Koreanske motstandssoldater fra en såkalt rettskaffen armé, bilde fra begynnelsen av 1900-tallet.
**Den koreanske uavhengighetsbevegelsen** (koreansk hanja: 抗日運動; hangeul: 항일운동; revidert romanisering: *Hangil Undong* eller 獨立運動; 독립운동; *Dongnip Undong*; japansk: 朝鮮独立運動; *Chōsen dokuritsu undō*) betegner den koreanske motstanden mot den økende japanske innflytelsen i landet og siden det japanske kolonistyret i Korea fra ca. 1895 til 1945.

Kongedømmet Joseon ble på slutten av 1800-tallet utsatt for press fra fremmede makter. Etter den japanske seieren i den første kinesisk-japanske krig i 1895 ble Korea løsrevet fra sine bånd til Qing-dynastiets Kina, og etter en ny japansk seier i den russisk-japanske krig i 1905, ble den russiske innflytelsen i Korea fjernet, og Korea ble gjennom Eulsatraktaten ble Korea et japansk protektorat. Fem år senere, i 1910, ble Korea annektert som en del av Japan gjennom den japansk-koreanske annekteringstraktaten.

Japan forsøkte aktivt å undertrykke den koreanske kulturen, blant annet ved å tvinge koreanere til å måtte bruke japanske navn, samtidig som koreanere ble oppfordret til å jobbe hardt for det japanske keiserriket uten å nyte samme politiske og økonomiske rettigheter som etniske japanere i Japan og den stadig økende japanske befolkningen i Korea, noe som førte til koreansk motstand mot annekteringen. Motstanden inkluderte både væpnet kamp fra såkalte rettskafne armeer og geriljaer, særlig i begynnelsen av perioden, både i selve Korea og i Mandsjuria, som i slaget ved Qingshanli, utkjempet i 1920 i Jílín i Mandsjuria, og ikke-voldelige demonstrasjoner, som den landsdekkende 1. mars-bevegelsen i 1919, som ble voldelig slått ned av japanerne. Estimert 50.000 koreanere i små grupper tok del i væpnede kamper mot japanerne i 1907-9, og omtrent 17.690 koreanere mistet livet i væpnet kamp mot den japanske okkupasjonen. 

Etter 1. mars-bevegelsen gjorde de japanske styresmaktene det stadig vanskeligere for koreanere å motsette seg det japanske styret, men likevel ble det fremdeles opprettet stadig nye antijapanske organisasjoner, både nasjonalistiske og kommunistiske/sosialistiske, som til dels hadde store problemer med indre samhold, og studenter og kristne spilte ofte en viktig rolle i disse. Disse bevegelsenes mål var gjerne også nasjonsbygging i tillegg til uavhengighet. Også gjennom nye kulturelle bevegelser uttrykket koreanerne sin misnøye mot det japanske styret og et ønske om å verne koreansk kultur.

Koreanske organisasjoner i utlandet, først og fremst i det nasjonalistiske Kina, men også i Amerikas forente stater og det japanske fastlandet, spilte også en viktig rolle. Eksilkoreanerne, hvorav mange hadde flyktet fra det japanske styret, opprettet i Kina Koreas eksilregjering, men som mange andre koreanske organisasjoner var denne mye preget av indre strid. 

Japan ble militært beseiret i Stillehavskrigen fra 1937 til 1945, og en del av fredsbetingelsene var at Japan skulle miste sine oversjøiske territorier. Etter at Korea ble uavhengig fra alliert okkupasjon som Republikken Korea i sør og Den demokratiske folkerepublikken Korea i nord i 1948, har 15. august blitt en fridag til minne om uavhengigheten. Flere Loreanere hadde i denne krigen kjempet mot Japan under kinesisk kommando. *Gwangbokjeol* (광복절) i Sør-Korea og *Chogukhaebang'ŭi nal* (조국해방의 날) i Nord-Korea. De to koreanske statenes første statsledere, Gim Ilseong og Yi Seungman, var begge kjent for sitt arbeid i uavhengighetsbevegelsen (Gim Ilseung tok til dels æren for bedriftene til andre motstandsmenn kjent under samme navn).

Ulike grupper
-------------

Den koreanske frigjøringshær.
De ulike gruppene som var involvert i den koreanske uavhengighetskampen inkluderte: 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Militære grupper**:* Donghak-bevegelsen (før 1894)
* Rettskafne armeer (små, uavhengige armeer, hovedsakelig 1907–1918 men også senere)
* Den større koreanske uavhengighetsarmé (대한독립군, 大韓獨立軍)
* Den nordlige militære administrative hær (북로군정서, 北路軍政署)
* Det større koreanske uavhengighetskorpset (대한독립군단, 大韓獨立軍團)
* Den koreanske revolusjonære armé (조선혁명군, 朝鮮革命軍)
* Den koreanske uavhengighetsarmé (한국독립군, 韓國獨立軍)
* Det koreanske frivillighetskorps (조선의용대, 朝鮮義勇隊)
* Den koreanske frivillige armé (조선의용군, 朝鮮義勇軍)
* Den koreanske grigøringshær (tilknyttet Koreas eksilregjering)
* Den koreanske patriotiske legion (한인애국단, 韓人愛國團)
* Koreanere i Den forente nordøstlige anti-japanske armé
 | **Grupper utenfor Korea**:* Koreas eksilregjering
* Det koreanske nasjonale armékorps (국민군단, 國民軍團)
* Den koreanske nasjonale forening (대한인국민회, 大韓人國民會)
* De unge koreaneres akademi (흥사단, 興士團)
 | **Religiøse grupper**:* Den koreanske presbyterianske kirke
* 1. mars-beveglesen
* Koreas KFUM
 |

Ledere
------

Gim Gu.
An Jung-geun.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Før koloniperioden**:* Choe Ik-hyeon
* Sin Dol-seok
* Min Yeong-hwan
* Yi Jun
* Yi Wi-jong
 | **Den provisoriske regjeringa**:* Gim Gu
* Yi Seungman
* Ahn Chang Ho
* Park Eunsik
* Gim Gyu-sik
* Yi Sang-ryong
* Yang Gi-tak
* Hong Jin (Hong Myun-hui)
* Yi Dong-nyung
* Yi Beom-seok
* Yi Dong-hwi
* No Baek-rin
* Jo So-ang
 | **Oppbyggende bevegelser**:* Ahn Chang Ho
* Jo Man-sik
* Yi Sang-jae
* Yi Sang-seol
* Jeong Jong-myeong
* Han Gyu-seol
 | **Snikmordere**:* Jang In-hwan
* Jeon Myeong-un
* An Jung-geun
* Yi Bong-chang
* Yun Bong-gil
* Kim Sang-ok
* Kim Ik-sang
* Pak Jae-hyeok
* Gim Ji-seop
* Gang Ugyu
* Pyeon Gang-ryeol
* Yi Hoe-yeong
* Na Seok-ju
* Jo Myeong-ha
* Park Yeol
 | **Militære ledere**:* An Jung-geun
* Gim Jwa-jin
* Hong Beom-do
* Ji Cheong-cheon
* Yi Beom-seok
* Gim Wonbong
* Gim Dubong
* Yang Sebong
* Seo Il
* Seo Yun-je
* Nam Ja-hyeon
* Yun Se-ju
* Pak Yong-man
* Hwang Byeong-gil
 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Religiøse/studenter**:* Son Byong Hi
* Han Yong-un
* Yi Seung-hun
* Yu Gwansun
* Gim Maria
 | **Historikere**:* Sin Chae-ho
* Pak Eunsik
* An Jae-hong
* Jeong Inbo
* Mun Il-pyeong
 | **Diktere**:* Sim Hun
* Yun Tong-ju
* Yi Wonnok (Yi Yuk-sa)
 | **Kommunister**:* Gim Il-seong
* Pak Heon-yong
* Yeo Un-hyeong
 | **Utenlandske støttespillere**:* Jiang Jieshi
* Ernest Bethel
* Frank Schofield
* Homer Hulbert
* George Show
* Fumiko Kaneko
* Sun Zhongshan
 |

Kilder
------

* Andrew C. Nahm: *Korea, Tradition & Transformation, A History og the Korean People*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |