***Redd menig Ryan*** (orig. *Saving Private Ryan*) er en amerikansk drama- og krigsfilm fra 1998 regissert og produsert av Steven Spielberg. Filmens handling er satt til invasjonen av Normandie i andre verdenskrig. Filmen er spesielt kjent for de første tyve minuttene som omhandler landgangen på Omaha Beach på D-dagen. Etter det handler den om jakten på en menig fra den amerikanske 101st Airborne Division. Denne soldaten er menig James Francis Ryan fra Iowa i USA.

Plottet er løst basert på et avsnitt fra boken *Krigens brorskap* skrevet av Stephen E. Ambrose som forteller om Srg Frederick «Fritz» Niland. Han var en av 4 brødre som kjempet i andre verdenskrig, og da det ble kjent at hans 3 brødre var blitt drept i kamp ble det bestemt at han skulle sendes hjem slik at familien ikke skulle miste alle 4 sønnene. (Det skulle vise seg at en av brødrene satt i Japansk krigsfangeskap og kom hjem ved krigens slutt). Dette var bare en av mange familier som mistet flere eller alle sønnene under andre verdenskrig.

Filmen ble nominert til elleve Oscar og vant fem.

Spielberg og Hanks produserte senere også miniserien *Krigens brorskap* basert på boken med samme navn.

Handlingsreferat
----------------

Om morgenen den 6. juni 1944 forbereder allierte soldater seg på invasjonen av Normandie. Kaptein John H. Miller (spilt av Tom Hanks) og en gruppe amerikanske soldater klarer å trenge seg gjennom det tyske forsvaret ved Omaha Beach. Samtidig i Washington D.C. blir general George Marshall informert om at tre av de fire brødrene i Ryan-familien er drept i krigen, og at moren deres snart kommer til å få tre forskjellige telegrammer som skal informere henne om dødsfallene til de tre sønnene hennes. General Marshall får også høre at den fjerde sønnen i familien, James Francis Ryan, befinner seg ett eller annet sted i Normandie, men det er ingen som vet nøyaktig hvor han befinner seg. Generalen gir ordre om at Ryan blir funnet og sendt hjem til USA umiddelbart, slik at han kan bli gjenforent med moren sin.

Tre dager etter D-dagen får kaptein John Miller ordre om å finne James Ryan. Miller samler syv soldater: Horvath, Reiben, Mellish, Caparzo, Jackson, Wade og Upham, og begynner å lete etter James Ryan. I en liten by i Frankrike blir Caparzo skutt av en fiendtlig skarpskytter. Jackson klarer å drepe skarpskytteren, men Caparzo dør av skadene. Soldatene finner en menig James Frederick Ryan, men de innser snart at han ikke er den James Ryan som de leter etter. De finner en medsoldat fra Ryans regiment som informerer dem om hvor Ryan skulle lande i fallskjerm i løpet av D-dagen. Senere lokaliserer kaptein Miller en venn av Ryan som forteller dem at Ryan skal være med å forsvare en strategisk viktig bro over en elv. Underveis til denne broen bestemmer Miller seg for å nøytralisere en tysk maskingeværstilling, til tross for at de andre soldatene i enheten hans er kraftig imot denne planen. Wade blir dødelig såret i den påfølgende trefningen. En tysker overlever trefningen, og soldatene begynner å krangle om hva de skal gjøre med ham. Miller bestemmer at den tyske soldaten skal overgi seg til den neste allierte patruljen han finner. Soldatene kommer endelig frem til den utbombede byen hvor Ryan befinner seg. De kommer snart over tre fallskjermjegere, og James Ryan er en av dem.

Ryan blir fortalt om sine brødres dødsfall, og at de skal ta ham med seg hjem. Ryan blir sorgtynget over tapet av sine tre brødre, men han føler ikke at det er rettferdig å bare reise hjem, og han påpeker at nå er medsoldatene hans de eneste brødrene han har igjen. Miller bestemmer seg for å bli værende og forsvare den strategisk viktige broen med det lille av arbeidskraft og ressurser som er tilgjengelige i den lille byen. Tyskerne kommer snart med masse infanteri og stridsvogner. De allierte styrkene påfører tyskerne store tap, men de fleste amerikanske soldatene – deriblant Jackson, Mellish og Horvath – blir drept i de påfølgende kampene. Da Miller prøver å sprenge broen blir han skutt og dødelig såret av den tyske soldaten som de hadde satt fri tidligere i filmen. Like før en tysk stridsvogn skal kjøre over broen kommer et amerikansk fly og ødelegger den tyske stridsvognen. Snart kommer flere amerikanske soldater og stridsvogner, og de gjenværende tyske soldatene blir drevet på flukt. Flere tiår senere, besøker en eldre James Ryan og hans familie gravlunden for amerikanske soldater i Normandie. Ryan står ved siden av Millers grav og ber familien sin om å bekrefte at han har levd et godt liv, og at han dermed er verdig det kaptein Miller og de andre soldatene ofret for å holde ham i live.

Skuespillere
------------

* Tom Hanks som kaptein John H. Miller
* Edward Burns som Richard Reiben
* Matt Damon som James Francis Ryan
* Harrison Young som en gammel James Ryan
* Tom Sizemore som sersjant Mike Horvath
* Jeremy Davies som korporal Timothy Upham
* Vin Diesel som menig Adrian Caparzo
* Adam Goldberg som Stanley "Fish" Mellish
* Barry Pepper som Daniel Jackson
* Giovanni Ribisi som Irwin Wade
* Ted Danson som kaptein Fred Hamill
* Paul Giamatti som sersjant William Hill
* Dennis Farina som Walter Anderson
* Joerg Stadler som Steamboat Willie
* Max Martini som korporal Henderson
* Nathan Fillion som menig soldat James Frederick Ryan
* Rolf Saxon som løytnant Briggs
* Leland Orser som løytnant DeWindt
* Dylan Bruno som korporal Toynbe
* Ryan Hurst som Mandelsohn
* Corey Johnson som Radioman Mackey
* Glenn Wrage som Doyle
* Demetri Goritsas som Parker
* John Sharian som korporal Loeb
* Stéphane Cornicard som Jean
* Harve Presnell som General George Marshall
* Amanda Boxer som Margaret Ryan
* Kathleen Byron som en gammel Mrs. Ryan
* Markus Napier som Sturmbannführer Hoess
* Leos Stransky som en tysk snikskytter.

Mottakelse
----------

Antony Beevor beskriver filmens åpning som ekstraordinær og en av de mest realistiske slagscenene noen gang. Resten av filmen mener Beevor er formelpreget og full av klisjeer og amerikanske patriotisme.

Referanser
----------

1. ↑  Ambrose, Stephen E. (25. desember 2012). *Band Of Brothers* **(engelsk)**. Simon and Schuster. ISBN 978-1-4711-0925-6.
2. ↑  «Antony Beevor: the greatest war movie ever – and the ones I can't bear». *the Guardian* **(engelsk)**. 29. mai 2018. Besøkt 23. april 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Redd menig Ryan* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Redd menig Ryan* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Redd menig Ryan* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Redd menig Ryan* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Redd menig Ryan* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Redd menig Ryan* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Redd menig Ryan* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Redd menig Ryan* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Redd menig Ryan* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Redd menig Ryan* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Filmer regissert av Steven Spielberg |
| --- |
| TV-filmer | 
* *Terror bak rattet* (1971)
* *Something Evil* (1972)
* *Savage* (1975)

 |
| 1970-årene | 
* *Terror bak rattet* (1971)
* *The Sugarland Express* (1974)
* *Haisommer* (1975)
* *Nærkontakt av tredje grad* (1977)
* *Unnskyld, hvor er Hollywood?* (1979)

 |
| 1980-årene | 
* *Jakten på den forsvunne skatten* (1981)
* *E.T.* (1982)
* *På grensen til det ukjente* (1983)
* *Indiana Jones og de fordømtes tempel* (1984)
* *Purpurfargen* (1985)
* *Solens rike* (1987)
* *Indiana Jones og det siste korstog* (1989)
* *Always* (1989)

 |
| 1990-årene | 
* *Hook* (1991)
* *Jurassic Park* (1993)
* *Schindlers liste* (1993)
* *Den tapte verden* (1997)
* *Amistad* (1997)
* *Redd menig Ryan* (1998)

 |
| 2000-årene | 
* *A.I.: kunstig intelligens* (2001)
* *Minority Report* (2002)
* *Catch Me If You Can* (2002)
* *Terminalen* (2004)
* *Klodenes kamp* (2005)
* *München* (2005)
* *Indiana Jones og krystallhodeskallens rike* (2008)

 |
| 2010-årene | 
* *På eventyr med Tintin: Enhjørningens hemmelighet* (2011)
* *War Horse* (2011)
* *Lincoln* (2012)
* *Bridge of Spies* (2015)
* *SVK - Store Vennlige Kjempe* (2016)
* *The Post* (2017)
* *Ready Player One* (2018)

 |

Portaler: Film | Den andre verdenskrig

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |