recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**«You Never Can Tell»** er en amerikansk sang, skrevet av Chuck Berry. Den ble komponert da han satt i fengsel for den hensikt å begå en sedelighetsforbrytelse.

Berry utgav sangen i 1964 på albumet *St. Louis to Liverpool*. Coverversjoner har også blitt gjort av Emmylou Harris, New Riders of the Purple Sage,John Prine, Bob Seger, Bruce Springsteen, Status Quo, Roch Voisine og Chely Wright.

Beskrivelse
-----------

Sangen beskriver et fiktivt bryllup mellom et ungt par og hendelsene etterpå. Den arbeidslløse mannen bor i en beskjeden leilighet, finner arbeid og sammen med ektefellen oppnår han velstand. De anvender pengene til å utvide musikksamlingen, erverver seg til slutt en familiebil og kjører til New Orleans for å feire sitt jubileum, hvor de opprinnelig hadde møtt hverandre. Sangens refreng er: *«C'est la vie, said the old folks, 'it goes to show you never can tell».*

*Pulp Fiction*
--------------

Sangen ble populær i en kort tid i 1994 etter utgivelsen av Quentin Tarantinos film *Pulp Fiction*. Melodien ble spilt under en konkurranse på den fiktive restauranten *Jack Rabbit Slim's*, hvor John Travolta (som Vincent Vega) og Uma Thurman (som Mia Wallace) danset for å vinne hovedprisen.

Innflytelse
-----------

Nick Lowe har antydet at denne sangen var en inspirasjonskilde for hans sang «I Knew the Bride (When She Used to Rock'n'Roll)», som har blitt spilt inn på plate av Dave Edmunds, Status Quo og Lowe selv.

Coverversjoner
--------------

* Ronnie Laine (1974. På albumet *Ronnie Laine's Slim chance* (Island Records))
* John Prine (1975. På albumet *Common Sense* (Atlantic)
* Loggins and Messina (1975, på albumet *So Fine* (Columbia)
* New Riders of the Purple Sage (1976. På albumet *New Riders* (MCA))
* Emmylou Harris (1977. Som «You Never Can Tell (C'est la vie)» på albumet *Luxury Liner* (Reprise))
* Waylon Jennings og Jessi Colter (1981. På albumet *Leather and Lace* (RCA AAL 1-393))
* Ian A. Anderson og Mike Cooper (1984. På albumet *The Continuous Preaching Blues*  (Appaloosa AP 037-2))
* Bob Seger (1994. Som «C'est la vie» på albumet *Greatest Hits* (Capitol))
* Status Quo (1996. På albumet *Don't Stop* (Polydor))
* Chely Wright (2005. Som «C'est la vie (You Never Can Tell)» på albumet *The Metropolitan Hotel* (Painted Red/Dualtone))
* Texas Lightning (2006. Som «C'est la vie» på albumet *Meanwhile, Back at the Ranch* (Sony BMG))
* Roch Voisine (2008. På albumet *Americana* (RCA Victor Europe))

Norsk versjon
-------------

Thor Greni har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Alt blir hva du gjør det til».

Innspilling
-----------

* Maj Britt Andersen. Utgitt på singlen CBS 541 i 1977 og LP-platen *Det svinger i meg* (CBS 82 839) i 1978.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Miklitsch, Robert:*Roll over Adorno* Side 14
2. ↑  The Official Ronnie Laine Web Site – Discography[*død lenke*]
3. ↑  «Loggins & Messina – Discography». Arkivert fra originalen 27. april 2010. Besøkt 13. april 2010.
4. ↑  NEW RIDERS of the PURPLE SAGE
5. ↑  Emmylou Harris Official Website
6. ↑  Discography on Waylon.com – Leather And Lace
7. ↑  Chely Wright: Music Arkivert 16. april 2010 hos Wayback Machine.
8. ↑  Se plateetiketten
**Ingrid Baltzersen** (født 16. oktober 1980) er en norsk politiker for Rødt. Hun satt i Oslo bystyre i perioden 2007-2011, hvor hun representerte Rødt i Samferdsels- og miljøkomiteen.

Baltzersen har arbeidet som trikkefører i Oslotrikken. Hun har også en mastergrad i midtøstenstudier, masteroppgaven handlet om den egyptiske demokratibevegelsen Kifaya.

Fra 2006 satt hun som leder i Arbeidernes Kommunistparti, inntil partiet 10. mars 2007 sammen med Rød Valgallianse dannet det nye partiet Rødt. Hun ble da nestleder i Rødt, sammen med Ana Lopez Taylor. Baltzersen gikk ut av partiledelsen på landsmøtet i mai 2010. Fra 2017 er hun redaktør av tidsskriftet *Gnist* (tidligere *Rødt!*).

Baltzersen har i flere år vært sentral i Palestinakomiteens arbeid i Oslo. Hun har også blant annet sittet i styret i LLH Oslo og Akershus.

Baltzersen er født og oppvokst i Stavanger. Hun var elev ved Stavanger katedralskole.

Referanser
----------

1. ↑  Ingrid Baltzersen (2008). «Kifaya – nok er nok, eller fortsatt ved det gamle?». Universitetet i Oslo.
2. ↑  Leder og kolofon i *Gnist* nr. 1, 2017.
3. ↑  Stavanger Aftenblad: "Revolusjonens røst har siddisdialekt", 23. oktober 2006 s.12.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***The Jailbird*** er en amerikansk stum dramakomedie fra 1920, regissert av Lloyd Ingraham og med Douglas MacLean i hovedrollen.

Handling
--------

En scene med Douglas MacLean (til høyre)
Shakespeare Clancy er en fengselsfugl som bryter seg ut av fengsel. Når Clancy får beskjed om at en arv venter ham i Dodson, reiser han til den lille byen. Men han oppdager at legatet består av en avis som sliter med stadig synkende abonnementer, samt en eiendom med ufruktbar jord. Clancy bestemmer seg for å selge andeler fra eiendommen til innbyggerne i Dodson, når de lyver om at det skal befinne seg en verdifull oljebrønn på området. I mellomtiden forelsker Clancy seg i Alice Whitney, avisens redaktør.

Men etter at Alice og hennes tante insisterer på å investere alle sparepengene deres i den falske oljebrønnen, bestemmer Clancy seg for at tiden er inne for å forlate byen. De er i ferd med å flykte når de blir stoppet av en mengde jublende borgere, ekstatiske fordi brønnen deres virkelig har truffet olje. Clancy konkluderer med at skjebnen hans er å være en ærlig og lovlydig mann, og derfor vender han tilbake til fengselet for å gjennomføre resten av soningen sin.

