**Åkersnelle** eller **kjerringrokk** (*Equisetum arvense*) er én av totalt 18 arter av sneller (*Equisetum*), stråliknende, leddede planter som er eneste gjenværende slekt av *Sphenopsida*, som i karbontiden dominerte jorden med arter opp til 30 meter høye. Rester av karbontidens arter utgjør store deler av jordens kullreserver.

Utbredelse
----------

Åkersnellen er meget vanlig i Norge, og har utbredelse på den nordlige halvkule. 
Planten har sporeformering.

Beskrivelse
-----------

Den blir inntil 50 cm høy, normalt over 20 cm, og danner buskaktige klynger. Den skilles fra skogsnelle ved at stenglene enten er fertile/fruktbare (uten blader) eller sterile/ufruktbare (med blader). De fruktbærende stenglene er også mer varierte i farge ved at «leddene» er mørkere og at den i toppen har et mørkere gråbrun sporeaks. Dessuten har skogsnelle om sommeren sterkt forgreinete bladstilker, det har ikke engsnelle.

Om våren er stengelen 15–25 cm høy og nesten en halv cm tykk, med 8 eller fler grove skjellblader rundt stilken i kver krans. Om våren er bladgreinene knapt synlige og ikke forgreinet, men når sporene er spredd visner vårstengelen. Greinene er litt hengende både på vår- og sommerstenglene. Sommerstengelen er gjerne 20–40 cm høy, men bare 3 mm tykk og meget ru i konsistensen. 

På den ufruktbare stengelen står kranser av blader ut i hvert «ledd» av stengelen, og i likhet med skogsnellens blader henger også engsnellens nedover, eller noe mer utover.

Bruk
----

Planten var ifølge Jens Holmboe en av de viktigste kildene til spiselige «røtter» i gammel tid. Knoller på rotstenglene på størrelse med erter smaker søtt, som nøttekjerner. Nyttevekstleksikonet hos Norges sopp- og nyttevekstforbund råder til forsiktighet fordi planten, i likhet med andre sneller, inneholder thiaminase, et ensym som spalter B-vitamin, og fordi den kan irritere nyrene. Det advares mot bruk over perioder lenger enn 6 uker, og personer med nedsatt hjerte- eller nyrefunksjon bør ikke bruke naturmedinske preparater av åkersnelle.

Galleri
-------

* Vårstengelen er brunaktig, snau og har ingen grønne greiner.Vårstengelen er brunaktig, snau og har ingen grønne greiner.
* Nærbilde av sporeaks om våren.Nærbilde av sporeaks om våren.

Referanser
----------

1. ↑  Jens Holmboe (1929). *Gamle norske matplanter*. Oslo: I kommisjon hos J. Dybwad. s. 16.
2. ↑  «Åkersnelle i Nyttevekstleksikonet». Norges sopp- og nyttevekstforbund. Besøkt 4. juli 2021.
3. ↑  Vaughan, John Griffith (2003). *The oxford book of health foods* **(engelsk)**. s. 91. «Horsetail [*Equisetum arvense*] should not be used for more than 6 weeks … [or] be given to those with impaired heart or kidney function.»

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Åkersnelle* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Åkersnelle* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Åkersnelle* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Åkersnelle* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Åkersnelle* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Åkersnelle* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Åkersnelle* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Åkersnelle* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Equisetum arvense* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Equisetum arvense* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Equisetum arvense* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Norges sopp- og nyttevekstforbund oppgir åkersnelle som «spiselig med merknad».
* National Collection of Equisetum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND
 |