Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.
**Språkvask:** Denne artikkelen trenger språkvask og korrektur for å oppnå en høyere standard. Den som leser gjennom og bidrar med korrektur, må gjerne deretter fjerne denne malen. Når du åpner redigeringsfeltet, ser malen slik ut: {{Språkvask}}

**Angiografi**, eller **arteriografi**, er en medisinsk billeddiagnostisk metode, hvor et røntgenbilde eller MR-bilde blir tatt for å fremstille innsiden av blodfylte strukturer som arterier, vener og hjertekamrene.

Den portugisiske legen og nevrologen Egas Moniz, Nobel-pris vinner i 1949, utviklet i 1927 teknikken ved cerebral angiografi, for derigjennom å diagnostisere ulike sykdommer i nervesystemet som svulster og arteriovenøse malformasjoner. Han regnes som en av pionerene innenfor dette feltet.

Angiografi krever innførsel av et kateter inn i en arterie som fører blod til de arteriegrenene som skal undersøkes.

Ettersom blod har samme radiodensitet som tilliggende vev, blir det gitt et kontrastmiddel (som absorberer røntgenstråler eller modulerer magnetfelt) inn i blodbanen, slik at hulrommet i arterien blir synlig fordi kontrasten i blodet kaster skygge eller at magnetiske egenskapene i kontrasten gir annen gråtone på MR-bildet enn omgivelsene. Bildene vil vise forsnevringer som hindrer blodstrømmen som tynnere grener av blodårene.

Bildene kan taes som enkeltbilder, som bilder i rekkefølge med svært få bilder pr.sekund. Bildene kan også taes som film eller video med ca.30 bilder pr sekund, som viser kontrastens passasje gjennom karene i riktig hastighet. På en slik film eller hurtigserie sees hvordan blodet går saktere igjennom en forsnevring og gir dårligere blodforsyning til vevet som den blodåra skal forsyne.

Etymologi
---------

Ordet er avledet fra de greske ordene *angeion*, «blodåre», og *graphein*, »å skrive eller registrere».[] Bildet som fremstilles kalles et **angiogram**.

Koronarangiografi
-----------------

Utdypende artikkel: Hjertekateterisering

En av de vanligste angiografiundersøkelsene er koronarangiografi, eller hjertekateterisering, som er en undersøkelse av hjertets kransarterier. Kransarteriene begynner like ovenfor aortaklaffen helt i begynnelsen av hovedpulsåren. Derfra går kransarteriene på hjertets overflate og forsyner det meste av hjertemuskelen. Det settes et langt kateter inn i blodåren enten ved håndleddet eller lysken. Enden av kateteret føres mot blodstrømmen til hjertet og settes inn i åpningen til en av to kransarterier. Når kontrasten sendes inn i kransarteriene kan man på videogjennomlysning se forsnevringer som kan forårsake hjerteinfarkt eller anginaanfall. Under samme inngrep kan det settes en stent, som er en liten metallhylse i strekkmetall. Stenten føres inn i forsnevringen og blåses opp, utvider forsnevringen og blir sittende som en fôring på innsiden av blodåren. Noen forsnevringer egner seg ikke for stent-behandling. Angiografien blir da kartlegging før shuntoperasjon når vener fra benet brukes som en ny blodåre som en omvei rundt forsnevringene i kransarteriene.

Angiografi-typer
----------------

* Cerebral angiografi (hjernen)
* Koronar angiografi (hjertekransårene)
* Ekstremitets-angiografi (armer eller ben)
* Renal angiografi (nyrer)
* Pulmonal angiografi (lunger)
* Lymfeangiografi (lymfeårer)
* Høyre hjerte-ventrikulografi (høyre innside av hjertet)
* Venstre hjerte-ventrikulografi (venstre innside av hjertet)
* Aortografi (aorta, hovedpulsåren fra hjertet)
* Retinal angiografi (netthinne)

Eksterne lenker
---------------

* Cardiovascular and Interventional Radiological Society of Europe

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |