Boullée, *Deuxieme projet pour la  

Bibliothèque du Roi* (1785)
**Étienne-Louis Boullée** (født 12. februar 1728 i Paris, død 4. februar 1799 i Paris) var en fransk nyklassisistisk arkitekt. Hans arbeider har sterkt påvirket moderne arkitekter.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Boullée studerte under Jacques-François Blondel, Germain Boffrand og Jean-Laurent Le Geay, som lærte ham hovedstrømmene i fransk klassisk arkitektur i det 17. og 18. århundre, og nyklassisisme som utviklet seg etter midten av århundret. 

### Karriere

Han ble valgt inn i Académie Royale d’Architecture i 1762 og ble Fredrik II av Preussens sjefarkitekt. Han tegnet en rekke privatboliger fra 1762 til 1778. De fleste av disse eksisterer ikke lenger. Blant slike som fortsatt finnes, er Hôtel Alexandre og Hôtel de Brunoy, begge i Paris. Hans arbeider for François Racine de Monville har også forsvunnet, men hans antatte innflytelse på Monvilles egne arkitektoniske verk som Désert de Retz, taler for seg selv.[] Sammen med Claude Nicolas Ledoux var han en av de mest innflytelsesrike arkitekter i fransk nyklassisistisk arkitektur.[]

### Geometrisk stil

Det var som lærer og teoretiker ved École Nationale des Ponts et Chaussées mellom 1778 og 1788 at Boullée hadde sin største innflytelse ved at han utviklet en særegen abstrakt geometrisk stil inspirert av klassiske former.[] Hans arbeid var preget av å utelate all unødvendig ornamentikk, men oppblåste geometriske former til stor skala og gjentagende elementer som søyler i stort omfang.[]

Hôtel de Brunoy, ca. 1780
For Boullée var regularitet, symmetri og versjoner den gylne regel for arkitektur.[]

### Isaac Newtons kenofta

Boullée, *Newtons Cénotaphe*  (1784)
Boullée fremmet idéen om at arkitekturen skulle være uttrykksfull, en lære som hans kritikere kalte *architecture parlante* («snakkearkitektur»), som var et viktig element i Beaux-Arts-arkitektoniske opplæring på 1800-tallet.[] Hans stil vises i hans forelegg til kenotafen for den engelske vitenskapsmannen Isaac Newton. Bygningen i seg selv er en 150 meter høy kuppel omgitt av to store barrierer omringet av hundrevis av sypresser. Selv om gravmælet aldri ble bygd, har hans design blitt stående og sirkulert mye i profesjonelle kretser.[]

### Salon for Hôtel de Tourolles

Boiseries stil dateres ofte til midten av 1760. Spørsmålet ble drøftet i *L'Avant-coureur*  21. januar 1761, og den må ha bitt gjennomført i 1758-5.  Hôtel de Tourolles i Marais-distriktet er nå ombygget for Charles-Dominique Tourolle.  

### Hôtel Alexandre

Hôtel Alexandre eller Hôtel Soult, Fue de la Ville l'Évêque, Paris (1763-1766), er det eneste gjenværende av Boullées arbeider i Paris. Det ble bygget for finansmannen André-Claude-Nicolas Alexandre. På dens æresgårdsplass står fire korintiske søyler innebygd mot en utsparing i veggen for skape illusjonen av en port. Rundt dørene i hjørnene på gårdsplassen er det adskilte arkitraver innebygd i veggen over døråpninger, mens det over er et ovalt okseøye vindu drapert med girlander som ble et fellestrekk ved den neoklassiske stil.[]

Ettervirkning
-------------

Boullées ideer hadde stor innflytelse i samtiden, ikke minst på grunn av hans rolle som forbilde for andre viktige arkitekter som Jean Chalgrin, Alexandre-Théodore Brongniart og Jean-Nicolas-Louis Durand.[] Noen av hans arbeider så dagens lys i det 20. århundre.

Boullées forkjærlighet for grandiose uttrykk førte til at han ble karakterisert som både stormannsgal og visjonær.[] Hans fokus på polaritet og bruk av lys og skygge var svært innovativt, og fortsetter å påvirke arkitekter til denne dag.[]

Han ble "gjenoppdaget" i det 20. århundre, og har influert de siste arkitekter som Aldo Rossi.[]

Bibliografi
-----------

* *Boullée & visionary arvhitecure* ed. Helen Rosenau, Pub. Harmoni Bøker, New York, 1976 ISBN 0-85670-157-2.
* *Boullée ' s Treatise on Arvhitecture* av Étienne-Louis Boullée, ed. av Helen Rosenau, pub. Alec Tiranti, Ltd. London: 1953 Første Utgave
* *Étienne-Louis Boullée(1728-1799: Theoretican og Revolutioary Arvhitecture)* av Jean Marie Perouse De Montclos, pub.George Braziller; ISBN 0-8076-0672-3; (februar 1974)
* *Visionary Architects: Boullée, Ledoux, Lequeu* av Jean-Claude Lemagny, pub. Hennessey & Ingalls; ISBN 0-940512-35-1; (juli 2002)
* *Les Architectes de la Liberté* av Annie Jacques og Jean-Pierre Mouilleseaux, coll. «Découvertes Gallimard» (nº 47), serie Arts, pub. Éditions Gallimard  ISBN 2-07-053067-1; (November 1988) [fransk]
* *A Dictionary of Architecture*, James Stevens Curl, Oxford University Press (1999).
* Boullée, Etienne-Louis (1728 - 1799)", The*Hutchinson Envycloedia*, Helicon (2001).
* "Boullée, Etienne-Louis (1728 - 1799)", *Crystal Reference Encyclopedia* (2001).
* Patricia Likos Ricci, "Lux ex Tenebris: Étienne-Louis Boullées Cenotaph for Sir Isaac Newton," *Proceedings of the Fourth International Conference on The Inspirasjon og Astronomicals Phenomena, Magdalen College, Oxford University*. (Bristol, UK: Canopus, 2005) 355-370.
* Robin Middleton, "Boullée and The  Exotic," *AA-Filer,* 19 (1990), pp. 35–49.
* Svend Eriksen, Early *Neo-Classisim*1974). (London: Faber) oversatt av Peter Thornton.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   RKDartists, «Etienne-Louis Boullée», RKD kunstner-ID 98927[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 121829, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 13. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   RKDartists, RKD kunstner-ID 98927, rkd.nl, besøkt 6. juli 2020[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  (Eriksen 1974:298 og pl. 35)
9. ↑  The house passed to the marquis de Collonge, then to the maréchal Soult, from 1802 to 1818, whose name it now also sometimes bears.

Eksterne lenker
---------------

* Boullée utstilling ved Bibliothèque nationale de France
* (Fransk) Ministère de la Culture
* Internett arkitektur ressurs
* Etterfølgeren til Académie Royale d' Arkitektur Arkivert 26. mai 2019 hos Wayback Machine.
* 3D-modell av Newton Cenotaph

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** KulturNav
 |