Skuespillere
------------

* Douglas MacLean som Shakespeare Clancy
* Doris May som Alice Whitney
* Louis Morrison som 'Skeeter' Burns
* William Courtright som Noah Gibbs
* Wilbur Higby som Joel Harvey
* Otto Hoffman som Elkemah Pardee
* Monte Collins som Asa Grider
* Bert Woodruff som Binney
* Edith Yorke som Mrs. Whitney
* Joseph Hazelton som Alva Finch

Referanser
----------

1. ↑  «Silent Era : Progressive Silent Film List». *www.silentera.com*. Besøkt 26. mars 2023.
2. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 26. mars 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) The Jailbird – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) *The Jailbird* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Jailbird* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *The Jailbird* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *The Jailbird* på Silent Era Rediger på Wikidata
Wat Tyler blir drept av borgermesteren i London mens kong Richard II ser på (utdrag av større maleri fra middelalderen)**Walter Tyler**, vanligvis kjent som **Wat Tyler** (død 15. juni 1381) var lederen av det engelske bondeopprøret av 1381.

Bakgrunn
--------

Det er lite som er kjent fra hans liv. Etternavnet hentyder at hans sannsynlige profesjon, at var en «tyler», dvs en som legger plater og fliser på tak og gulv (frimurerne benyttet forøvrig også en «tyler» til å holde vakt fra taket). Historikerne tror at Wat Tyler sannsynligvis ble født i Kent eller Essex og kan ha tjenestegjort som soldat i krigene mot Frankrike.

Ifølge populære beretninger valgte bøndene i Kent Wat Tyler fra Maidstone som deres leder etter at de hadde stormet Rochester Castle. Etter å ha tatt kontroll over Canterbury ledet Wat Tyler bondehæren til Blackheath utenfor London og deretter forsøkte å invadere byen. Invasjonen medførte at erkebiskopen av Canterbury ble myrdet. Kong Richard II av England (som var 14 år på denne tiden) møtte opprørshæren ved Mile End hvor han lovte å svare på bøndenes klager. Bøndene var særlig opprørte over urettferdige skattelegging.

Wat Tyler blir drept
--------------------

Opprørerne maktet til å begynne med å tvinge regjeringen til gå med på skattelettelser, men mens det ble holdt forhandlinger ved Smithfield den 15. juni oppsto det opptøyer hvor slag og hugg ble delt ut. William Walworth, borgermesteren av London, såret Wat Tyler og en av kongens væpnere kastet seg over ham og stakk ham i maven med den følge at han døde.

Det spontane opprøret mistet motet da dens leder var død, ingen annen tok hans plass og det falt snart fra hverandre.

Ristet kongens hånd
-------------------

En samtidig fortelling har interessant nok beskrevet møtet mellom opprøren og den unge kongen på en karakteristisk omstendelig og subjektiv måte:

*«Ved denne stunden kom borgermesteren av London, William Walworth, og kongen ba ham gå til folket og få deres høvding til å komme til ham. Og når han ble tilkalt av borgermesteren ved navnet Wat Tyler fra Maidstone, han kom til kongen med stor tillit på en liten hest slik at folket kunne se ham. Og han steg av hesten, i hånden holdt han en dolk som han hadde tatt fra en annen mann, og etter at han hadde steget av hesten bøyde han kneet halvt, og deretter tok kongen i hånden, ristet hans arm fast og røft, sa til ham, «Bror, vær trygg og glad for du skal om fjorten dager få folkets hyllest, mye mer enn du tidligere har fått og vi skal bli gode ledsagere.» Og kongen sa til Walter, «Hvorfor vil du ikke dra tilbake til ditt eget land?» Men den andre svarte, med et stort sukk, at hverken han eller hans følgesvenner ville dra tilbake før de hadde delt skatten slik som de ønsket å ha den...»*

Eksterne lenker
---------------

* En fortelling om Wat Tylers møte med kongen

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** NLA
 |
**Ajax**, eller *Asynkron JavaScript og XML*, er en webutviklingsteknikk for å lage interaktive nettsider. Tanken er å lage nettsider som føles mer responsive. Dette gjøres ved at klienten utveksler litt og litt data med tjeneren i bakgrunnen, i stedet for å laste hele siden på nytt hver gang brukeren gjør en forandring. Dette skal øke nettsidenes interaktivitet, hastighet og brukskvalitet.

Ajax bruker en kombinasjon av:

* HTML (eller XHTML) og stilark (CSS) for presentasjon.
* DOM (Document Object Model) manipuleres ved hjelp av JavaScript for å dynamisk generere informasjon som blir presentert.
* XMLHttpRequest-objektet for å kommunisere asynkront med en web-tjener.

Ajax er ikke en teknologi i seg selv, men en betegnelse som refererer til en gruppe teknologier.

Hvordan virker det
------------------

HTTP-forespørselen sendes ved hjelp av JavaScript. I de nettleserne som har implementert objektet, initialiserer man et XMLHttpRequest-objekt på følgende måte:

```
var Request = new XMLHttpRequest();
```

I praksis er Ajax noe som gjør at en nettside kan sende og motta informasjon i bakgrunnen samtidig som leseren ser på siden. Dette betyr med andre ord at brukeren ikke trenger å trykke oppdater for at innholdet på siden skal endre seg, men at endringene på tjenersiden kan skje etter hvert som de gjøres på klientsiden. Dette blant annet være nyttig for nyhetsnettsider hvor ferske nyheter kan lastes fortløpende.

Historie
--------

Ajax er ingen teknologi men et konsept og en samling av flere teknologier. Den har eksistert i flere år, men det er først i de senere år at webutviklerne har sett nytten i denne teknikken. Det var Microsoft med sitt ActiveX-objekt som først startet med XMLHttpRequest. Versjon 5.x og 6.x av Internet Explorer benytter ActiveX til å lage et XMLHttpRequest-objekt mens Internet Explorer 7.0 vil ha dette som et nativt objekt slik som Mozilla-implementasjonen.
I Internet Explorer før versjon 7.0 lages en XMLHttpRequest på følgende måte:

```
var Request = new ActiveXObject("Microsoft.XMLHTTP");
```

Dette gjør imidlertid arbeidet litt mer innviklet for webutviklerne siden objektet lages på forskjellige måter i forskjellige nettlesere. Men det finnes en mengde rammeverk som gjør kryssnettleserproblematikken enklere.

Nettleserstøtte
---------------

Nettlesere som inkluderer støtte for å bruke Ajax-teknologier er:

* Apple Safari (fra og med versjon 1.2)
* Chrome
* Konqueror
* Microsoft Internet Explorer (fra og med versjon 5.0)
* Mozilla/Mozilla Firefox (fra og med versjon 1.0)
* Netscape 7.1
* Opera (fra og med versjon 7.6)

Eksterne lenker
---------------

### Toolkits

* Atlas, Microsofts AJAX toolkit.
* Dojo Toolkit, AJAX/DHTML toolkit.
* Prototype, open-source framework.
* jQuery, open-source framework.
* scriptaculous, Open Source AJAX.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |
**Watchet** er en liten havneby, verdslig sogn og valgkrets i det seremonielle grevskapet Somerset. Byen ligger 24 km vest for Bridgwater, 24 km nordvest for Taunton, og 14 km øst for Minehead. Byen ligger ved munningen av elven Washford i Bridgwaterbukten som er en del av Bristolkanalen. Den er lokalisert i utkanten av nasjonalparken Exmoor. Sognet omfatter grenden Beggearn Huish. Ved folketellingen i 2011 hadde byen en befolkning på 3 785 innbyggere.

Den eldste bosetningen kan vært jernalderens bygdeborg Daw's Castle. Deretter flyttet innbyggerne til munningen ved elven hvor en liten havn utviklet seg. De ble angrepet av norrøne vikinger på 900-tallet. Handel førte til at havnen langsomt vokste til tross for ødeleggelser fra harde stormer. Senere ble det importert og eksportert varer fra Wansbrough Paper Mill fram til 1800-tallet da denne vokste med eksport av jernmalm som ble fraktet inn fra Brendon Hills via West Somerset Mineral Railway, hovedsakelig til Newport for videre transport til jernverket Ebbw Vale Steelworks. Jernbanen West Somerset Railway var også knyttet til byen og havnen, og fraktet varer og folk fra Bristol. Handelen med jernmalm ble redusert og opphørte tidlig på 1900-tallet. Havnen fortsatte med mindre kommersiell handel fram til år 2000 da den ble omgjort til en småbåthavn.

Kirken er dedikert til den hellige Decuman, som det er antatt døde her en gang rundt 706. Han er en lokal mytisk helgen som kom seilende på en flåte og brakte med seg kristendommen til Somerset. En gammel kirke ble reist ved Daw's Castle og en nyere kirke ble bygget på 1400-tallet. Det er flere graver og monumenter til landeieren John Wyndham og hans familie fra 1600-tallet som eide storgodset. Samuel Taylor Coleridges dikt *The Rime of the Ancient Mariner* (1798), som ble skrevet i dette området, er feiret på en statue ved havnen.

Referanser
----------

1. ↑  «Statistics for Wards, LSOAs and Parishes 2011 — Summary Profiles» (XLS), Somerset Intelligence

Litteratur
----------

* Adkins, Lesley; Adkins, Roy (1992): *A Field Guide to Somerset Archaeology*. Wimborne, Dorset: Dovecote Press. ISBN 978-0946159949.
* Aston, Michael (1982): *The Archaeology of Somerset*, red. Ian Burrow, ISBN 978-0861830282.
* Berryman, David (2006): *Somerset airfields in the Second World War*. Newbury: Countryside Books. ISBN 1-85306-864-0.
* Body, Geoff; Gallop, Roy (2015): *Any Muddy Bottom: A History of Somerset's Waterborne Trade*. History Press. ISBN 9780750961639.
* Carter, E. (1959): *An Historical Geography of the Railways of the British Isles*. Cassell.
* Farr, Grahame (1954): *Somerset Harbours*. Christopher Johnson.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Watchet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Watchet Town Council
* Visit Watchet
* Watchet i Open Directory Project

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Etter 1.d4 d5 2.c4 c6

**Slavisk** er en sjakkåpning som defineres ved åpningstrekkene 1.d4 d5 2.c4 c6. Det er en av hovedvariantene av dronninggambit. Åpningen er kjent allerede fra 1590, men det var først på 1920-tallet at åpningen ble populær, takket være analyser av flere spillere med slavisk bakgrunn som Aleksandr Alekhin, Efim Bogoljubov og Milan Vidmar. Åpningen spilles idag av flere stormestere, blant andre Vasyl Ivantsjuk og Viswanathan Anand.

Temaer
------

Som i klassisk dronninggambit holder svart fast på sentrumsbonden på d5. Hovedfordelen med 1...c6 fremfor 1...e6 er at c8-løperen ikke blir sperret inne. Til gjengjeld er ikke svarts stilling like solid. Svart må som regel spille ...dxc4 før løperen utvikles, ellers kan b7- og d5-feltet komme under dobbeltangrep fra Db3. For eksempel, etter 1.d4 d5 2.c4 c6 3.Sc3 Lf5?! vinner hvit en bonde med 4.cxd5 cxd5 5.Db3. 

Hvis hvit ønsker en rolig stilling med en liten fordel på grunn av mertempoet er *avbyttevarianten* 3.cxd5 cxd5 en mulighet. Dette gir svart få sjanser for å vinne med mindre hvit spiller uforsiktig eller overambisiøst.

Hovedvarianten er imidlertid 3.Sf3 Sf6 4.Sc3 dxc4 5.a4 (hindrer ...b5) Lf5 6.e3 e6 7.Lxc4. Svart har fått en grei utvikling, men hvit har et overtak i sentrum.

Istedenfor 5...Lf5 kan svart utvikle løperen til g4 der den legger press på f3-springeren, eller 5...Sa6 som planlegger aktiv springerplassering på b4.

En svært skarp gambit er 1.d4 d5 2.c4 c6 3.Sf3 Sf6 4.Sc3 dxc4 5.e4 som ble spilt av Efim Geller. Nå kan svart beholde c4-bonden bed 5...b5, noe som ikke var mulig i mottatt dronninggambit. Som kompensasjon for bonden får hvit et sterkt sentrum og et angrep, men hvis svart klarer å ri av stormen så er merbonden en stor fordel.

