recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Uiloq Slettemark** (født Heilmann 6. august 1965 i Varde, Danmark) er en grønlandsk skiskytter og langrennsløper, bosatt i Nittedal, Norge. Hun representerer Nuuk Biathlonklub og har konkurrert internasjonalt for Grønland (i skiskyting) og Danmark (i langrenn) siden 1999. Hun har også vært generalsekretær i det grønlandske skiskytterforbundet.
Uiloq Slettemark er gift med Øystein Slettemark, som også er skiskytter og langrennsløper.

Uiloq Slettemark debuterte i verdenscupen i skiskyting på sprintdistancen (7,5 km) i Oslo i 1990 med 31.-plass av 35 deltakere. Hennes beste plassering i verdenscupen er en 31.-plass (av 35 deltakere) på sprinten (7,5 km) i Oslo i 1990. I VM er hennes beste plassering 48.-plass (av 78 deltakere) i Khanty-Mansijsk i 2003. Hun har deltatt i VM i 1990, 2001, 2003, 2004, 2005, 2007 og 2009, men ikke i OL i 2002 og 2006. Under VM i Pyeongchang i 2009 var Uiloq Slettemark og mannen Øystein Slettemark nest eldste og tredje eldste utøver, etter Athanassios Tsakiris fra Hellas.
Hun deltok også i EM i Nové Město i 2008.

Slettemark konkurrerte internasjonalt i langrenn mellom 1980 og 2002. Hun representerte Danmark i Junior VM i 1980, VM i Oberstdorf 1987, VM i Lathi 1989 og 1991 i Ramsau i 1999 og Lahtis i 2001. Hennes beste plassering i VM er 45.-plass (av 59 deltakere) på 15 km i 1999. Hun har deltatt i to langdistanserenn i verdenscupen. På 44 km i Lamoura Mouthe i Frankrike i 2000 ble hun nummer 35 av 40 deltakere i eliteklassen. I Birkebeinerrennet (58 km) på Lillehammer i 2002 ble hun sist av 48 deltakere i eliteklassen. Hennes beste plassering i et renn organisert av FIS er en 5.-plass i et FIS-renn (10 km) i Campra i Sveits i 2000.

Uiloq Slettemark har vunnet Arctic Circle Race, et grønlandsk etappeløp i langrenn, 9 av 12 ganger siden 1998. I 1998 og 2009 ble hun nummer 2, og i 2006 ble hun nummer 9.

Selv om hun deltok i VM i skiskyting og Arctic Circle Race i 2009, hadde hun egentlig lagt opp som aktiv skiløper. I juni 2009 varslet hun imidlertid at hun ville gjøre comeback som internasjonal skiskytter for å forsøke å kvalifisere seg til OL i Vancouver i 2010.

Referanser
----------

1. ↑   biathlonresults.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  IBU: IBU Member Federations[*død lenke*]
3. ↑  Indre Akershus Blad/ANB/NTB: Fjerde eldst, tredje best Arkivert 16. januar 2014 hos Wayback Machine. (14. februar 2009)
4. ↑  
Arctic Circle Race
5. ↑  KNR: Uiloq Slettemark drømmer om OL (22. juni 2009)

Kilder
------

* IBU: Biografi
* FIS: Biografi

Eksterne lenker
---------------

* (en) Uiloq Slettemark – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata

* (en) Uiloq Slettemark – IBU Rediger på Wikidata
* Uiloq Slettemarks blogg
* OnLine: Et ski-ægtepar med mod, drømme, vilje & styrke[*død lenke*] (nr. 1 2005, s. 6-8)
**Pinyin** (Hanzi: 拼音; *pīnyīn*) er den offisielle metode i Kina for å transkribere mandarin, og har siden 1950-årene i Folkerepublikken Kina, og siden senest 1980-årene i resten av verden, vært den mest brukte metode for å skrive kinesisk som lydskrift. Systemet ble utviklet av en regjeringsnedsatt komite i 1950-årene, under ledelse av lingvisten Zhou Youguang.

I læreverk og oppslagsverk skrives gjerne stavelsens tonegang med aksenttegn 

**ā** = 1. tone, høy vedvarende tonegang, nærmest sunget i stedet for talt

**á** = 2. tone, stigende tonegang

**ǎ** = 3. tone, fallende så stigende tonegang

**à** = 4. tone, fallende tonegang

Personer som har kinesisk som morsmål utelater vanligvis tegnsetting for tonegang, ettersom det for dem fremgår av sammenhengen. Fordi de fleste kinesiske ord forandrer betydning ved endring av tonegang, er det viktig for betydningen å markere korrekt tonegang.

Et hyppig brukt eksempel i denne forbindelse er hvordan stavelsen *ma* forandrer betydning alt etter tone. 

1. tone: 妈 mā = mor
2. tone: 麻 má = hamp
3. tone: 马 mǎ = hest
4. tone: 骂 mà = skjenne (verb)

* (nøytral tone): 吗 ma (spørrepartikkel)

Noen av Pinyins bruksområder

* Skrive skrifttegn, Hanzi på pc-tastatur og mobiltelefoner.
* Pinyin brukes som pedagogisk hjelpemiddel ved læring av kinesisk som fremmedspråk
* Lese gateskilt, visittkort, kart m.m. med latinske bokstaver

Pinyin har erstattet eldre transkripsjonssystemer som Wade-Giles i de fleste sammenhenger.

Eksterne lenker
---------------

* New Edition Hanyu Pinyin Syllable Table
* Convert Chinese to Pinyin
* Introduction to Pinyin gratis applikasjon (win/mac/ios/android) for å lære pinyin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Akasietredreper** (*Endoxyla encalypti*) er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Australia.

Utseende
--------

En meget stor (vingespenn opptil 200 mm) og kraftig, grå sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den innerste halvdelen, trådformede ytterst, hunnens trådformede. Det er nokså stor forskjell mellom kjønnene, hunnen er større og mer ensfarget enn den mer brokete hannen.
Kroppen er brunlig. Hannen har en klokkeformet, blålig tegning på forkroppen og hvite tverrstriper på bakkroppen. Forvingen er lang og smal, brun med tallrike små, svart tverrstriper. Hannen kan ha lyse felter i vingen. Bakvingen er brun med diffuse, mørkere felter. Larven er lysbrun.

Levevis
-------

Arten har larver som borer i stammen på ulike akasier (*Acacia* spp.). Eggene blir lagt litt oppe på stammen, larven gnager seg inn og nedover i en loddrett gang som gjerne blir ca. 1 meter lang, og ender opp i røttene. Når den er utvokst, gnager den seg ut og graver en gang opp til jordoverflaten, før den forpupper seg i bunnen av denne gangen. Puppen kryper ut og klekker i gangåpningen, slik at puppehuden blir stående igjen.

Utbredelse
----------

Den er utbredt i de fuktigere områdene av Australia, der den er kjent fra Tasmania, Victoria og Queensland.

Kilder
------

* Herbison-Evans, D. Marriott, P. & Crossley, S. (2009) Caterpillars of Australian Moths and Butterflies.
* Foto, fra ento.csiro.au:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *akasietredreper* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *akasietredreper* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Endoxyla encalypti* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Adriana Francesca Lima** (født 12. juni 1981) er en brasiliansk supermodell, mest kjent for å ha jobbet for Victoria's Secret siden 2000, og som talsperson for Maybelline fra 2003 til 2009.

Karriere
--------

Adriana Lima startet å jobbe som modell da en skolevenninne ville melde seg på en modellkonkurranse, men turte ikke alene. Adriana meldte seg på sammen med henne, selv om hun til tross for å ha vunnet mange skjønnhetskonurranser på skolen aldri hadde tenkt på å bli modell. Etter noen uker kontaktet dommerpanelet Lima, og i en alder av 15 vant hun Fords «Supermodel of Brazil». I 1996 konkurrerte hun i Fords «Supermodel of the World», hvor hun kom på andreplass. Tre år senere flyttet hun til New York og signerte med Elite modellbyrå. 

Hun har vært på forsiden av internasjonale utgaver av *Vogue* and *Marie Claire*. Hun har også arbeidet med bebe, Mossimo, Armani, Bulgari, De Beers, FCUK, Intimissimi, Keds, Swatch, Versace, og BCBG. 

Hun har vært en Victoria's Secret engel siden 2000 og har siden den gang vært med i flere kampanjer for dem. Hun har også vært modell for Maybelline siden 2003. I 2005 var hun med i en rekke reklamer for telefon kompaniet Telecom Italia Mobile. 

Lima har også prøvd seg ut som skuespiller. Hennes første rolle var med Mickey Rourke og Forest Whitaker i *The Follow*. Hun har også spilt seg selv i tv-seriene *How I Met Your Mother* og *Ugly Betty*.

Referanser
----------

1. ↑  «It's a Girl for Adriana Lima». People. 16. november 2009. Besøkt 8. januar 2010.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Adriana Lima – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Adriana Lima – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Adriana Lima på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (fr) Adriana Lima på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Adriana Lima på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Adriana Lima hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) Adriana Lima hos TV Guide Rediger på Wikidata

* (en) Adriana Lima hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Adriana Lima i Fashion Model Directory

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Jevgenija Rudneva** også kjent som **Zjenja Rudneva** (født 24. desember 1920, død 9. april 1944 i nærheten av Kertsj i Ukraina) var en sovjetisk militærpilot og navigatør. Hun ble utnevnt til Helt av Sovjetunionen.

Hun studerte i tre år ved Fakultet for mekanikk og matematikk som var en del av Statsuniversitetet i Moskva før hun i oktober 1941 meldte seg som frivillig til den sovjetiske hæren. Hun ble uteksaminert fra navigasjonsskolen og fra mai 1942 kjempet hun ved fronten under andre verdenskrig. Hun hadde graden løytnant og var fra 1943 medlem av det sovjetiske kommunistpartiet SUKP.

Hun fløy 645 nattlige kampoppdrag med flyet Polikarpov Po-2, som var et gammelt og tregt fly. Hun hadde i oppdrag å ødelegge tyske troppetransportskip, tog og militært utstyr som tilhørte nazistene. Hun omkom tappert, da hun fløy sitt oppdrag nummer 645 nær landsbyen Bulganak, nord for Kertsj i Ukraina.

Hun fikk asteroiden 1907 Rudneva, oppkalt etter seg.

Referanser
----------

1. 1 2   TracesOfWar, oppført som Yevgeniya Maksimovna Rudneva, TracesOfWar person ID 71054[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |

Portal: Andre verdenskrig
Tropisk fjellskog i Malaysia, på rundt 2000 meters høyde
Fjellbjørkeskog, temperert fjellskog, i Norge, på rundt 750 meters høyde
**Fjellskog** er skog som vokser til fjells, der trær og andre planter er preget av andre klimatiske forhold enn skog i lavereliggende områder. Over fjellskogen finnes det alpin vegetasjon. Høyden der skogsområder går over til fjellskog varierer mye, ut fra geografiske og klimatiske forhold. Det finnes fjellskog både i temperert, middelhavs- og tropisk klima. I prosjektet *Global 200* identifiserer WWF tolv økoregioner som fjellskoger.

I Norge er det stort sett fjellbjørkeskogen som danner grensen mellom skogs- og fjellandskapet. På Østlandet og i Nord-Norge er det også vanlig med et belte av granskog, mens dette sjeldent forekommer på Vestlandet.

Definisjon
----------

Definisjonen av *fjellskog* varierer mye; det er ingen generell enighet om en entydig klassifisering av begrepet. I ulike definisjoner pekes ofte på skog der klimatiske forhold hindrer vekst, eller som det øverste beltet av skog før man går over til mer åpent fjellandskap, men det er uenighet om hvor man skal avgrense dette i forhold til vanlig skog.

Fjellskogområder anerkjent av WWF
---------------------------------

I prosjektet *Global 200* identifiserer WWF tolv økoregioner som fjellskoger (*montane forest*):

* Fjellskogen i Albertineriften
* Fjellskogen i Eastern Arc-fjellene
* Fjellskogen i New Guinea
* Fjellskogen i Taiwan
* Lavlandet og fjellskogen på Sumatra-øyene
* Lavlandet og fjellskogen på Malaysia-halvøya
* Lavlandet og fjellskogen på Borneo
* Fjellskogen på Vest-Java
* Fjellskogen i de nordlige Andes-fjellene
* Fjellskogen i Vest-Venezuela
* Europeisk-mediterranske blandede fjellskoger
* Fjellskogen i Altajområdet

Referanser
----------

1. ↑  Odland, A. m.fl.: *Fjellskog i Sør-Norge: Biologi og forvaltning*, s. 11
2. ↑  Odland, A. m.fl.: *Fjellskog i Sør-Norge: Biologi og forvaltning*, s. 8
3. ↑  Olson, D.; Dinerstein, E. (September 2003). «The Global 200: Priority Ecoregions for Global Conservation» (PDF). WWF.

