**Nord-Dakota** (engelsk: *North Dakota*) er en delstat i USA. Den ligger i den delen som kalles Midtvesten og grenser mot Minnesota i øst, Sør-Dakota i sør, Montana i vest og mot Saskatchewan og Manitoba i Canada i nord. Den vestlige halvdelen av staten er en del av The Great Plains. Hovedstaden er Bismarck, den største byen er Fargo. University of North Dakota ligger i byen Grand Forks, mens North Dakota State University ligger i Fargo.

Et område rundt Fargo har fått tilnavnet «Norwegian Sea» på grunn av de mange emigranter fra Norge som bodde der.

Geografi
--------

### Naturgeografi

Steinmonumentet i Rugby, Pierce County som markerer Nord-Amerikas geografiske midtpunkt
Nord-Dakota ligger i den regionen som kalles Great Plains. Det geografiske midtpunktet i Nord-Amerika ligger i delstaten, og dette er markert med en steinobelisk i byen Rugby i Pierce County, med teksten «Geographic Center of the North American Continent» («Nord-Amerikas geografiske midtpunkt»). Om dette er det eksakte punktet er imidlertid omdiskutert. Med et areal på 183 723 km², er Nord-Dakota den 19. største staten i USA.

Missourielven renner gjennom delstatens vestlige del, og hvor Garrisondemningen danner innsjøen Lake Sakakawea, den tredje største menneskeskapte innsjøen i Nord-Amerika.

Den vestlige delen av staten har et kupert landskap, og har naturressurser som kull og olje. I øst har Red River of the North formet Red River Valley. Denne regionen er et fruktbart jordbruksområde. Landbruk har lenge dominert økonomien og kulturen i Nord Dakota.

Delstaten tilhører prærien med en gradvis stigning mot vest, og ligger på mellom 225 moh. og 1 076 moh.

Her ligger USAs største kjente kontinuerlige oljeressurs, Bakken-formasjonen, som ble oppdaget på norskættede Mary Bakken og hennes sønner Henry og Harry sin eiendom.

### Største byer

Befolkningsanslag 2014:

* Fargo – 115 836 innbyggere
* Bismarck – 68 896 innbyggere
* Grand Forks – 56 057 innbyggere
* Minot – 47 997 innbyggere
* West Fargo – 31 771 innbyggere

### Fylker

Det er 53 fylker i Nord-Dakota

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Adams County
* Barnes County
* Benson County
* Billings County
* Bottineau County
* Bowman County
* Burke County
* Burleigh County
* Cass County
* Cavalier County
* Dickey County
* Divide County
* Dunn County
* Eddy County
 | * Emmons County
* Foster County
* Golden Valley County
* Grand Forks County
* Grant County
* Griggs County
* Hettinger County
* Kidder County
* LaMoure County
* Logan County
* McHenry County
* McIntosh County
* McKenzie County
 | * McLean County
* Mercer County
* Morton County
* Mountrail County
* Nelson County
* Oliver County
* Pembina County
* Pierce County
* Ramsey County
* Ransom County
* Renville County
* Richland County
* Rolette County
 | * Sargent County
* Sheridan County
* Sioux County
* Slope County
* Stark County
* Steele County
* Stutsman County
* Towner County
* Traill County
* Walsh County
* Ward County
* Wells County
* Williams County
 |

Historie
--------

Norsk immigrantfamilie ved torvhuset på prærien i Nord-Dakota 1898. Motivet har dannet grunnlag for frimerker både i USA og Norge.

Utdypende artikkel: Nord-Dakotas historie

Nord-Dakota ble først befolket, sammen med den omliggende området av urbefolkningsgrupper for flere tusen år siden, særlig er mandan-folkets bosetninger kjente i ettertiden. De første europeerne begynte å utforske området på 1700-tallet og etablerte da en viss handel med urbefolkningen, men bare i begrenset grad. Nybyggerne bosatte seg senere og noen av disse var blant andre nordmenn. I dag har 30 % av befolkningen norske aner.