Hvis svart spiller ...e6 før c8-løperen utvikles bærer stillingen preg av både klassisk dronningambit og slavisk. Dette kalles semi-slavisk og regnes gjerne som en egen åpning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
Bollerup borg Foto: Jorchr 
Stallen på Bollerup Foto: Jorchr 
**Bollerup** var en dansk borg og et sogn i Ingelsted herred i Skåne, halvveis mellom Ystad og Simrishamn. Borgen ligger på en holme omgitt av voldgraver. 

Av den opprinnelige borgens fire fløyer, gjenstår nå kun den nordlige av dem, bygget i gråsten, kalksten og tegl. Bygningen er i 3 etasjer, og på langsiden under takuthenget, prydes den av en rundbuet frise som hviler på granittkonsoller under. De steile gavlene fremtrer med forskjellige former for gotiske blendinger, og på østsidens 1. etasje finnes en liten apsislignende utbygning. Sammen med Glimmingehus er Bollerup Skånes best bevarte profane bygning fra middelalderen. Den fungerte som en blanding av bolig og borg som lett kunne motstå bondeopprør, men ikke de senere tiders kanoner.

Kalkmalt utsmykning
-------------------

I noen av salene på den øverste etasjen, finnes rester av veggmalerier fra 1500-tallet. Disse er sjeldne eksempler på verdslige kalkmalerier fra middelalderen. De spredte restene kan vitne om at sånn må det ha sett ut på flere herregårder og i mange av bøndenes og borgernes boliger. Rigsråd Stog Olufsens Krognos eide Bollerup, som etter hans død i 1469 ble styrt av enken Barabara Brahe. Etter en pilegrimsferd til Roma sammen med dronning Dorothea i 1475, fikk Barbara inspirasjon til at dekorere Brønnby kirke (Brunnby) på Kullen med fornemme kalkmalerier. 

På Bollerup er det flest bevarte bilder på det øverste stokkverk, hvor også de fineste rommene har ligget. Omkring kaminen kan man nederst på veggen se restene av et malt draperi, som skal etterligne draperte tepper opphengt i ringer. Vevde tepper har gitt en viss isolering og fin dekorasjon, men på Bollerup har man tilsynelatende ikke hatt nok til en permanent opphenging av den riktige vare. Her kommer "kalkgobelinene" inn. 

Vi ser også bibelmotiver, helgener og bladornamentikk. I den underste etasjen bærer slanke, kantede søyler en rekke elegante hvelvinger, hvis ribber har fått en enkel mønsterbemaling.

Eiere
-----

Bollerups første eier var Bulle, som kalte stedet opp etter seg selv (*Bullathorp*, nevnt 1310). Deretter var den på 1200-tallet sete for slekten Due, men kom på 1300-tallet via ekteskap, over på Thottslektens hender. I 1401 ble den solgt i til slekten Krognos på Krapperup slott. Da denne slekten døde ut i 1573 med Oluf Mouritze Krognos, kom Bollerup først i slekten Gøyes eie, i 1624 til et medlem av slekten Lykke, videre til fru Ida Skeel og siden til slekten Rantzau. 

Bollerup fikk senere svenske eiere, og en av dem var kong Karl III Johan. I dag fungerer bygningene som naturbruksgymnasium.

Referanser
----------

1. ↑  Stilling, Niels Peter: *Kulturminder i Skåne*, Politiken, 2002
2. ↑  Bolvig, Axel: *Kalkmalerier omkring Øresund*, Sesam, 2000

Eksterne lenker
---------------

* Sylve Åkesson:Om Bollerup

Portaler: Danmark | Sverige

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Bolmsö** er ei svensk innlandsøy i innsjøen Bolmen. Øya hører til Ljungby kommune i Kronobergs län i landskapet Småland. Med et areal på 42 kvadratkilometer er Bolmsö Sveriges 25. største øy og den største øya i landskapet Småland og i Kronobergs län. Øya strekker seg om lag 15 kilomer i nord-sørlig retning, og har en bredde på fire kilometer. Flatt/småkupert landskap på morenegrunn.

Broforbindelse fra Bollstad sentralt på Bolmsö til Tannåker på den østlige fastlandssiden av Bolmen. Det er fergeforbindelse vestover fra Bolmsö til Sunnaryd i Gislaved kommune.

Mange oldfunn, graver fra yngre jernalder og en skipssetning ved Bollstad.

Ifølge Hervors saga om det magiske sverdet Tyrving skulle berserkene Arngrim og Agantyr ha kommet fra Bolmsö.

Referanser
----------

1. ↑  De 50 största öarna Arkivert 14. januar 2010 hos Wayback Machine. – Statistiska centralbyrån
2. ↑  «På spaning med arkeologen - En guide til forlämningar i Ljungby kommun». Arkivert fra originalen 21. august 2010. Besøkt 1. april 2012.

Ferga M/S Bolmia mellom Bolmsö og Sunnaryd
Portal: Sverige

| * v
* d
* r
Ljungby kommune i Kronobergs län i Sverige |
| --- |
|  | Agunnaryd **·** Angelstad **·** Bolmsö **·** Kånna **·** Lagan **·** Lidhult **·** Ljungby **·** Ryssby **·** Vittaryd |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**BollywoodFest** er en filmfestival som arrangeres hvert år i Oslo. Festivalen ble for første gang arrangert på Soria Moria kino på Torshov i 2003. Festivalen fokuserer i hovedskap på indiske filmer og forskjellige dansesjangere fra India. Som eneste festival innen sin sjanger får en oppleve danseforestillinger i forkant av filmvisningene på kino.

Festivalteam
------------

* Nasrullah Qureshi (Festivalsjef)
* Pritpal Qureshi, (Programansvarlig)
* Sanjeev P. Jolly, (Koordinator)
* Hemant Wason, (Koordinator)
* Sunil Verma, (Koordinator)
* Mandeep Sakhi, (Koordinator)
* Deepika Rai, (Koordinator)
* Axel Lefébure, (Koordinator)

Anerkjente gjester
------------------

BollywoodFest har gjennom en årrekke fått celebrert besøk fra Bollywoodindustrien. I 2010 var skuespiller Salman Khan festivalens hovedgjest sammen med resten av filmteaet til Dabangg.

Referanser
----------

1. ↑  «Bollywoodfest». Kulturråd. Arkivert fra originalen 16. mars 2010. Besøkt 13. april 2011.
2. ↑  «Styret». BollywoodFest. Besøkt 13. april 2011.
3. ↑  «Superstjerne skapte hysteri». NRK. Besøkt 14. juni 2017.

