Levende frosk svevende i et magnetfelt. Eksperimentet gjorde André Geim fra universitetet i Nijmegen og Sir Michael Berry fra universitetet i Bristol fortjent til Ig Nobelprisen i fysikk 2000.
**Ig Nobelprisen** er en parodi på nobelprisen og utdeles hvert år i oktober – rundt samme tid som de ekte nobelprisene offentliggjøres – for ti vitenskapelige bragder som «først får folk til å le, deretter til å tenke». Prisen blir organisert av det vitenskapelige, humoristiske tidsskriftet *Annals of Improbable Research*, og utdeles av en gruppe som inkluderer ekte nobelprisvinnere ved en seremoni i Harvard universitetets *Sanders teater*.

De første Ig Nobelprisene ble utdelt i 1991, da for oppdagelser som «verken kan, eller bør, gjentas». Det deles hvert år ut priser i ti kategorier, både paralleller til de ekte nobelprisene fysikk, kjemi, psykologi/medisin, litteratur og fred, men også folkehelse, ingeniørkunst, biologi og tverrfaglig forskning.

Navnet er et ordspill på det engelske ordet «ignoble» (for uedel), og Alfred Nobels etternavn. Navnet uttales offisielt «ig no-BELL» (IPA:) ɪg nəʊ bɛl.

Prisen omtales noen ganger som en «alternativ nobelpris».

Norske prisvinnere
------------------

2014, arktisk forskningEigil Reimers og Sindre Eftestøl fra Institutt for biovitenskap (UiO), for å ha studert fluktadferd hos reinsdyr som ser mennesker forkledt som isbjørner.
2011, psykologiKarl Halvor Teigen ved Universitetet i Oslo, for å ha studert hvorfor folk sukker i hverdagen, og hvordan dette er koblet til følelsesmessige signaler og som svar på vanskelige oppgaver.
1999, medisinDr. Arvid Vatle fra Stord for inngående å ha studert hva slags flasker folk bruker til urinprøver i sin artikkel «Unyttig om urinprøver»
1996, biologiAnders Bærheim og Hogne Sandvik fra universitetet i Bergen for sin rapport om «Effekten av øl, hvitløk og rømme på appetitten til igler»
1996, folkehelseHarald Moi, Oslo, sammen med Ellen Kleist fra Nuuk, Grønland for sin rapport «Spredning av gonoré via en oppblåsbar dukke».
1995, folkehelseMartha Kold Bakkevig fra Sintef Unimed i Trondheim, sammen med Ruth Nielson fra Danmark, for sin inngående undersøkelse om hvordan vått undertøy innvirker på kroppens varmeregulering og komfort

Noter
-----

1. ↑  «Response Behaviors of Svalbard Reindeer towards Humans and Humans Disguised as Polar Bears on Edgeøya», *Arctic, Antarctic, and Alpine Research*, bind. 44, nr. 4, 2012, s. 483-9.
2. ↑  Scandinavian Journal of Psychology, bind 49, nr 1, 2008, s. 49–57.
3. ↑  Tidsskrift for Den norske lægeforening, nr 8, 20. mars, 1999, s. 1178.
4. ↑  «Effect of Ale, Garlic, and Soured Cream on the Appetite of Leeches», British Medical Journal, bind 309, des 24-31, 1994, s. 1689.
5. ↑  «Transmission of Gonorrhea Through an Inflatable Doll.», «Genitourinary Medicine», bind 69, nr 4, aug 1993, s. 322.
6. ↑  «Impact of Wet Underwear on Thermoregulatory Responses and Thermal Comfort in the Cold», *Ergonomics*, bind 37, nr 8, aug 1994 , s. 1375-89.

Referanser
----------

1. ↑  Silas Mortensen: «Sværdsluger i kamp for videnskaben» Arkivert 12. mai 2010 hos Wayback Machine. videnskab.dk, 13. mai 2009.
2. ↑  Steve Connor: «Why woodpeckers don't get headaches (and other Ig Nobel Prize winners)», *The Independent*, 6. oktober 2006.
3. ↑  Erlend Lånke Solbu (19. september 2014). «Nordmenn fikk humoristisk forskerpris for isbjørnkostyme». *NRK.no*. Besøkt 19. september 2014.
4. ↑  «Fikk Ig Nobel for sin forskning på sukk». *NRK.no*. NTB. 30. september 2011. Besøkt 19. september 2014.
5. ↑
6. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 14. desember 2007. Besøkt 8. mai 2007.
7. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Ig Nobelprisens offisielle side Arkivert 4. juni 2019 hos Wayback Machine. (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NDL
 |