Litteratur
----------

* Arvid Odland m.fl. (1992). *Fjellskog i Sør-Norge: Biologi og forvaltning* (PDF).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Rittmester** (ty. *Rittmeister*, da. *ritmester*, nl. *ritmeester*, pl. *rotmistrz*) er en militær grad som brukes i kavaleriet. Den tilsvarer kapteins grad. Graden brukes i Norge, og har tidligere blitt brukt i flere andre land (Tyskland til 1946, Polen til 1947, Danmark til 1951, Østerrike til 1978, tidvis også i Russland). I Nederland brukes graden av panservåpenet, som står i tradisjonen etter kavaleriet. I Sverige brukes tittelen *ryttmästare* om kommandanten for rytterkorpset i livgarden, uavhengig av vedkommendes rang; dermed er det ikke en militær grad, men en ærestittel eller stillingsbetegnelse.

Norge
-----

Gradstegn
I Norge brukes graden i kavaleriet og tilsvarer kaptein i øvrige deler av Hæren og kapteinløytnant i Sjøforsvaret.

Rittmesters grad, i likhet med kapteins grad, symboliseres med tre stjerner. Ekadronene i Kavaleriet (stridsvogn-, oppklarings og stormeskadron) ledes normalt av en rittmester.

Rittmester-tittelen var på 1800-tallet også knyttet til Det gyldne kor, en æresgarde som eskorterte unionskongen ved dennes besøk i Christiania. Ledende representanter for handelsstanden stod sentralt, og rittmesteroppgavene gikk på omgang.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Grad under:Løytnant | **Hæren og Luftforsvaret**Militære grader | Grad over:Major |
| Grad under:Løytnant | **Sjøforsvaret**Militære grader | Grad over:Orlogskaptein |

Andre bruksområder (ikke militær)
---------------------------------

Benevnelsen rittmester er også brukt som tittel på daglig leder i Mannskoret Arme Riddere, det offisielle mannskoret ved Universitetet i Bergen. Rittmester er korets ansikt utad og blir valgt hvert semester under generalforsamlingen. Vervet som rittmester varer normalt i to semestre.

Se også
-------

* Rustmester

Referanser
----------

1. ↑  Arne Lie Christensen: *Karl Johans fasader*, Oslo 2007, side 69.

| * v
* d
* r
Militære grader |
| --- |
| Offiserer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Land/luft | generalfeltmarskalk **·** feltmarskalk **·** generaloberst **·** general **·** generalløytnant **·** generalmajor **·** brigadegeneral **·** brigader **·** oberst **·** oberstløytnant **·** major **·** rittmester **·** vingkaptein **·** kaptein **·** premierløytnant **·** vingløytnant **·** løytnant **·** fenrik **·** sekondløytnant |
| Sjø | storadmiral **·** admiral **·** viseadmiral **·** kontreadmiral **·** flaggkommandør **·** kommandør **·** kommandørkaptein **·** orlogskaptein **·** kapteinløytnant **·** løytnant **·** fenrik |

 |
| Spesialistbefal | 

|  |  |
| --- | --- |
| Land/luft | fanejunker **·** kommandersersjant **·** furer **·** stabssersjant **·** oversersjant **·** vingsersjant **·** sersjant |
| Sjø | flaggkvartermester **·** kvartermester I klasse **·** kvartermester |

 |
| Menige soldater | 

|  |  |
| --- | --- |
| Land/luft | korporal **·** visekorporal **·** flysoldat **·** menig |
| Sjø | menig **·** gast |

 |
| Annet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Land/luft | grenader **·** kadett |
| Sjø | matros **·** kadett |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
**Akaroa** er en by på New Zealand. Den ligger på Bankshalvøya i Canterbury-regionen på Sørøya og ligger rundt 84 kilometer fra storbyen Christchurch.

Akaroa er et populært sommerferiested og har rundt 6000 innbyggere i sommersesongen.

Franske gatenavn i Akaroa.
I 1838 kjøpte den franske kapteinen Jean François L'Anglois land i området og dro tilbake til Frankrike for å oppmuntre til fransk immigrasjon. Da de første franske nybyggerne ankom Bankshalvøya hadde britene allerede gjort krav på landområdet. De franske nybyggerne slo seg likevel ned og har lagt igjen spor i stedsnavn og gatenavn i området.

Referanser
----------

1. ↑  Statistikk for Akaroa
2. ↑  Whitmore, Robbie. «French colonists - New Zealand in History». *history-nz.org*. Besøkt 5. februar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Akaroa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Via della Conciliazione** i forgrunnen. I bakgrunnen Peterskirken
Utsikt fra Peterskirkens kuppel over Petersplassen og ned **Via della Conciliazione**
Området ca. 1900 - før Via della Conciliaziones ble anlagt
Folkemengden bredte seg nedover *Via della Conciliazione* under Johannes Paul IIs begravelse
**Via della Conciliazione** (italiensk for «forsoningens gate») er en berømt gate i Roma. Den går fra *Largo Giovanni XXIII* ved elven Tiberen og Castel Sant'Angelo frem til *Piazza Pio XII* foran Petersplassen og knyter slik Peterplassen og Peterkirken til de sentrale byområdene.

Gaten ble anlagt i årene mellom 1936 og 1950 etter tegninger av arkitektene Marcello Piacentini og Attilio Spaccarelli til minne om Lateranoverenskomsten fra 1929 mellom Vatikanstaten og den italienske staten. 

Det hadde gjennom århundrene vært flere ulike planer om å åpne opp og knytte Peterplassen og Vatikanet nærmere den øvrige byen. De siste av disse planene var mer politisk betinget, da de deler av Kirkestaten som lå utenfor Vatikanet, blant annet i Borgo-området i Roma hvor gaten begynner, ble inkludert i den nye italienske statsdannelsen under Italias samling, noe som førte til at pavene opplevde seg selv som fanger i Vatikanet. I de neste årtiene, nektet pavene å forlate Vatikanet for å unngå at det ble oppfattet som om paven hadde godkjent den italienske overhøyheten over Roma og de tidligere pavelige besittelsene. Krefter i det fascistiske italienske politiske liv håpet at dette ville føre til at pavens innflytelse ble så redusert at også Vatikanet kunne legges under italiensk kontroll. Da dette imidlertid ikke skjedde, førte dette til Lateranoverenskomsten i 1929.

Benito Mussolini hadde store planer om at gaten skulle ble en hyldest til den fascistiske staten, men siden det tok så langt tid å ferdigstille gaten, ble den ferdig først lenge etter av fascismen var avviklet i Italia.

Avslutningen av gateanleggelsen ble markert ved plasseringen av den siste obelisken i det hellige året 1950 som et markering av dette. Gaten er nå som hovedankomsten til Vatikanet og Petersplassen og fungerer som en forlengelse av denne. Ved enkelte anledninger, som for eksempel under Johannes Paul IIs begravelse har gaten fungert som en del av plassen, slik at denne får kapasitet til å romme enda flere besøkende.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
***Bleklodden steinsopp*** (*Boletus reticulatus*) er en stilksporesopp i slekten *Steinsopper*. Det er utbredt i Europas løvskoger der den danner mykorrhiza med arter i eikeslekta (*Quercus*). Soppens fruktlegemer modnes i sommermånedene og er populære matsopper. Arten ble formelt beskrevet av Jacob Christian Schäffer som *Boletus reticulatus* i 1774, det gjeldende vitenskapelige navnet. Den er også gitt synonymet *Boletus aestivalis* som beskrevet av Jean-Jacques Paulet i 1793.

Taksonomi
---------

Den tyske naturviteren Jacob Christian Schäffer beskrev bleklodden steinsopp som *Boletus reticulatus* i 1774. Jean-Jacques Paulet beskrev den som *Boletus aestivalis* i 1793, artsnavnet er avledet fra det latinske *aestas* som betyr *sommer*.

Beskrivelse
-----------

Soppens fruktlegeme er en sopp med en tykk og avrundet stilk, og en stor konveks hatt. Hatten er mer eller mindre rund, og vanligvis opp til 20 cm i diameter. Den har en fløyelsmyk hatthud, som spenner fra rust- til sjokoladebrun i fargen. Når hatthuden tørker sprekker den gjerne slik at det hvite kjøttet under vises som et hvitt årenett.

Hatthudens mørkere og mer ensartede farge, sammen med dens fløyelsaktige tekstur er viktige kjennetegn for å skille denne arten fra *steinsopp*. I tillegg er det bare en vag eller helt fraværende hvit kant nederst på hatten. Rørene under hatten er i utgangspunktet hvite, men blir mørkere med alderen og endres i fargen til blekgule og etterhvert brune. Stilken står sentralt under hatten og kan bli opp til 16 cm høy. Den har et hvitt til lys brunt årenett.

Kjøttet er hvitt, tykt og fast. Fargen kan gulne med alderen og soppen er ofte angrepet av insektlarver. Kjøttet har en behagelig duft.

Utbredelse
----------

Bleklodden steinsopp finnes i skogen over hele Europa, og trives godt etter varmt og fuktig vær, fra starten av sommeren og frem til slutten av høsten. Den er spesielt vanlig i sør-og vest-Frankrike, samt i Tosco-Emiliano Appenninene i Italia.

Bleklodden steinsopp er innført fra det sørlige Afrika, hvor den sannsynligvis ble introdusert sammen med den meksikanske arten *Pinus patula*.

Matsopp
-------

Som de fleste andre steinsopper er bleklodden steinsopp en ettertraktet matsopp. Kjøttet er noe løsere enn på andre steinsopper. Basert på en analyse av fruktlegemer samlet i Portugal, er næringsinnholdet på 334 kilokalorier per 100 gram tørket sopp. 100 gram tørket råvare inneholder dessuten 22,6 gram protein, 55,1 gram karbohydrater, og 2,6 gram fett. I rå tilstand er ca 91% av kjøttet vann.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (no) *bleklodden steinsopp* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *bleklodden steinsopp* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *bleklodden steinsopp* hos Index Fungorum Rediger på Wikidata

* (en) *bleklodden steinsopp* hos MycoBank Rediger på Wikidata

* (en) *bleklodden steinsopp* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Boletus reticulatus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Boletus reticulatus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Normlisten 2020 - Norges sopp- og nyttevekstforbund (pdf)
En elegant viadukt ved Knaresborough i England, fullført i 1851 og er 24 meter over vannflaten.
En viadukt ved Berwick-upon-Tweed i nordlige England.
**Viadukt** (fra latin; *via*, «vei» og *ducere*, «å føre»; etter akvedukten) er brukonstruksjon som bærer over andre kryssende hindringer, som veier, jernbanelinjer, og dalsøkk.

Det er vanskelig å definere noen konkret forskjell mellom viadukter og bruer, men tradisjonelt kalles konstruksjoner som bærer over større elver eller fjorder ofte bruer. Antikkens romere benyttet ikke begrepet «viadukt»; det er en moderne avledning fra en analogi med akvedukt. Som de antikke romerske akvedukter består mange tidlige viadukter av en rekke buer av ofte samme lengde. Begrepet viadukt brukes sjelden om slike konstruksjoner i Norge, mens det er vanlig sørover i Europa.

Se også
-------

* Akvedukt

Referanser
----------

1. ↑  «viadukt», *Bokmålsordboka*
2. ↑  *viadukt* i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 16. juli 2022 fra
3. ↑  «viaduct» Arkivert 2. oktober 2016 hos Wayback Machine. *Oxford Dictionaries*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Viaducts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** NKC
 |
***Grynocharis*** er en slekt av gnagbiller som lever i død ved, på råtnende plantedeler, i lagrede matvarer eller på sopp. Larvene er rovdyr.