Nord-Dakota ble opptatt som USAs 39. stat 2. november 1889. Tidligere var staten en del av Dakota-territoriet (navngitt etter indianerstammen dakota). På 1800-tallet ble Nord-Dakota regnet som en del av den ville vesten. 

Nord-Dakotas økonomi har siden vært dominert av produksjon av landbruksprodukter, som hvete, lin og kvegdrift, men tørkeår og den store depresjonen på 1930-tallet førte til nedgang i folketallet. Senere har også nedgangen i landbruket i USA har medført at tidligere store landbruksområder i staten har hatt befolkningsnedgang.

Økonomi
-------

Nord-Dakota har det sjuende største jordbruksarealet i USA, med fokus på kornproduksjon – hvete, mais og soyabønner. Med 1,9 millioner storfe er staten blant de større kjøttprodusentene i USA. Gårdsbrukene er relativt store, slik at behovet for landbrukssubsidier er mindre enn i mange andre av de store amerikanske jordbruksstatene. Nord-Dakota har USAs nest største bygg-dyrking og den største produksjonen av hvete. Det mest fruktbare området ligger i Red River-dalen mot Minnesota i øst.

| Økonomiske nøkkeltall | verdi |  % av BNP | År. kilde |
| --- | --- | --- | --- |
| BNP | 26,4 mrd US$ |  | 2006, *Commerce Dept, Bureau of Economic Analysis, US* |
| Arbeidsløshet | 3,2% |  | 2006, *Labor Dept, Bureau of Labor Statistics, US* |
| Andel fattige | 11,3% |  | 2005-06, *Commerce Dept, Bureau of the Census, US* |
| Inntekt per innb | 32.552 US$ |  | 2006, *Commerce Dept, Bureau of Economic Analysis, US* |

 Kilde: *The World Almanac 2008*, side 45 og 555-587.

Demografi
---------

Befolkningstettheten i Nord-Dakota

| Befolkningsutviklingen i Nord-Dakota |
| --- |
| År |  |  | Innbyggere |  |
| 1870 |    | 2 405 |
| 1880 |    | 36 909 |
| 1890 |    | 190 983 |
| 1900 |    | 319 146 |
| 1910 |    | 577 056 |
| 1920 |    | 646 872 |
| 1930 |    | 680 845 |
| 1940 |    | 641 935 |
| 1950 |    | 619 636 |
| 1960 |    | 632 446 |
| 1970 |    | 617 761 |
| 1980 |    | 652 717 |
| 1990 |    | 638 800 |
| 2000 |    | 642 200 |
| 2010 |    | 672 591 |
| Kilde: 1910–2010 |

### Utvikling

Først på 2000-tallet har delstaten igjen hatt befolkningsvekst, mye på grunn av oljeforekomster i Bakken-formasjonen i de vestlige delene av delstaten. I 2013 ble det registrert en rekordhøy befolkning i delstaten på 723 393 innbyggere, noe som gjorde Nord-Dakota til den raskest voksende staten i USA. Denne veksten har nesten tatt igjen stagnasjonen, og dels nedgangen på 1900-tallet.

De nye innvandrerne skiller seg fra den øvrige befolkningen ved at de gjennomgående er yngre (60% er mellom 21 og 40 år) og høyere utdannet (45% har college-utdannelse og ytterligere 35% har annen college-utdannelse og fagutdannelse). De nye innvandrerne har vist seg å være motivert mer av livsverdier enn av økonomiske motiver, og begrunnelser for å flytte til Nord-Dakota har vært ønske om et tryggere liv (58%), nærhet til slektninger (54%), lavere levekostnader (48%) og naturkvaliteter (47%). Disse innbyggerne har viste seg å være en produktiv del av befolkningen som kompenserer for befolkningstapet på 1980-tallet.