Eksterne lenker
---------------

* BollywoodFest
**Bolognese** (FCI #196) er en liten selskapshund som stammer fra Bologna i Italia. Den er vennlig og knytter seg tett til sine eiere. Den er trolig nært beslektet malteser og kan i tillegg regnes som en av progenitorene til bichon havanais, sammen med bichon frisé. I Skandinavia kom de første hundene til Sverige i 1988.

Opprinnelse og alder
--------------------

Bolognese kommer fra den italienske byen Bologna, som den har fått sitt navn fra. Rasen tok form allerede på 1100-tallet.

Rasen ble populær i overklassen for sitt behagelige lynne og tiltalende utseende. Rasen fikk sitt gjennombrudd i renessansen, da den ble betraktet som en flott gave kongelige imellom. Bankieren i Firenze, Cosimo de Medici, ga blant annet åtte individer til de åtte mest fremstående familiene i Brussel i gave som en diplomatisk gest på begynnelsen av 1400-tallet.

Rasen kan ses på mange gamle malerier og er forbausende lik dagens bolognese, bortsett fra at den den gang kunne være sort og hvit, mens i dag skal være ren hvit. Bolognese er en forholdsvis sjelden rase i de fleste land, også Italia.

Utseende, anatomi og fysikk
---------------------------

Bolognese
Bolognese er en liten hund med fyldig pels, som skal være lang, tett og rufset, og dekke hele kroppen, med unntak av neseryggen. Av farger er kun ren hvit tillatt. Av utseende minner den mye om Bichon frisé, men er noe mer reservert i temperamentet. Ørene er høyt ansatt med rikelig pels. Store, mørke øyne og saksebitt. Mankehøyde for hannhunder er 27–30 cm og 25–28 cm for tisper.

Bruksområde
-----------

Rasen var avlet frem som selskapshund og det er også dens rolle i dag.

Lynne og væremåte
-----------------

Bolognese er en hyggelig hund med godt lynne. Den tar lett lydighetstrening, egner seg som selskap for barn og kommer godt overens med andre hunder. Den er riktignok noe reservert.

Referanser
----------

1. 1 2  «Bolognese». *--- HISTORIK OCH ANVÄNDNINGSOMRÅDE ---* **(svensk)**. Bolognese.se. Besøkt 11. september 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bolognese (dog) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Bolognese – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Klubben for Bolognese og Coton de Tulear

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
Den indiske filmstjernen og supermodellen Shilpa Shetty (født 1975) har siden debuten i 1993 spilt i omkring 50 Bollywood-filmer.
**Bollywood** er et folkelig navn på den hindispråklige, Mumbai-baserte filmindustrien i India. Navnet er en sammensetning av Hollywood + Bombay (det eldre navnet på Mumbai), og er en arvtaker fra begrepet *Tollywood* som fra 1930-tallet ble brukt om den Tollygunge-baserte filmindustrien i Vest-Bengal. Bollywood brukes noen ganger feilaktig om hele den indiske filmindustrien, men er i virkeligheten bare en del av den, selv om den er den definitivt største, og en av de største filmprodusentene i verden.

Melodrama, romantikk og mange innslag av sang og dans er viktige ingredienser i en gjennomsnittlig bollywoodfilm. Språket i filmene er vanligvis hindi, selv om engelskspråklige filmer og filmer som bruker begge språk har blitt vanligere. Filmene har et publikum over hele verden, særlig i den indiske diasporaen, men også i ikke-hindispråklige områder. 

I Norge har festivalen BollywoodFest blitt arrangert hvert år siden 2001.

Se også
-------

* Hollywood
* Lollywood

Referanser
----------

1. ↑  Om Bollywood på National Geographic
2. ↑  Om Bollywood-engelsk i The Guardian, oktober 2008

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bollywood – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* *Bollywood-sommer* på NRK
* BollywoodFests hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis
 |
**Chittagong** (Bengali: চট্টগ্রাম, Chôţţogram) er den største havnebyen og den nest største byen i Bangladesh. Den ligger i den sørøstlige del av landet nær Myanmar (Burma). Byen var bygget på breddene til Karnaphuli-elven, som renner ut i Bengalbukta like ved. Chittagong har en befolkning på over 6 millioner og den fortsetter å vokse. Den er kjent som en av de reneste byene i Bangladesh. 

Ettersom den er den største havnebyen i Bangladesh er byen base for nesten all import og eksport i landet, noe som gjør at den tiltrekker seg mange internasjonale investorer. Havnen er også godt utviklet for å ta imot varer. Byen er senter for handel og produksjon i Bangladesh. Den er hjemsted for landets største foretak og har mange fabrikker. Her fikk fredsprisvinner Muhammad Yunus også ideene som førte til opprettelsen av Grameen Bank, som fikk Nobels fredspris 2006. Bankens hovedkontor ligger i hovedstaden Dhaka.

Chittagong er en skoleby med mange ulike utdanningsinstitusjoner. NORAD har bidratt sterkt til maritim utdannelse med avansert utstyr til et marineakademi i Chittagong.

Kjente personer
---------------

* Muhammad Yunus grunnlegger av Grameen Bank og nobelprisvinner 2006

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Chittagong – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) চট্টগ্রাম – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Nettsted om Chittagong (engelsk) Arkivert 16. mars 2012 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**DS «Express»** var et svensk lasteskip bygget i Stockholm i 1872. Skipet forliste i Norge i 1873.

Forliset 16. oktober 1873
-------------------------

DS «Express» ført av kaptein Ahlström, forlot Bergen med 2100 tønner sild morgenen torsdag 16. oktober 1873. Lasten var beregnet for Hamburg, men under sterk storm i Bømlafjorden brøt koblingen i drivakselen sammen. Skipet hadde to pålemaster, men ingen nevneverdig rigg, og hun ble liggende og drive i tåke og høy sjø. I løpet av 4 timer drev de fra området mellom Mølstrevågen og Ramsholmene - til de grunnstøtte ved Bømlahuk. Skipet fikk så store skader at det sank ved 1-tiden natt til fredag på 200 favners dyp. Ingen omkom i forliset. Skipet var forsikret i «Neptunus» for 106 000 riksdaler.

Vraket ble funnet i 2017 under kartleggingsarbeid for legging av sjøkabel til Skottland.

Skipet
------

DS «Express» ble bygget i 1872 i Stockholm og hadde en dampmaskin med 45 hestekrefter. Skipet var i tillegg rigget for å kunne føre seil. Skroget hadde jernspanter, men var kledd med furubord (kompositt). Vraket er automatisk fredet som kulturminne, og har kulturminne-ID 140936.