Utseende
--------

Middelsstore, avlange, halvblanke, mørke gnagbiller, snaue. Kroppsformen er mer eller mindre avlang og flat. **Hodet** er temmelig stort og bredt, med små fasettøyne som sitter langt fram på hodet og kraftige, fremoverrettede kjever. Antennene er 10- eller 11-leddete med en svak, tre-leddet kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er mye bredere enn lant, med rundede sider, framhjørnene er litt framskytende. Sidekantene er nokså bredt avsatt. **Dekkvingene** er sterkt punktert, med litt opphøyde lengdelister. **Beina** er slanke og forholdsvis korte, med fem-leddete føtter. **Larvene** er sylindriske, tynnhudete, marklignende, lyse på farge. Framkropp (thorax) leddene har tydelige, mørke ryggplater (tergitter), hodekapselen er også mørk.

Levevis
-------

Man regner med at larvene til disse billene er rovdyr, og de kan finnes i mange ulike habitater. De har svært kraftige kjever og kan gnage ganger i ganske hard ved eller andre materialer. De finnes i død vegetasjon, død ved, i sopp (særlig poresopper), også noen arter på tørre, lagrede matvarer. Disse billene er brede og flate og når de klekkes etterlater de seg karakteristiske, flate flygehull (som en myntinnkast-slisse lagt på siden). I dag er de utryddingstruet fordi moderne skogbruk har ødelagt de fleste av deres levesteder.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Europa og Nord-Amerika.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien gnag- og maurbiller, Cleroidea
				+ Familien gnagbiller, Trogossitidae (=Ostomidae)
					- Underfamilien **Lophocaterinae** Crowson, 1964 - noen ganger regnet som en egen familie
						* Gruppen Lophocaterini
							+ Slekten ***Grynocharis*** Thomson, 1859
								- eikegnagbille *Grynocharis oblonga* (Linnaeus, 1758) - finnes i Norge
								- *Grynocharis oregonensis* (C.Schaeffer, 1918)
								- *Grynocharis pubescens* (Erichson, 1844)
								- *Grynocharis quadrilineata* (Melsheimer, 1844)

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 10. oktober 2020. Besøkt 10. oktober 2020.
2. ↑  «Artsdatabankens navneopplysninger med artstre». Artsdatabanken. 10. oktober 2020. Besøkt 10. oktober 2020.

Kilder
------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Grynocharis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Grynocharis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Grynocharis* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Grynocharis* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Grynocharis* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Grynocharis* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Grynocharis* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Grynocharis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Grynocharis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Blendon** er et område i distriktet Bexley i sørøstlige London, lokalisert mellom Bexleyheath og Sidcup. Frem til 1930-årene var det lite bebyggelse i området, men fra 1934 begynte en rask utvikling til et typisk forstadsområde. I henhold til folketellingen av 2011 har valgkretsen Blendon, inkludert Penhill, en befolkning på 10 910 innbyggere.

Den første kjente innbyggeren var Jordan de Bladindon, som bygget hus her på 1300-tallet. Stedet har antagelig fått navn etter Bladindon-familien, som eide eiendommer i området. Blendon Hall ble bygget i 1763, men ble solgt til en lokal boligutvikler i 1929 og til sist revet for å gi plass til forstadsboliger. I dag på 2010-tallet er området biligområde preget av middelklasse med små butikker langs den vestlige strekningen av Blendon Road.

Referanser
----------

1. ↑  «Bexley Ward population 2011» Arkivert 21. oktober 2016 hos Wayback Machine. *Neighbourhood Statistics*. Office for National Statistics.
2. ↑   «Blendon, Bexley», *Hidden London*
3. 1 2   Willey, Russ: *Chambers London Gazetter*, s. 48.
**Grytfoten** er et fjell i Alstahaug kommune i Nordland. Den er den nest nordligste og tredje høyeste toppen i fjellrekka Sju søstre, og har en høyde på 1 019 meter over havet.

Nabotoppen sør for Grytfoten er Skjerdingen, og mot nord ligger Botnkrona. Nordvest for aksla mellom Grytfoten og Botnkrona ligger Grytfotvatnet, som tidligere var drikkevannskilden til Sandnessjøen. Sør/øst for toppen av Grytfoten, ligger Raksdalen som går ned mot Rak.

Vanskelighetsgrad
-----------------

Grytfoten er ikke spesielt vanskelig å gå på. Det er litt småbratt i nærheten av toppen, men både voksne og barn kommer seg greit opp om sommeren. Turen tar 3-5 timer på denne årstiden. På vinterstid anbefales stegjern og isøks.

Rute
----

Det er merket rute fra transformatorstasjonen på Breimo, rundt fire kilometer sør for Sandnessjøen sentrum. Ruten går mellom Grytfoten og Skjerdingen. På turen går man forbi to vann: Grytfotvatnet og Bruvollvatnet. I tillegg er det bekker underveis, så man trenger ikke ta med spesielt mye drikkevann fra start.

Referanser
----------

1. ↑  Grytfoten på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  «Grytfoten - 1019moh». *peakbook.org*. 25. juli 2016. Besøkt 11. januar 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Blekt gulfly** (*Xanthia icteritia*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet over det meste av Norge, men sparsomt i Nord-Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 33 – 37 mm), blekt gult nattfly. Fargen er blekere enn hos de andre norske gulflyene (*Xanthia* spp.), noen individer er nesten ensfarget blekgule. Hodet og forkroppen er lysgule, bakkroppen gulhvit. **Forvingen** er noe tilspisset, lysgul, med et uregelmessig og ofte utydelig, brunlig tverrbånd midt på. Utenfor dette båndet er det en trekantet, brunlig flekk med framkanten og en rekke av små, brune flekker langs ytterkanten. I vingens indre del er det oftest noen diffuse, brunlige flekker. **Bakvingen** er snøhvit.

Levevis
-------

Blekt gulfly forekommer i løvskog, hager og parker. Som unge lever larvene på blomster (gåsunger) av viere (*Salix* spp.) eller på rakler av osp (*Populus tremula*). I de to siste larvestadiene lever de på ulike urter. Arten overvintrer som egg. De voksne sommerfuglene flyr om natten i august – september og kommer gjerne til lys.

Utbredelse
----------

Blekt gulfly finnes i Europa, unntatt lengst i sør, og videre østover til Korea og Japan. I Norge er den vanlig på Sørlandet og det sørlige Østlandet, og forekommer også i Rogaland og Hordaland. Det er noen få funn fra Trøndelag og Nordland, og ett enkeltfunn fra Sør-Varanger i Finnmark.