### Etniske grupper

Utdypende artikkel: Norskamerikanere i Dakota

I 2014 omtalte 89,1 % seg som hvite, (86,6 % latinamerikanere ikke medregnet) og indianere er den største minoritetsgruppen med 5,4%. Videre er det 2,1 % afroamerikanere, 1,3 % asiater, 0,1 % urbefolkning fra Hawaii, 0,5 % av annet etnisk opphav og 2,0 % av blandet etnisk opphav. Latinamerikanere utgjør 3,2% av befolkningen. I 2011 tilhørte 20,7 % av Nord-Dakotas befolkning under ett år en minoritetsgruppe.

I 2009 var 47,2 % av tysk opprinnelse, 30,8 % norsk, 7,7 % irsk, 4,7% svensk, 4,1 % russisk, 4,1 % fransk og 3,9 % engelsk. Nord-Dakota har den høyeste prosentandelen nordmenn av alle statene i hele USA.

### Religion

Den hellige ånds katedral i Bismarck ble fullført i 1941, og er hovedsete til det katolske bispedømmet i byen. Bygningen er i helstøpt betong og er den eneste katedralen i art deco-stil i USA.
Nord-Dakota er den delstaten i USA som har flest kirkebygg og kirkebesøk pr. innbygger.

En undersøkelse i 2001 tydet på at av Nord-Dakotas innbyggere anså 35% seg på å være lutherske, og 30% var katolikker. Andre religiøse grupper var metodister (7%), baptister (6%), the Assemblies of God (3%), presbyterianere (1,27%), og Jehovas vitner (1%). Medlemmer av andre kristne trossamfunn, herunder andre protestantiske grupper og Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige utgjorde 3%, noe som brakte den samlede kristne befolkningen til å være 86%. Det ble beregnet at det var 920 muslimer og 730 jøder i staten 2000. Tre prosent oppga «ingen religion» og 6% nektet å svare.

Det største trossamfunnet var Den katolske kirke med 167 349 medlemmer, Den evangelisk-lutherske kirke i Amerika med 163 209 medlemmer og den evangelisk-lutherske Missourisynoden med 22 003 medlemmer.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Ole O. Moen (14. februar 2009). «North Dakota». Store norske leksikon. Besøkt 23. mars 2016.
2. 1 2  Smith, Austin (22. oktober 2020). «Henry, Harry and Mary Bakken». *Norsk Høstfest* **(engelsk)**. Besøkt 17. november 2023.
3. ↑  «GEOGRAPHIC CENTERS OF THE UNITED STATES» (PDF). Innenriksdepartementet. Besøkt 24. mars 2016.
4. ↑  
«Facts and figures». infoplease.com.
5. ↑  «Land and Water Area of States, 2000». Information Please. 2006. Besøkt 24. mars 2016.
6. ↑  «Lake Sakakawea State Park History The Lake and Park». North Dakota Parks and Recreation Department. Besøkt 23. mars 2016.
7. ↑  «Bakken Formation - ScienceBase-Catalog». *www.sciencebase.gov*. Besøkt 17. november 2023.
8. ↑  «American Fact Finder». US Census Bureau. Arkivert fra originalen 17. april 2016. Besøkt 23. mars 2016.
9. ↑  «Dakota Territory». *Archives - State Agencies - Dakota Territory Records*. State Historical Society of North Dakota. Besøkt 23. mars 2016.
10. ↑  Folketellinger 1910-2010 Arkivert 19. oktober 2013 hos Wayback Machine.
11. ↑  Jessica Holdman: «North Dakota population tops record 723,000», *Bismarck Tribune*, 30. desember 2013,
12. ↑  F. Larry Leistritz: «Characteristics of In-Migrants to the Northern Great Plains: Survey Results from Nebraska and North Dakota», *Great Plains Research,* Sept. 2001, Vol. 11 Issue 2, ss 275-299
13. ↑  «North Dakota, Quick Facts». US Census Bureau. Besøkt 23. mars 2016.
14. ↑  «2010 Census: North Dakota Profile» (PDF). United States Census Bureau. 2010. Arkivert fra originalen (PDF) 2. mars 2022. Besøkt 26. november 2023.
15. ↑  «Cathedral of the Holy Spirit». GCatholic.org. Besøkt 23. mars 2016.
16. ↑  *New Catholic Encyclopedia, Second Edition*. 2. Washington, D.C.: The Catholic University of America. 2003.
17. 1 2  «American Religious Identification Survey». *Exhibit 15*. The Graduate Center, City University of New York. Arkivert fra originalen 13. september 2006. Besøkt 23. mars 2016.
18. ↑  History Arkivert 25. mai 2017 hos Wayback Machine.. northernplainspresbytery.com
19. ↑  «North Dakota – Religions». City-data.com. Besøkt 23. mars 2016.
20. ↑  «The Association of Religion Data Archives | State Membership Report». www.thearda.com. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 23. mars 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) North Dakota – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  | Canadas flagg CanadaSaskatchewans flagg Saskatchewan • Manitobas flagg Manitoba |  |  |
| Montanas flagg Montana |  | Minnesotas flagg Minnesota |
|     ***Nord-Dakota***     |
|  |
| Wyomings flagg Wyoming | Sør-Dakotas flagg Sør-Dakota |  |

| * v
* d
* r
Fylker i delstaten Nord-Dakota |
| --- |
| Nord-Dakotas flagg | Adams **·** Barnes **·** Benson **·** Billings **·** Bottineau **·** Bowman **·** Burke **·** Burleigh **·** Cass **·** Cavalier **·** Dickey **·** Divide **·** Dunn **·** Eddy **·** Emmons **·** Foster **·** Golden Valley **·** Grand Forks **·** Grant **·** Griggs **·** Hettinger **·** Kidder **·** LaMoure **·** Logan **·** McHenry **·** McIntosh **·** McKenzie **·** McLean **·** Mercer **·** Morton **·** Mountrail **·** Nelson **·** Oliver **·** Pembina **·** Pierce **·** Ramsey **·** Ransom **·** Renville **·** Richland **·** Rolette **·** Sargent **·** Sheridan **·** Sioux **·** Slope **·** Stark **·** Steele **·** Stutsman **·** Towner **·** Traill **·** Walsh **·** Ward **·** Wells **·** Williams | USAs flagg |

| * v
* d
* r
USAs delstater og andre undernasjonale områder i USA |
| --- |
| Delstater | Alabama **·** Alaska **·** Arizona **·** Arkansas **·** California **·** Colorado **·** Connecticut **·** Delaware **·** Florida **·** Georgia **·** Hawaii **·** Idaho **·** Illinois **·** Indiana **·** Iowa **·** Kansas **·** Kentucky **·** Louisiana **·** Maine **·** Maryland **·** Massachusetts **·** Michigan **·** Minnesota **·** Mississippi **·** Missouri **·** Montana **·** Nebraska **·** Nevada **·** New Hampshire **·** New Jersey **·** New Mexico **·** New York **·** Nord-Carolina **·** Nord-Dakota **·** Ohio **·** Oklahoma **·** Oregon **·** Pennsylvania **·** Rhode Island **·** Sør-Carolina **·** Sør-Dakota **·** Tennessee **·** Texas **·** Utah **·** Vermont **·** Vest-Virginia **·** Virginia **·** Washington **·** Wisconsin **·** Wyoming | USAs flagg |
| Føderalt distrikt | District of Columbia |
| Oversjøiske territorier | Amerikansk Samoa **·** De amerikanske Jomfruøyer **·** Bakerøya **·** Guam **·** Howlandøya **·** Jarvisøya **·** Johnston Atoll **·** Kingman Reef **·** Midwayøyene **·** Navassaøya **·** Nord-Marianene **·** Palmyra Atoll **·** Puerto Rico **·** Wake Island |
| ISO 3166-2:US |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** BBC Things **·** MusicBrainz **·** GNIS
 |

Portal: USA