanlig å kalle den «långmjölk»[] eller «långfil».[]

I dag er tradisjonell tettemelk sjelden brukt i det daglige kostholdet. Det nærmeste vi kommer er *Tjukkmjølk* fra Rørosmeieriet. Denne tjukkmjølka er det første landbruksproduktet i Norge som er tildelt merket «Beskyttet geografisk betegnelse».

Framstilling
------------

Det er omdiskutert hvorvidt man opprinnelig fremstilte tettemelk med tettegras eller tettegubber. 

Tradisjonen i Røros-traktene var å helle lunken nymelk over bladene fra tettegrasplanten. Dette var enklest å få til litt uti juli. Det var vanskelig å få kulturen i gang, men når den hadde blitt tjukk, så var det en svært robust kultur som det var lett å holde liv i. Amerikafarere hadde med seg tettekultur fra Norge. De tok et tøystykke, dyppet det i tjukkmjølk og tørket det. Vel fremme fikk de liv i kulturen ved å legge kluten i lunken nymelk. 

Vanligvis ble det brukt tettegras, men også såkalte *tettegubber* (? snegler) er omtalt. Som navnet sier ble nok tettemelk framstilt ved hjelp av tettegras, hvor blader av tettegras ble gnidd mot bunnen av kjørlet, eller man hadde dem i silen hvorpå man helte spenevarm melk over. Den kjemiske prosessen som skal muliggjøre dette betviles fra flere hold.

Hos Biologiforeningen ble det i juni 2009 gjort flere forsøk for å skape tette fra tettegras. Her fikk tre personer til å lage tettemelk fra tettegras, uavhengig av hverandre. Prosessen er mulig både med pasteurisert og upasteurisert melk.

På setrene i Østerdalen var det fra gammelt av ikke uvanlig å blande ut ølen med en kopp tettemelk hvis ølen hadde usmak, såkalt tjukkøl. Må ikke forveksles med tradisjonsdrikken ølost hvor melken og ølet varmes opp.

Referanser
----------

1. ↑  «Tettemelk oppskrift -- www.matoppskrift.no». *Matoppskrift.no* **(norsk)**. Besøkt 24. november 2020.
2. ↑  «Økologisk Tjukkmjølk fra Røros 4% fett». *Rørosmeieriet*. Besøkt 24. november 2020.
3. ↑  «Økologisk Tjukkmjølk fra Røros 1,5% fett». *Rørosmeieriet*. Besøkt 24. november 2020.
4. ↑  «Rørosmeieriet Tjukkmjølk 4 prosent med informasjon, oppskrifter og næringsinnhold». *www.matoppskrift.no* **(norsk)**. Besøkt 24. november 2020. «Økologisk Tjukkmjølk fra Røros var første produkt i Norge som fikk den offentlige merkebeskyttelsen «Beskyttet Geografisk Betegnelse» av Matmerk. Det finnes også en tjukkmjølk laget på lettmjølk; Økologisk Tjukkmjølk fra Røros 1,5% fett. Denne har nasjonal distribusjon.»
5. ↑  «TETTEGRAS - Pinguicula vulgaris». *www.rolv.no*. Besøkt 24. november 2020.
6. ↑  Furuset, K. 2005. Tettegras og tettemelk, *Naturen*, 5: 206-214  Arkivert 1. mai 2014 hos Wayback Machine.
7. ↑  Furuset, Kjell (2008). «Tettegrasets rolle i tettemelk» (PDF). *Blyttia : Norges botaniske annaler*: 55–62.
8. ↑  «Spør en biolog - Tettemelk». *web.archive.org*. 6. mai 2016. Archived from the original on 6. mai 2016. Besøkt 24. november 2020. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
9. ↑  «Setermat: Minne fra setra fra midten av tredveårene til slutten av femtiårene». *Årbok for Nord-Østerdalen 97/98*. Tynset: Stiftelsen Musea i Nord-Østerdalen. 1998. s. 37. ISBN 82-91592-07-1.