Referanser
----------

1. ↑  «Kart - Kulturminnesøk». *Kulturminnesøk*. Besøkt 27. november 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Bergens Adressecontoirs Efterretninger Mandag 20 october 1873
* Dagbladet den 23 oktober 1873
* Dagbladet den 27 oktober 1873
**Hiddensee** er ei tysk øy som ligger i Østersjøen, vest for Rügen. Den er en del av Landkreis Rügen.

Øya er bilfri, og det er et populært rekreasjonssted. Den består delvis av Vorpommersche Boddenlandschaft nasjonalpark, samt omkringliggende bukter og sund. Det ligger en ornitologisk stasjon på øya, som tilhører universitetet i Greifswald.

Pr 2017 består Hiddensee primært av de tre byene Kloster (på øyas nordside), Vitte (som ligger midt på øya) og Neuendorf (i sør). Det går ferge til øya, både fra Schaprode på Rügen, og fra Stralsund på det tyske fastlandet. Privatbilisme er ikke tillatt på Hiddensee, og derfor er det svært få biler på øya.

Historie
--------

De eldste skriftlige kildene som omtaler øya stammer fra 1600-tallet, da representanter for den svenske regjeringen kartla øya og hvem som var grunneiere der, slik at de skulle kunne skattlegge jorda. Innbyggerne på Hiddensee levde da av landbruk og fiske. 

I siste halvdel av 1800-tallet begynte tilstrømningen av feriegjester til øya. På begynnelsen av 1900-tallet kom det særlig mange intellektuelle og kunstnere til Hiddensee. En av dem var den danske stumfilmstjernen Asta Nielsen. Hun ferierte på Hiddensee i årene 1925-1933, og bygget et særpreget, rundt hus med tegltak. Dette huset ga hun navnet *Karusel*, og det står fremdeles.

Den tyske dramatikeren og romanforfatteren Gerhart Hauptmann, som vant Nobelprisen i litteratur i 1912, bodde i *Haus Seedorn* i landsbyen Kloster på øya. Dette huset er nå museum. Etter sin død ble Hauptmann gravlagt på kirkegården på Hiddensee.

* Blaue Scheune, Vitte*Blaue Scheune*, Vitte
* Asta Nielsens KaruselAsta Nielsens *Karusel*
* Gerhart Hauptmanns Haus Seedorn i KlosterGerhart Hauptmanns *Haus Seedorn* i Kloster

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Hiddensee – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Hiddensee – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
«Georgskors» har flere betydninger.
Rettkantet Georgskors i Englands flagg
Versjon av Sankt Georgskors brukt av svenske frimurere
Tre utskrådde og utbøyde kors rundt en sparre, i ætten Barclays skotske slektsvåpen 
Et **georgskors**, eller **St. Georgs kors** har navn etter St. Georg som bl.a. er Englands vernehelgen. Georgskors er formet som et likearmet kors med armer som smalner tydelig innover mot midtpunktet. Korset skiller seg fra malteserkorset ved at georgskorset – i motsetning til malteserkorset – ikke har innhakk ytterst i korsarmene.

Nærliggende korsformer er *utskrådd kors* som i fylkesvåpenet Rogaland og kommunevåpenet Klepp, samt *utbøyd kors* som i Trøndelags og Verdals våpenskjold.

«Georgskors» er også navnet på korset i Englands flagg med rette kanter og som har en vertikal og en horisontal arm som krysser hverandre på midten av begge armer. Den horisontale armen er noe lenger enn den vertikale; forholdet er noe avhengig av hvor det er avbildet. Et slikt rettkantet georgskors er dermed likt et gresk kors, men skiller seg fra dette ved at georgskorset går helt ut til sidekantene til et flagg eller skjold. Dette georgskorset er dermed såkalt «gjennomgående», mens det greske korset er «svevende».

Flagget til Georgia har ett engelsk georgskors midt på og et smalnet georgskors mellom hver korsarm.

Det engelske georgskorset med rette kanter, inngår i flagg og våpen for blant annet byene Barcelona, Milano, Genova, Freiburg og Montréal.

Begge typer georgskors finnes i flagg, våpenskjold, logoer, varemerker, segl og andre kjennetegn, samt i mønster og annen design. De finnes i de fleste land med europeisk heraldikk og allerede fra middelalderen.

Det smalnede georgskorset finnes også som ordenstegn for noen fortjenesteordener. 

Kjente slektsvåpen med smalnede georgskors, er bl.a. for den britiske familien Barclay som har grener i mange land, bl.a. i de skandinaviske, de baltiske, Tyskland og Russland. Det norske slektsvåpenet Meidell har bl.a. slike kors som skyldes inngifte med Barclay.

Litteratur
----------

* Hans Cappelen: «Norske slektsvåpen», Oslo 1969 (2. opplag 1976)
* Herman L. Løvenskiold: «Heraldisk nøkkel», Oslo 1978
* Hans Cappelen og Knut Johannessen: «Norske kommunevåpen», Oslo 1987 (med senere tilleggshefte)
* Harald Nissen og Monica Aase: *Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim*, (Trondheim 1990)

* Carl-Alexander von Volborth: «Alverdens heraldik i farver», Politikens Forlag, København 1972 (oversatt av Sven Tito Achen)
* Ottfried Neubecker: «Heraldik. Kilder, brug, betydning», København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
En **geosynkron bane** (også kalt **GSO**) er en sirkulær eller elliptisk bane omkring jorda med omløpstid (orbital periode) lik jordens rotasjon om seg selv, ett siderisk døgn (23 timer 56 minutter og 4.1 sekunder). Et objekt i banen roterer om jorda i samme retning som jordrotasjonen, men ikke nødvendigvis i jordas ekvatorialplan. Sett fra jorda vil et objekt i geosynkron bane kunne sees på nøyaktig samme sted på himmelen etter et (siderisk) døgn. 

Enhver satellittbane kan karakteriseres ved et sett med baneelementer, deriblant inklinasjon og eksentrisitet. Eksentrisiteten er et mål på hvor sirkulær banen er: En perfekt sirkel har eksentrisitet 0, mens eksentrisitet mellom 0 og 1 betegner en mer eller mindre "flattrykt" eller utdratt ellipse. Ellipsen som en geosynkron bane tegner, danner et plan i rommet, og inklinasjonen er vinkelen mellom dette planet og jordas ekvatorialplan. Hvis inklinasjonen er 0 grader, ligger satellittbanen i samme plan som jordas ekvator, og hvis inklinasjonen er 90 grader, kretser satellitten i nord-syd retning, altså rett over jordas geografiske nordpol og sydpol.  

En geosynkron bane med eksentrisitet og inklinasjon lik 0 er altså en sirkelformet bane om jorda som ligger i samme plan som jordas ekvator, og er et spesialtilfelle av den geosynkrone banen som kalles for geostasjonær bane.

Den første satellitten som ble skutt opp i geosynkron bane var Syncom 2, skutt opp 26. juli 1963 fra Cape Canaveral. Forløperen, Syncom 1, ble forsøkt skutt opp i geosynkron bane 14. februar 1963, men man mistet kontakten med satellitten før man fikk den plassert i riktig bane. Den første satellitten i *geostasjonær* bane var Syncom 3, sendt opp 19. august 1964.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 21. januar 2014. Besøkt 17. januar 2014.
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

Vg3 Romteknologi  Nasjonal digital læringsarena (ndla.no)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Damenes pokal** er en premie som ble utdelt til den utøveren som presterte godt og samtidig tekte seg på en høflig, sjarmerende og dannet måte i forbindelse med idrettslig konkurranse. Pokalen ble første gang satt opp i 1884 i forbindelse med Husebyrennet. Pokalen var fra Christianias damer «til den kjækkeste skiløberen fra Christiania».

Skikken med tildeling av Damenes pokal forsvant gradvis utover mot midten av 1900-tallet. I senere tid er tradisjonen tatt opp igjen av ulike klubber, innen blant annet skyting og golf.

Tradisjonen med damenes pokal ble adoptert av friidrett, og utdelt i forbindelse med tidenes første friidretts-NM i Kristiansand i 1896. Den ble tildelt Einar Knudsen for hans allsidighet i mesterskapet. Pokalen har likevel hatt lengst historie og tradisjon i forbindelse med kombinert renn i Holmenkollrennene. Her ble pokalen tildelt konkurransens beste hopper. Ved to tilfeller ble pokalen ikke delt ut, siden hopperens langrennsløp ble vurdert altfor dårlig (Bengt («Silver-Bengt») Eriksson, 1960 og Gjert Andersen, 1970)

Pokalen ble tatt vel i mot, og det var en ære å bli plukket ut. Overrekkelsen ble ofte foreviget av et fotografi av vinneren sammen med komiteens kvinner. Samtidig kan pokalen sees på som et symbol på hvilket nivå kvinnene var forventet å delta i idrett. Kvinner var forventet å holde en viss avstand fra selve aktiviteten, og det var antatt at de ikke forstod seg seg på de idrettslige prestasjoner. En pokal som hedret dannelse innen idrett passet godt i tiden, og lå innenfor det som ble ansett å være en kvinnes område.[]

Referanser
----------

1. ↑  Oslo Østre Skytterlag: *Damenes pokal 2. mai*[*død lenke*], hentet 18. august 2011
2. ↑  Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 45)
3. ↑  Rolf Bryhn og Knut Are Tvedt (1990). *Kunnskapsforlagets idrettsleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 455 sider. ISBN 8257304085.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |
***The Ivory Snuff Box*** er en amerikansk stumfilm fra 1915, regissert av Maurice Tourneur.

Handling
--------

Richard Duvall er en ung amerikansk detektiv, ansatt hos det franske hemmelige politiet. Mens han er i Paris møter han Grace Ellicot, også en amerikaner, som Duvall snart forelsker seg i. Han gifter seg med henne, og skal snart begynne på bryllupsreisen deres når han blir oppringt av Lefevre - sjefen for det hemmelige politiet. Den franske ambassadøren i England, Monsieur De Grissac, har mistet en snusboks i elfenben som må finnes igjen. De reiser derfor til London, for å intervjue ambassadøren - som forteller at han ble frastjålet snus-boksen mens han kledde på seg, og mistenker at betjenten hans, Noel, låste ham inne.

Men når Duvall går for å intervjue denne betjenten, oppdager han at Noel har blitt myrdet. I mellomtiden, i Paris, har Lefevre delt nyheten med Duvalls kone om hans avreise til London. Hun spør Lefevre om hvor hun kan finne igjen ektemannen sin. Lefevre ber henne reise til Brussel til et sanatorium som drives av Dr. Hartmann. Han skal være en tysk spion, og Lefevre tror han kan være medvirkende til tyveriet av snusboksen. Lefevre antyder at denne saken kan være av veldig stor diplomatisk betydning.

Rolleliste
----------

* Holbrook Blinn som Richard Duvall.
* Alma Belwin som Grace Ellicot.
* Norman Trevor som Dr. Hartmann.
* Robert Cummings som politi-betjent.
* Jacqueline Morhange som en liten jente.

Referanser
----------

1. ↑  THE IVORY SNUFF BOX
2. ↑  Alan Goble. *The Complete Index to Literary Sources in Film*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Ivory Snuff Box* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Ivory Snuff Box* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *The Ivory Snuff Box* på American Film Institute Rediger på Wikidata
Gate i Ezhou
Ezhou i Hubei
**Ezhou** (kinesisk: 鄂州; pinyin: *Èzhōu*, gammel postalromanisering, **Ochow**) er en by på prefekturnivå i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Befolkningen anslås (2005) til 1,1 millioner.[]

Ved byen finner vi bl.a Ezhou kullkraftverk.

Historie
--------

Ezhou har sitt navn fra Handynastiets tid. Det er avledet av en av vasallstatene i oldtidens Zhoudynasti (1046–256 f.Kr.), nemlig staten E som havnet i den østlige del av dette området i midten av det vestlige Zhou. Dets administrative sentrum ble flere ganger endret frem til de tre rikers tid (220–280 e.Kr.). 

Da ble det gjort til hovedstad for staten Wu av Sun Quan og gitt navnet Wuchang. Dette navnet har vært til forvirring, helt frem det bortfalt helt en gang etter år 1915. Forvirringen ligger i at det i nærheten også lå en annen og etterhvert viktigere by ved samme navn – nå et av bydistriktene i storbyen Wuhan.

Tett på Ezhou på den andre siden av Yangtzefloden ligger Huanggang, som likesom Wuhan og Ezhou i januar 2020 ble ilagt bevegelsesrestriksjoner på grunn av det i Wuhan oppdagede sykdomsskapende viruset 2019-nCoV.

Administrative enheter
----------------------

Ezhou består av tre bydistrikter:

* Bydistriktet Echeng (鄂城区), 520 km², 610 000 innbyggere, regjeringssete;
* Bydistriktet Liangzihu (梁子湖区), 525 km², 180 000 innbyggere;
* Bydistriktet Huarong (华容区), 460 km², 270 000 innbyggere.

Samferdsel
----------

Ezhou
Kinas riksvei 106 går gjennom området. Den løper fra Beijing og er innom blant annet Hengshui, Kaifeng, Ezhou og Shaoguan på sin vei ned til Guangzhou i Sørkina. 

Kinas riksvei 316 løper gjennom området. Den fører fra Fuzhou i Fujian via Nanchang i Jiangxi og Wuhan i Hubei til Lanzhou i Gansu.

Referanser
----------

1. ↑  «worldpostmarks.net». Arkivert fra originalen 2. januar 2015. Besøkt 22. juli 2015.
2. ↑  Tre misstänkta fall av nya coronaviruset testas i Skottland, *Dagens Nyheter* 23. januar 2020. Lest 23. januar 2020.
3. ↑  GeoHive - China, Hubei Arkivert 16. juni 2013 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Damenes detektivbyrå nr. 1** (originaltittel: **The No. 1 Ladies' Detective Agency**) er en serie romaner av Alexander McCall Smith satt i Botswana og med karakteren Mma Precious Ramotswe. Serien er oppkalt etter den første romanen, utgitt i 1998. Tjueto romaner er utgitt i serien mellom 1998 og 2021.

Mma Precious Ramotswe er hovedpersonen i denne serien. Landet Botswana er på en måte også en karakter, ettersom det figurerer fremtredende i historiene. Mma Ramotswe starter opp detektivbyrået sitt ved å bruke arven fra faren for å flytte til hovedstaden Gaborone. Hun kjøper et hus til seg selv og et kontor til den nye virksomheten hennes. Hun føler at en detektiv trenger å vite om mennesker mer enn noe annet for å løse problemer for dem. Romanene handler like mye om eventyrene og svakhetene til forskjellige karakterer som de handler om å løse mysterier. Hver bok i serien følger av forrige bok.

Leserskaren var først liten, deretter vokste den brått i popularitet i USA og i England, utenfor forfatterens hjem i Skottland. I 2004 passerte salget på engelsk fem millioner, og serien er oversatt til andre språk. Kritisk mottakelse har matchet salget av romanene, generelt positive, og med tanke på at styrken til romanene ligger i karakterene og Mma Ramotswes visdom snarere enn i de spesifikke mysteriene som er løst i hver roman.

Romanene er bearbeidet for radio av forfatteren og for TV.

Referanser
----------

1. ↑  «Alexander McCall Smith - Literature». *literature.britishcouncil.org*. Besøkt 8. oktober 2022.
**Robert «Bob» Forhan** (født 27. mars 1936 i Newmarket i Ontario, død 3. juni 2018) var en canadisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.

Forhan vant en olympisk sølvmedalje i ishockey under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Han var med på det canadiske ishockeylaget som kom på andreplass i turneringen bak USA. Det var ti lag som deltok, etter gruppespillet spilte de seks beste lagen en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Canada vant fire kamper og tapte en, 1-2 til USA. USA vant alle fem kampene i sluttspillsserien og vant serien med maksimale ti poeng foran Canada med åtte og Sovjetunionen med fem poeng.

OL-medaljer
-----------

* 1960 USAs flagg Squaw Valley - Sølv Sølv i ishockey Canadas flagg Canada

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Robert Forhan – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Robert Forhan – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Robert Forhan – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Robert Forhan – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
**Krossodden fort** er et tidligere kystartilleristridsanlegg i Kystartilleriet, som lå på Krossodden på vestsiden av Flekkerøya, innenfor gårdene Andås og Berge – i sørlig linje fra Møvik fort. I Åshavn bygde Forsvaret i 1938 en ny kai i samarbeid med kommunen. Veien fra Åshavn til fortområdet på Krossodden ble anlagt av Forsvaret omtrent samtidig.

Fortet ble ved Innstilling til Stortinget nr.181 (1993–1994) foreslått nedlagt i 1997, med bakgrunn i at den tidligere, tyske kanonutrustningen ikke lenger skulle være en del av Kystartilleriets våpenstruktur, som etter hvert vil omfatte mobile enheter.

Historie
--------

Under andre verdenskrig var Krossodden bestykket med et tysk sperrebatteri med lett feltskyts som hadde oppgaven med å kontrollere konvoier som kom inn til Kristiansand havn.

Den siste utbyggingen og oppgraderingen av Krossodden foregikk i begynnelsen av 1960-årene.

I april 1963 var de fortifikatoriske arbeidene kommet så langt at monteringen av 2 moderne kanoner kunne begynne. Monteringsskyting foregikk i mai 1964.

I 1987 forelå planer om utskifting av de gamle 105 mm kanonene med nye 75 mm Bofors tårnkanoner, men i stedet gikk fortet ut av planene og ble nedlagt.

Det ble jevnlig holdt opplæring og repetisjonsøvelser med forskjellige avdelinger på fortet i tiden fra 1963 til 1994.

Av store samlinger for hele besetningen skal nevnes årene 1967, 1973, 1977, 1985 og 1991.

Våpen- og ildledningsystem
--------------------------

Stridsanlegget bestod av 105 mm kanonbatteri og ett minefelt. Ildledningsystemet var oppdatert og moderne både for minene og kanonene. Måldata fikk systemet fra forskjellige kilder: radar, TV, IR-kamera, laser eller optiske instrumenter.

Oppgave
-------

Minefeltets oppgave var å sperre innseilingen til Kristiansand havn gjennom Vestergapet for fiendtlige fartøyer. Minene ble lagt ut i 1963. Kanonenes hovedoppgave var å hindre at minefeltet kunne sveipes av fiendtlige minesveipere.

Kapasiteter og omgivelser
-------------------------

Den fortifikatoriske overbygning var god. Adgangen til kanonen var ikke lett. Alle luker var minimale for å holde best mulig mot trykk og gassinntrengning. Kanonene hadde et konisk formet skjold slik at åpningen mellom skjold og kasemattvegg ble minst mulig. På Krossodden fantes bare stridsforlegninger til en del av besetningen, ca. 10 mann. Flere av brakkene ved Belteviga fort ble derfor brukt til forlegning.

Kilder
------

Kystartilleri ved Agder-kysten (Agderkultur.no)