Kilder
------

* Norges sommerfugler – Blekt gulfly [*død lenke*]
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Xanthia icteritia* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *blekt gulfly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *blekt gulfly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (sv) *blekt gulfly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *blekt gulfly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *blekt gulfly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Xanthia icteritia* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Xanthia icteritia* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Xanthia icteritia* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Sørfjorden i Velfjord.

**Velfjord** er en tidligere kommune i Nordland fylke, opprettet 1. oktober 1875 da den ble fradelt Brønnøy kommune. Velfjord hadde ved etableringen 1 162 innbyggere. 1. januar 1964 ble Velfjord, som da hadde 1 380 innbyggere, slått sammen med Brønnøy, Brønnøysund og Sømna samt deler av Bindal kommuner til den nye Brønnøy kommune. 1. januar 1977 ble Brønnøy kommune delt i Sømna og Brønnøy kommuner. Tidligere Velfjord forble en del av Brønnøy kommune.

De siste årene har det blitt oppdaget et vell av kalkgrotter i Velfjord. De rike kalkfeltene gjennom bygda har dannet grunnlaget for skapelsen av disse, samt medført at Brønnøy Kalk har etablert seg. I august 2009 oppdaget noen lokale grotteletere inngangen til et vannfylt grottesystem, som viser seg å være Norges 5. lengste kjente vannfylte grotte.
Velfjord er kjent som et utmerket fiskeområde gjennom sitt utall av fiskerike lavlandsvatn. Foruten Sausvassdraget, som er Brønnøy kommunes største vassdrag, er det flere næringsrike vassdrag som opp gjennom generasjoner har fungert som matauk. Det er ikke uten grunn av mange av de eldre i bygda betakker seg for å få ferskvannsørret til middag – matlei av slikt som mange ganger under oppveksten ble løsningen for dagens måltid. De beste ørretvatnan i dag er Sausvatnet, med mye grov ørret opp i 3 kilo. Søbergsvatnet er et annet vatn, beliggende i 350 meters høyde, med mye ørret av usedvanlig flott kvalitet. Dette vatnet ligger på Plahtes eiendommer, og vatnet er en viktig grunn til at mange fiskegjester besøker området Velfjord årlig.

Bensinstasjonen i Velfjord. Hevdet å være landets fineste stasjon.

Sosialistisk valgskred i 1961
-----------------------------

Ved Stortingsvalget i 1961, der det nystiftede Sosialistisk Folkeparti stilte til valg for første gang, fikk partiet i Velfjord 46,9 % av stemmene. Dette var partiets høyeste oppslutning i hele landet.

Kultur
------

Den tidligere kommunen Velfjord stiller i særklasse når det gjelder å bevare musikkarven fra fortiden. Det skal være nedskrevet rundt 200 slåtter i Velfjord. I tillegg til dette kommer viser og sanger, samt låter for bukkehorn, lur og traller, hvor det i Velfjord er bevart og skrevet opp melodier for disse instrumentene. 
I dag finnes det her et bredt spekter av kulturtilbud fra kor, korps, trekkspillklubb og ulike band, samt et aktivt revymiljø og tilbud fra Kulturskole. Både Velfjordrevyen og Nordstrømmen / Velfjord Trekkspillklubb har gjort seg bemerket med mange priser fra nasjonale og Nord-Norske mesterskap og festivaler. På Nevernes står flerbrukssenteret Nevernes Havn med fokus på kystkulturen på Helgeland i fred- og krigstid, med et eget krigsmuseum og kunstutstillinger.

Velfjord bygdemuseum ligger der.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  slåtter i Velfjord
4. ↑  Rabliås, Ola. *Folkemusikk på Helgeland*.
5. ↑  kulturtilbudet
6. ↑  Nevrenes havn
7. ↑  Nå ligger den mystiske sekken innelåst i en safe på hemmelig sted

Eksterne lenker
---------------

* velfjord.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Contrazt** er et norsk danseband fra Solør, dannet høsten 2004. Bandet oppsto da Hanne Mette Gunnarsrud og Leif Dybendal fra duoen Fullt og Helt bestemte seg for å utvide og bytte navn. Med tre mann til på laget var Contrazt et faktum.

Historie
--------

Contrazts første plate ble utgitt i 2006 og het *Kan du prøve å forstå*. Andre plate ble utgitt året etter og het *Leve livet*. I 2008 kom albumet *Sommernatt*. Etter fire år på veien og tre plateutgivelser valgte Hanne Mette Gunnarsrud å slutte for å prioritere familien i 2009.

Gro Anita Johansen tok over som vokalist etter Hanne Mette Gunnarsrud. Hennes første plate med Contrazt var *Uten kart og kompass*. Etter fem plateutgivelser ble det gullplate for gruppa i 2010, da albumet *Ser på verden* solgte til gull på fire uker. I 2011 kom albumet *Har det på G*. Contrazt vant i 2011 prisen som årets danseband på Gullskoen. I 2012 har gruppen utgitt albumet "Contrazt - i hundre". Dette er bandets åttende utgivelse. Contrazt ble også kåret til årets danseband på Gullskoen i 2012.

Leif Dybendal skriver det meste av bandets materiale. På de nyeste utgivelsene har også Gro Anita Dybendal bidratt som tekstforfatter.

Bandet deltok i Melodi Grand Prix i 2015 med låten Heaven, som er skrevet av de danske komponistene og tekstforfatterne Jan Lysdahl og Jacob Collin Launbjerg.

De har tidligere utgitt album på Tylden & Co. og Warner Music Norway, og har siden 2017 vært signert til Grammofon/Slager.

Har i 2016 medvirket i NRK1-produksjonene Trygdekontoret og Beat for Beat. I 2017 Sommeråpent.

Landets mestturnerende band i sin sjanger i 2014/2015/2016/2017.

Turnerer i hele Skandinavia. Har også opptrådt i Thailand, Spania, Færøyene, Hellas, De greske øyer og Gran Canaria.

Medlemmer
---------

### Nåværende

* Gro Anita Dybendal – Vokal
* Leif Dybendal – Vokal og gitar
* Hans Olav Trøen – Bassgitar
* Svein Morten Haugerud – Keyboards - saksofon - trekkspill
* Kay Ronny Brobakken – Trommer

### Tidligere

* Hanne Mette Gunnarsrud – Vokal (2005–2009)
* Tommy Sagerud - Keyboards (2005- 2013)
* Gunnar Erik Ryen - Bassgitar (2005- 2014)
* Per Erik Pedersen - Bassgitar (2014)
* Roar Sagerud - Trommer (2005- 2015)
* Dag Sand - Trommer (2015-2016)
* Conny Nordvall - Keyboards (2013-2018)

Diskografi
----------

### Album

* *Kan du prøve å forstå* (2006)
* *Leve livet* (2007)
* *Sommernatt* (2008)
* *Uten kart og kompass* (2009)
* *Ser på verden* (2010)
* *Contrazt aller beste* (2010)
* *Har det på G* (2011)
* *I hundre* (2012)
* På vår måte (2013)
* Jul med Contrazt (2013)
* Hælj (2015)
* Før sola går ned(2016)
* Luksusliv (2017)

Referanser
----------

1. ↑  Contrazt blir trygda Arkivert 16. november 2017 hos Wayback Machine. De Danseglade

Eksterne lenker
---------------

* (en) Contrazt på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Contrazt på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Contrazt på MusicBrainz Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
Kart med Continental Divide Trail inntegnet.
Continental Divide Trail i Weminuche Wilderness i Colorado.
**Continental Divide Trail** (fullt navn: **Continental Divide National Scenic Trail**, forkortet: **CDT**) er en om lag 4 800 kilometer lang merket tursti mellom den meksikanske og kanadiske grensen i USA.

Stien følger det nordamerikanske kontinentale vannskillet langs Rocky Mountains, og går gjennom fem delstater – Montana, Idaho, Wyoming, Colorado og New Mexico. Turstien er en blanding av dedikerte stier og landeveier, og blir ansett å være 70% ferdig utbygget (2018). Deler som blir regnet som uferdig, må forseres langs bilveier av grus eller asfalt. Vandreruta kan fortsettes nordover inn i Canada til Kakwasjøen nord for Jasper nasjonalpark under navnet Great Divide Trail.

Continental Divide Trail utgjør sammen med Appalachian Trail og Pacific Crest Trail det som kalles Triple Crown of Hiking i USA.

Referanser
----------

1. ↑  «Continental Divide Trail Society». *Continental Divide Trail Society* **(engelsk)**. Besøkt 11. februar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Continental Divide Trail – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** NKC
 |
«HMAS «Australia»» har flere betydninger.

**HMAS «Australia» (I84/D84/C01)** var en krysser av Country-klassen i Royal Australian Navy. Den var en av to Kent-underklasse skip bestilt av RAN i 1924. Kommando ble reist i 1928. I mellomkrigstiden tjenestegjorde hun for det meste i Sør-Stillehavet og farvannene rundt Australia. Med unntak av perioden mellom 1934 og 1936 da han tjenestegjorde i Middelhavet som del av den britiske svaret på Abessiniakrisen.

Hun forble i farvannene rundt Australia frem til midten av 1940 da hun ble sendt til Atlanterhavet. Der hun blant annet deltok under Slaget om Dakar. I 1941 tjenestegjorde hun i hjemlige farvann og etter Japans inntreden i krigen tjenestegjorde hun sammen med amerikanske marinestyrker i Stillehavet frem til hun ble trukket tilbake til Storbritannia for reparasjoner som følge av kamikaze-angrep under landgangen i Lingayengulfen i januar 1945.

På slutten av 1940-tallet tjenestegjorde hun sammen med British Commonwealth Occupation Force i Japan. Hun ble trenningskip i 1950, lagt i opplag i 1954 og solgt til opphugging i 1955.

Ett av 8-tommers kanonløpene til HMAS «Australia» er utstilt foran Australian War Memorial.

Portal: Andre verdenskrig
Modest Musorgskij husmuseum nær Velikije Luki.
**Velikije Luki** (russisk: Вели́кие Лу́ки), er en by i Pskov oblast i Russland. Den ligger ved den sterkt meaderende elva Lovat, 220 km sørøst for Pskov. Bynavnet kan oversettes som «Store Meandere». Byen er den nest største i Pskov oblast. Innbyggertall: 104 979 (folketelling 2002). 

Velikije Luki lufthavn ligger 7 km nordøst for byen..

Historie
--------

Byen Velikije Luki ble først nevnt i en krønike i 1166. Etter byggingen av en festning i 1211 ble Velikije Luki en strategisk viktig by, som forsvarte veien inn mot Pskov og Novgorod. Den ble innlemmet i Storfyrstedømmet Moskva av Ivan den store i 1478. 

På begynnelsen av 1900-tallet utviklet byen seg til et viktig jernbaneknutepunkt etter byggingen av jernbanen Moskva–Riga.

Under andre verdenskrig, i 1941 og 1942, fant det sted intense kamper i området, mellom tyske og sovjetiske styrker. Under slaget om Velikije Luki (sent i 1942) ble en tysk styrke på rundt 7000 omringet i byen, som hadde blitt omgjort til en festning. Etter månedsvis med tunge kamper ble de tyske styrkene endelig utslettet i januar 1943. Som følge av beleiringen ble byen nesten totalt ødelagt.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Velikiye Luki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
Byer i Pskov oblast |
| --- |
| Administrativt senter: Pskov |
| Flagget til Pskov oblast | 
* Dno
* Gdov
* Nevel
* Novorzjev
* Novosokolniki
* Opotsjka
* Ostrov
* Petsjory
* Porkhov
* Pustosjka
* Pytalovo
* Sebezj
* Velikije Luki

 | Russlands flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Orlogsfartøyer til kai i HMNB Portsmouth.
**HM Naval Base Portsmouth** (**HMNB Portsmouth**) er en av Royal Navys tre orlogsstasjoner i Storbritannia. Stasjonen ligger som en del av byen Portsmouth, plassert i den østlige side av havnen.

Stasjonen har verdens eldste tørrdokk som stadig er i bruk.[] Stasjonen er dessuten landets eldste orlogsstasjon og har gjennom tidene hatt en viktig rolle i Englands koloniherredømme[].

Historie
--------

HMNB Portsmouth har gjennom århundrer vært den største og viktigste orlogsstasjon for britene. I 1194 gav Richard Løvehjerte ordre om bygging av det første dokkanlegget på stedet.[] Dette ble tyve år senere utbygget med en forsvarsmur, og dermed var den første orlogsstasjonen en realitet.[] I 1495 ble verdens første tørrdokk bygget på stedet etter befaling av Henrik VII.[]

Flåten fra Portsmouth var en viktig faktor i oppgjøret med den spanske armada i 1588.

Både i kolonitiden og i årene omkring Napoleonskrigene hadde orlogsstasjonen i Portsmouth en fremtredende rolle.

I annen verdenskrigs første år var byen og orlogsstasjonen utsatt for kraftige bombardementer fra tysk side og den britiske flåten flyttet som en konsekvens herav til Skottland. Etterhvert som bombardementene stilnet av, rykket flåten tilbake til Portsmouth. Det var herfra den største del av armadaen utgikk om natten og morgenen den 6. juni 1944 da invasjonen i Normandie fant sted.

Da Argentina i 1982 invaderte Falklandsøyene og dermed innledet Falklandkrigen var det skip fra Portsmouths orlogsstasjon som dro tvers over Atlanterhavet for å hevde den britiske suverenitet.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) HMNB Portsmouth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) : PORTSMOUTH ROYAL DOCKYARD HISTORICAL TRUST
* (en) : Portsmouth Historic Dockyard
* (en)  Arkivert 29. april 2021 hos Wayback Machine.: The Portsmouth area and D-Day
* (en) : Queen's Harbourmaster Portsmouth

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISNI
 |
***Continuum*** er en canadisk science fiction-serie som gikk på Showcase fra 2012 til 2015. Serien er skapt av Simon Barry, og medvirkende skuespillere er Rachel Nichols, Victor Webster og Erik Knudsen.

Handling
--------

En gruppe dødsdømte fanger lykkes rømme fra sin straff i år 2077. CPS-politibetjenten Kiera Cameron forsøker hindre flukten og våkner opp i en verden som for henne er totalt ukjent. Hun har sammen med fangene reist tilbake i tiden og havnet i år 2012. Tross at dette er mange år tidligere enn planlagt, beslutter Liber8-rebellene å fortsette sin voldsomme kamp for å stoppe framtidens storkonserner fra å erstatte regjeringer. Kiera forsøker stoppe rebellene uten å avsløre for noen at de er fra fremtiden. Den eneste som er klar over dette er den hjelpsomme hackeren Alec Sadler. I ukjent terreng må Kiera forsøke å finne veien hjem samtidig som hun må stoppe rømlingene innen de klarer å skade andre og endre fremtiden.

### Tidsreisen

Gjennom hele serien er tidsreisen i fokus og et antall teorier foreslås om dens fysikk og effekt på hendelsenes tidslinje, som spenner fra 2012 til 2077.

Alec antar i sine diskusjoner med Kiera at hans fremtidige selv husker sine tidligere tankeutvekslinger med henne. Disse skulle kunna ha inspirert ham til å komme på sin egen kybernetiske teknikk ut ifra hennes futuristiske implantat og utrustning, og lede fram til en "tidsknute" der forutsetninger i 2077 ikke kan endres. I et annet tilfelle mener Alec og Kiera at hennes og Liber8s nærvær i fortiden allerede kan ha forandret tidslinjen og skapt en separat hendelseskjede, og at verdens tillstand i år 2077 ikke lenger er bestemt.

Bevis for hver mulighet presenteres under seriens gang. I den førsta sesongens finale, *Endtimes*, avsløres det at den eldre Alec Sadler hadde iscenesatt tidsreisen som sendte Kiera og Liber8-gjengen bakover i tiden, og at han visste eksakt hva som skulle skje i 2012.

Rolleliste
----------

Fra venstre: Erik Knudsen, Victor Webster og Rachel Nichols
* Rachel Nichols - Kiera Cameron
* Victor Webster - Carlos Fonnegra
* Erik Knudsen - Alec Sadler
* Stephen Lobo - Matthew Kellog
* Tony Amendola - Edouard Kagame
* Roger Cross - Travis Verta
* Lexa Doig - Sonya Valentine
* Omari Newton - Lucas Ingram
* Luvia Petersen - Jasmine Garza
* Jennifer Spence - Betty Robertson
* Brian Markinson - Dillon
* Richard Harmon - Julian Randol
* Nicholas Lea - Agent Gardiner
* Tahmoh Penikett - Jim Martin
* Magda Apanowicz - Emily, Alecs kjæreste

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Continuum (TV series) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) *Continuum* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Continuum* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

* (en) *Continuum* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Continuum* på Metacritic Rediger på Wikidata
**Barnevelder** legger mørkebrune egg.
**Barnevelder** er en tung hønserase som stammer fra byen Barneveld i provinsen Gelderland i Nederland.

Barnevelder er blant annet avlet fram av rhode island red (R.I.R.), wyandotter og flere store asiatiske kamphøns. Den ble avlet frem på 1900-tallet for å legge ekstremt brune egg, og det ble det. Den er en god verper, men den har ingen utpreget rugelyst. Eggene har tykt skall, og det gjør at kyllingene har vanskelig for å komme ut. Rasen kan være kamplysten, og trives derfor ikke under små forhold. De er flinke til å lete etter mat, lette å ale opp, og de vokser forholdsvis raskt. Iblant kan befjæringen komme sent. De begynner å verpe når de er rundt 6-7 måneder gamle. Den er hardfør og tåler kulde godt.
Dvergvarianten stammer også fra Nederland. Eggene er mørkebrune med brune flekker, og de veier ca. 60 gram for stor, og 40 gram for dverg. Hanen veier 3,5 kg, og hønen veier 2,5 kg. For dverg veier hanen 1,1 kg og hønen 1 kg.

Farger
------

* Hvit
* Svart
* Dobbelrandtegnet
* Blå/dobbelrandtegnet
* Rapphønsfarget
* Blå/rapphønsfarget
* Mørkebrun

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kategori:Barnevelder* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Tunge hønseraser |
| --- |
| 
* Amrocks
* Asil
* Araucanaer
* Australorps
* Barnevelder
* Brahma
* Dorking
* Faverolle
* Indiske kamphøns
* Jerseykjempe
* Kochin
* Maran
* Malayer
* New hampshire
* Orpington
* Plymouth rock
* Rhode island red (R.I.R)
* Sussex
* Welsumer
* Wyandott

 |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |