recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
En suspensjon av mel blandet i et glass vann, som viser Tyndall-effekten
En **suspensjon** er en oppblanding av et finfordelt, men uoppløselig fast stoff i ei væske. Partiklene kan være synlige for det blotte øye, må vanligvis være større enn én mikrometer, og vil til slutt sette seg (sedmintere), selv om blandingen kun klassifiseres som en suspensjon når og mens partiklene ikke har slått seg ut.

Egenskaper
----------

En suspensjon er en heterogen blanding der løsningen av partiklene ikke løses opp, men blir suspendert gjennom hele løsningsmidlet, og flyter fritt rundt i mediet. Den indre fasen (faststoff) er dispergert gjennom den ytre fasen (væsken) gjennom mekanisk omrøring, med bruk av visse hjelpestoffer eller suspenderingsmidler.

Et eksempel på en suspensjon vil være sand i vann. De suspenderte partiklene er synlige under et mikroskop og vil sette seg over tid hvis de blir stående uforstyrret. Dette skiller en suspensjon fra et kolloid, der kolloidpartiklene er mindre og ikke setter seg. Kolloider og suspensjoner er forskjellige fra løsning, der det oppløste stoffet (løsning) ikke eksisterer som et fast stoff, og løsningsmiddel og løst stoff er homogent blandet.

En suspensjon av væskedråper eller fine faste partikler i en gass kalles en aerosol. I atmosfæren kalles de suspenderte partiklene partikler og består av fine støv- og sotpartikler, havsalt, biogene og vulkanogene sulfater, nitrater og skydråper.

Suspensjoner klassifiseres på grunnlag av den dispergerte fasen og dispersjonsmediet, hvor førstnevnte er hovedsakelig fast, mens sistnevnte enten kan være et fast stoff, en væske eller en gass.

I moderne kjemisk prosessindustri har blandingsteknologi med høy skjærkraft blitt brukt til å lage mange nye suspensjoner.

Suspensjoner er ustabile fra et termodynamisk synspunkt, men kan være kinetisk stabile over lengre tid, noe som igjen kan bestemme en suspensjons holdbarhet. Dette tidsrommet må måles for å gi nøyaktig informasjon til forbrukeren og sikre den beste produktkvaliteten.

"Dispersjonsstabilitet refererer til en dispersjons evne til å motstå endringer i dens egenskaper over tid."

Se også
-------

* Emulsjon

Referanser
----------

1. ↑  Brady, James E. (2004). *Chemistry : matter and its changes.* (4th ed. utg.). Hoboken, NJ: Wiley. ISBN 0-471-21517-1. OCLC 52085967. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)
2. ↑  Pedersen, Bjørn (23. desember 2020). «suspensjon – kjemi». *Store norske leksikon*. Besøkt 8. oktober 2022.
3. ↑  McClements, David Julian (16. desember 2004). *Food Emulsions: Principles, Practices, and Techniques, Second Edition* **(engelsk)**. Taylor & Francis. ISBN 978-0-8493-2023-1.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Suspensions – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
*Denne artikkelen omhandler Sussex i England. For andre steder med samme navn, se Sussex (andre betydninger).*

---

Det tradisjonelle grevskapet Sussex
**Sussex** er et tradisjonelt grevskap i det sørlige England. Siden 1888 har det vært delt i to administrative grevskap, East Sussex og West Sussex. Denne inndelingen har en historisk forløper, da det har vært separate administrative organer i øst og vest i lengre tid. Inntil 1974 forble Sussex et seremonielt grevskap, men det året ble også den funksjonen delt i to.

Området har tilnærmet samme grenser som det angelsaksiske kongedømmet Sussex. Det grenser mot Surrey, Kent, Hampshire og Den engelske kanal.

Det har vært en felles politistyrke for begge grevskap i Sussex siden 1968, og det er også en rekke andre oppgaver de samarbeider om.

Inntil Brighton and Hove fikk status som *city* i 2000 var Chichester eneste by i Sussex med slik status; alle andre byer har status som *town*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |
Byhus i Xinyang
Xinyang-prefekturet i Henan
**Xinyang** (kinesisk: 信阳; pinyin: *Xìnyáng*) også kjent som *Sinyang* eller *Hsin-yang*, er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Henan i det sentrale Kina. den ligger ved elva Huaihe. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1 412 000. Selve deet umiddelbare tettstedet derimot har bare om lag 30.000 innbyggere.

Byen er et trafikknutepunkt på toglinjen mellom Beijing og Guangzhou og et viktig regionalt senter for den sørligste delen av Henan og det nordlige Hubei. Byen har blant annet matvare- og tekstilindustri.

Om lag 8 km vest for bysentrum ligger Nanwan-demningen som demmer opp det inn til 50 km² store, og meget fiske- og dyrerike reservoaret Nanwan (Sørsjøen). Dette området er skogkledt og vernet, og vannspeilet har hele 61 øyer som er mye besøkt.

Arkeologi
---------

I bydistriktet Pingqiao ligger kommunen Changtaiguan (长台关乡), som er av stor betydning for arkeologien, på grunn av utgravningene på funnstedet Changtaiguan Chumu (长台关楚简, «Chugravene ved Changtaiguan»). I 2006 ble kommunenavnet Changtaiguan endret til Changtai (长台乡).

Utgradningene fant sted i 1957 og 1958, og i Chu-gravene ble det blant annet funnet bambustekster, lakkvarer og musikkinstrumenter. Det var funnet to graver fra De stridende staters tid. Særlig interesse vakte de konfucianske tekstene fra grav 1. Det ble funnet over hundre beskrevne bambustavler. En av tekstene var et «gravinventar» 
(*qiǎncè*, 遣策) hva alt som var blitt lagt ned i graven var oppregnet.

Administrative enheter
----------------------

Xinyang består av to bydistrikter og åtte fylker:

* Bydistriktet Shihe (浉河区), 1 783 km², 610 000 innbyggere;
* Bydistriktet Pingqiao (平桥区), 1 889 km², 770 000 innbyggere;
* Fylket Xi (息县), 1 836 km², 920 000 innbyggere
* Fylket Huaibin (淮滨县), 1 192 km², 660 000 innbyggere
* Fylket Huangchuan (潢川县), 1 638 km², 790 000 innbyggere;
* Fylket Guangshan (光山县), 1 829 km², 790 000 innbyggere;
* Fylket Gushi (固始县), 2 916 km², 1,56 millioner innbyggere;
* Fylket Shangcheng (商城县), 2 117 km², 710 000 innbyggere;
* Fylket Luoshan (罗山县), 2 065 km², 720 000 innbyggere;
* Fylket Xin (新县), 1 554 km², 340 000 innbyggere.

Samferdsel
----------

### Jernbane

Utsyn over jernbanestasjonen i Xinyang
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her.

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Shijiazhuang, Handan, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Shaoguan.

### Vei

Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
*For paven med samme navn, se Zosimus*

**Zosimus av Konstantinopel** (gresk: Ζώσιμος) var en gresk-bysantinsk historiker i tiden 490–510-tallet e. Kr. Han skrev et verk om Romerrikets historie som het *Historia Nova* («Ny historie»). I det beskriver han flere romerske keisere fra forskjellige perioder. Den delen man anser for mest troverdig, er den som omtaler de senere keiserne, nær opptil hans egen tid. Han levde i Konstantinopel under styret til keiser Anastasios I (491–518). I henhold til Fotios var han *comes*, en form for adelig tittel, og han holdt posisjonen innenfor den keiserlige skattkammer.

Zosimus var hedning eller ikke-kristen, og på ingen måte unnlot han å påpeke feil og forbrytelser hos kristne keisere. Som et resultat av dette har hans troverdighet blitt rasende angrepet av flere kristne skribenter, og har tidvis blitt forsvart kun for at hans historie tenderte å diskreditere mange ledende personer i det kristne partiet. Spørsmålet er ikke, slik det har blitt hevdet, en vending av påliteligheten til de historikere som Zosimus fulgte, for han var ikke enig i alle tilfeller med deres bedømmelser av personer og hendelser. Eksempelvis, selv om Zosimus fulgte Eunapios for perioden 270-404, adskilte han seg betydelig fra Eunapios i sin redegjørelse av Stilicho og Serena. Tidlig moderne forfattere som Baronius, Lelio Bisciola, Kaspar von Barth, Johann D. Ritter, og Richard Bentley, har tatt en nedsettende holdning. Særlig Bentley i særdeleshet snakket om Zosimus med stor forakt. På den annen side har hans historiske autoritet blitt opprettholdt av tidlig moderne historikere som blant annet Johannes Löwenklau (Leunclavius), G. B. von Schirach, og Johann Matthias Schröckh. Det er uten tvil tallrike feil som kan bli funnet i hans bedømmelser, og tidvis (særlig i tilfellet Konstantin den store) ubeherskede meningsutvekslinger som enten overdriver eller forvrenger de faktiske forhold. Men han synes ikke å kunne straffes for bevisste oppfinnelser, eller bevisste feiltolkninger. Det er ikke merkelig at en intellektuell som holdt fast på den gamle troen vil se Romerrikets nedgang som en betydelig årsak i de religiøse nyvinninger som kristendommen representerte.

Referanser
----------

1. ↑  Bentley, Richard (1743): *Remarks upon a late Discourse of Freethinking*, Part. ii. s. 21

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | (en) Zosimus – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden |

* Manuskriptet til *Historia Nova*
* Oversettelse av *Historia Nova* (utgitt i 1814), bok 1, bok 2, bok 3, bok 4, bok 5, bok 6
* «Zosimus». *Catholic Encyclopedia*. New York: Robert Appleton Company. 1913.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** ICCU **·** BNE
 |

Portal: Litteratur
**Kronan** er en fontene i Drottningholms slotts barokkpark på Lovön i Stockholms län. Fontenen former med sine 26 sprutmunnstykker en kongelig krone. Den ble bygd i 1703, men begynte først å fungere i 1961.

Fra 1684 begynte enkedronning Hedvig Eleonora å utplassere skulpturer av Adriaen de Vries i slottets barokkpark. Tanken var først å bygge en Neptunfontene ved barokkhagens lengdeakse i den delen som ble kalt *boskékvarteren*, vest for Kaskaderna som var utformet av Nicodemus Tessin d.y.. 

Fontenen "Kronan" sommeren 2006 med Drottningholms slott i bakgrunnen.

Et åttekantet basseng ble påbegynt i 1695 og ble ferdig i 1703. Et oppdrag ble i 1706 gitt til Kaspar Schröder om å tegne en fontene med *Neptunus med treudd* som hovedskulptur. Schröder leverte et forslag med Neptunus stående på en jonisk søyle, omgit av sirener og delfiner. Planene ble endret og i bassenget ble i stedet fontenen *Kronan* plassert. Neptunus med treudd, sammen med de opprinnelige småskulpturene av en elvegud, ble i stedet satt opp på sjøparterren utenfor slottets østre langside mot Mälaren. 

For å forsyne Kronan og Kaskaderna med vann engasjerte man den franske fontenekonstruktøren Louis de Cussy. Han planla å lede vannet til Kaskadernas vannfall og parkens fontener inklusive Kronan ved hjelp av utborrede trestammer, skjøtet sammen med jernbeslag. Vannet kom fra noen dammer som hadde blitt gravd ut for formålet på Lovön nord for parken. Men vannet fra dammene fikk bare noen av fontenene til å sprudle og Kronan samt Kaskaderna fungerte ikke som tenkt.

Først den 16. juni 1961 fikk man fart på Kronans vann som ved hjelp av et moderne pumpeanlegg og tidsmessige rørinstallasjoner ble forsynt med vann. Samtidig ble også de rekonstruerte Kaskaderna og barokkparkens vannspeil innviet og fungerte for første gang slik det var tenkt 300 år tidligere.

Bilder
------

* 
* 
*

Referanser
----------

1. 1 2  «Vattenparterren i Drottningholms slottspark — Statens fastighetsverk». *www.sfv.se* **(svensk)**. Arkivert fra originalen 23. april 2017. Besøkt 22. april 2017.

Kilder
------

* Informasjonsskilt på stedet satt opp av SFV og hoffet.

| * v
* d
* r
Drottningholms slott |
| --- |
| Bygninger | Apotekshuset - Badhuset - Cantongatan - Confidencen - Dragonstallet - Evert Lundquists ateljémuseum - Grindstugan - Götiska tornet - Hemmet - Hertigarnas stall - Inspektorsbostaden - Kanslihuset - Kavaljershuset - Kina slott - Kinesiska pagoden (ikke utført) - Lilla Kina - Slottet - Slottskyrkan - Slottsteatern - Slottsstallet - Teaterplanen - Vakttältet - Vilan | Högvakten |
| Parker og fontener | Slottsparken - Skulpturparken - Herkulesfontänen - Kaskaderna - Kronan - Monumentholmen - Svanholmen med svanhuset |
| Interiør | Déjeunersalongen - Slottsbiblioteket - Slottskyrkan - Ehrenstrahlsalongen - Hedvig Eleonoras paradsängkammare - Karl X Gustavs galleri - Rikssalen - Porslinsrummet - Stensalen - Trapphuset |
| Annet | Långa raden - Drottningholm (tettsted) - Drottningholms kungsgård - Drottningholmsbron - Drottningholmsmalmen - Canton - Lovö kyrkallé - Lovö skogskyrkogård - Museum de Vries |
Kromosom 5Kromosom 5
**Kromosom 5** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 5 er det femte største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 181 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 5 står for nesten 6 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 5 inneholder omtrent 1600 gener.

Viktige gen
-----------

* ADAMTS2
* APC
* HEXB
* MTRR
* TCOF1
* FGF1
* NIPBL

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Parkinsons sykdom
* Usher syndrom
* Cornelia de Lange syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
**Łańcut** (tysk *Landshut*) er en by og gmina i det subkarpatiske voivodskap i Polen, 16 km øst for Rzeszów. Den hadde i 2004 om lag 18 000 innbyggere. Byen er kjent for en av Polens vakreste magnatresidenser, Łańcut-slottet.

Historie
--------

Łańcut skal ha fått sine byrettigheter tildelt av Kasimir III den store i 1349, skjønt ingen dokumentasjon som kunne støtte dette er bevart. Byen tilhørte henholdsvis de polske aristokratifamiliene Pilecki, Stadnicki, Lubomirski og Potocki. I 1772, etter Polens første deling, ble den del av Habsburgmonarkiet frem til 1918, da den ble innlemmet i det selvstendige Polen.

Vennskapsby
-----------

* Portugals flagg Tavira, Portugal

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 5. oktober 2022; filformat: JSON.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Łańcut – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Łańcut – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Kromosom 9** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 9 er det niende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 134 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 9 står for mellom 4 % og 4,5 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 9 inneholder omtrent 1300 gen.

Viktige gen
-----------

* ABO
* ADAMTS13
* ASS
* CCL21
* CCL27
* IKBKAP

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Amyotrofisk lateral sklerose
* Gorlin syndrom
* Ehlers-Danlos syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
**Yeezy** er klesmerket til Kanye West. Merket ble introdusert i 2015, angående samarbeidet mellom Adidas og Kanye West han selv. De lanserte den første skoen i Adidas Yeezy boost serien i 2015. Modellen var Adidas Yeezy boost 750, med navnet "light bone". Prisen ble satt til 3500 kr. Skoene ble kun lansert ett sted i Norge, på butikken YME ved Paleet shoppingsenter i Oslo. Nå har yeezy utviklet seg til en global merkevare med millioner av kunder over hele verden. I dag har Kanye West og Adidas følgende modeller på markedet, Adidas Yeezy boost 350 v1, Adidas Yeezy boost 350 v2, Adidas Yeezy boost 700, Adidas Yeezy boost 700 v2, Adidas Yeezy boost 700 v3, Adidas Yeezy boost 750, Adidas Yeezy 500 og Adidas Yeezy 950.

Referanser
----------

1. ↑  Ema (5. september 2017). «[Infographic] The Ultimate Yeezy History Guide - 2019». *AIO bot* **(engelsk)**. Besøkt 12. februar 2020.
2. ↑  «StockX: Sneakers, Streetwear, Trading Cards, Handbags, Watches». *stockx.com*. Besøkt 12. februar 2020.
***Thailands Tidende*** er en norskspråklig gratisavis i Thailand med hovedkontor i Pattaya. Den ble grunnlagt i desember 2008.

Frem til januar 2019 utkom avisen både som månedlig papirutgave/e-avis og som nettavis. Distribusjon av papirutgaven skjedde på turiststeder over hele landet, inkludert Bangkok, Cha-am, Hua Hin, Koh Chang, Koh Samui, Krabi, Pattaya og Phuket.

Etter januar 2019 har avisen vært en ren nettavis.

Avisen bringer reportasjer og nyheter fra Thailand, samt informerer om hva nordmenn bør vite når de ferierer, bor eller jobber i Thailand. Avisen har spesielt engasjert seg i utflyttede nordmenns rettigheter overfor den norske staten.

Avisen driver hjelpetjenesten Orakelet svarer, og skriver satire i den faste spalten Livet i Thailand. 

Grunnlegger, utgiver og redaktør er Dag A. Ekeberg. Redaksjonen består av norske frilansjournalister. Avisens utgiver er det thailandske firmaet TT Media Management Co.Ltd.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Kromosom 8** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 8 er det åttende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 146 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 8 står for mellom 4,5 % og 5 % av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 8 inneholder omtrent 1100 gen.

Viktige gen
-----------

* FGFR1
* GDAP1
* LPL
* WRN

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Pfeiffer syndrom
* Waardenburg syndrom
* Werner syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
**2060 Chiron** eller **95P/Chiron** var den første oppdagete småplaneten av en gruppe som man i dag kaller kentaurer. Den ble oppdaget i 1977 av Charles T. Kowal ved Palomarobservatoriet. Chiron har fått sitt navn etter Kheiron, den viseste av alle kentaurer i gresk mytologi

Karakteristisk for kentaurer er at de rører seg blant gasskjempene i det ytre av solsystemet. Chrions omløpsbane er så utstrakt at den krysser Jupiters omløpsbane og når helt ut til Uranus. På grunn av gasskjempenes gravitasjon anses denne typen objekter å ha en ustabil omløpsbane på lang sikt. Den estimerte halveringstiden for den nåværende omløpsbanen beregnes til én million år. Chiron og andre kentaurer har sannsynligvis blitt fanget opp av disse gasskjempene fra Kuiperbeltet.

I 1988 observerte man at Chiron gjennomgikk en forvandling der den ble lysere. Det er en oppførsel som ikke er typisk for asteroider, men kometer. 1989 observerte man også en for kometer typisk kometkoma. Den store diameteren er ikke typisk for andre kometer. Samme sak har også skjedd med andre kentaurer som 60558 Echeclus som derfor også har betegnelsen 174P/Echeclus. Spektralanalyser av overflaten angir at 30 % av overflaten består av is.

Referanser
----------

1. ↑  J. Horner (2004). «Simulations of the Population of Centaurs I: The Bulk Statistics» (PDF). *Astrophysics* **(engelsk)**.
2. ↑  Audrey Delsanti and David Jewitt, "The Solar System Beyond The Planets"

Portal: Astronomi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
**Miquéias Matias Fernandes**  (født 28. august 1950 i Boa Vista i Roraima i Brasil, død 26. april 2020 i Manaus), bedre kjent som  **Miquéias Fernandes**, var en brasiliansk advokat, pastor og politiker. Han var deputert til delstaten Amazonas' lovgivende forsamling.

Biografi
--------

Miquéias Fernandes fikk sin utdannelse i juss ved Universidade Federal do Amazonas (Ufam). Han var rådmann fra 1989 til 1991 og var visepresident for bystyret i Manaus (*Câmara Municipal de Manaus*, CMM).Han var i tre valgperioder medlem av den lovgivende forsamling for Amazonas (*Assembleia Legislativa do Amazonas, Aleam)* og utøvde en rekke lederverv i delstatsstyret.

I 2016 ble Miquéias gjort til æresborger av Amazonas na Aleam.

Han døde 26. april 2020, på *Hospital Samel* i det sentrale Manaus, av covid-19.

Referanser
----------

1. ↑  «Ex-vereador Miquéias Fernandes morre aos 69 anos vítima do novo coronavírus» **(portugisisk)**. G1. 26. april 2020. Besøkt 13. mai 2020.
2. ↑  «Aos 70 anos, advogado e ex-deputado Miqueias Matias morre em decorrência da covid-19 | Manaus». A Crítica. 26. april 2020. Arkivert fra originalen 1. mai 2020. Besøkt 13. mai 2020.
***Protambulyx strigilis*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne meget slanke arten forekommer fra Argentina i sør til Florida i nord.

Utseende
--------

En stor (vingespenn 95 – 120 mm), slankbygd svermer, gulbrun. Hodet er temmelig stort og vredt, antennene spinkle og rundt 1/3 så lange som forvingene. Brystet er kanelbrunt i midten, mørkt brunrødt på sidene. Forvingen er lange og smale, lysbrune med noen mørkere flekker og tverrbånd. Bakvingene er lyst rødbrune med to diffuse, mørkere tverrbånd. Larven er gulaktig grønn med grønnhvite eller gulgrønne skråstriper på sidene.

* ♂ ♂
* ♂ △ ♂ △
* ♀♀
* ♀ △♀ △

Levevis
-------

Larven lever på blader av *Anacardium spondias* og beslektede arter i sumakfamilien.

Kilder
------

* Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Protambulyx strigilis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Protambulyx strigilis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Protambulyx strigilis* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Protambulyx strigilis* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Protambulyx strigilis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Protambulyx strigilis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Mir slott** (belarusisk: Мірскі замак) er et verdensarvsted i Belarus nær Mir i distriktet Karelitski i Hrodna voblasts.

Konstruksjonen av slottet ble påbegynt på slutten av 1400-tallet. Slottet, som opprinnelig var i gotisk stil, ble ferdigstilt under hertug Ilinitsj i begynnelsen av 1500-tallet. Omkring 1568 overtok hertug Radziwiłł slottet, og gjorde det om til et renessanseslott. Ett tre etasjers høyt palass ble også bygd langs den nordlige og østre delen av slottsmuren. Murfasadene ble dekorert med kalksteinsportaler, plater, balkonger og en portal.

Det sentrale tårnet i Mir slott
Efter å ha blitt sterk skadet etter nær ett århundre under okkupasjon under Napoleonperioden, ble slottet renovert på slutten av 1800-tallet. I 1813, etter at Dominik Radziwiłł døde, ble slottet arvet av hans datter Stefania, som giftet seg med Ludwig av Sayn-Wittgenstein-Berleburg. Slottet ble senere overtatt av deres datter Maria som igjen giftet seg med prins Chlodwig Hohenloche-Schillingfurst. Deres sønn Maurice Hohenloche-Schillingfurst solgte slottet til Mikolaj Swiatopelk-Mirski av Bialynia i 1895. Mikolajs sønn Michal Swiatopelk-Mirski begynte å ombygge slottet etter tegninger fra arkitekten Teodor Burszes. Familjen Swiatopelk-Mirski eide slottet fram til 1939. Under andre verdenskrig ble slottet brukt som base for den tyske okkupasjonsmakten, og ble brukt til internering av jøder.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Mir Castle Complex – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* bilder fra slottet (radzima.org)

| * v
* d
* r
Verdensarvsteder i Belarus (liste) |
| --- |
|  | 
* Belaveskaja pusjtsja
* Mir slott
* Njasvizj slott
* Struves meridianbue

 | Belarus’ flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** NKC
 |
**Kaja Helene Gløersen** (født 12. april 1860 i Elverum, død 8. mai 1937 i Oslo) var en norsk kunstmaler, sanger og musikkpedagog.

Liv og virke
------------

Helene Gløersen vokste opp i en kunstnerisk begavet familie. Hun var kusine av kunstmaler Jacob Gløersen, og ønsket selv å opptre som sangerinne, noe hennes far motsatte seg.

Fra omkring 1880 var hun bosatt i Kristiania, hvor hun omkring 1881 var elev ved Knud Bergsliens malerskole, og senere i 1880-årene av Erik Werenskiold. Hennes debutarbeid ved Høstutstillingen i 1885 viser en tydelig påvirkning fra sistnevte. Bildet bar tittelen «Rettnu smelder det», og viser en ung jente som er i ferd med å avfyre et skudd – ut uvanlig motiv med en sikker utførelse. Fra samme tid stammer hennes større, mer komplekse bilde «Smie i Slotsgaden». I 1880-årene malte hun også en rekke portretter.

Hun malte omkring 1890-årene enkelte landskapsbilder fra området omkring Elverum og Hamar. Senere malte hun portretter på bestilling, gjerne etter fotografier, i tillegg til å restaurere bilder på oppdrag. I 1929 utførte hun et portrett av sin onkel, Askers gamle ordfører, som etter bestilling fra Asker sparebank ble gitt i gave til herredsstyret.

Gløersen hadde en ganske beskjeden produksjon, og etter å ha vært representert på Høstutstillingen i 1889 og i 1890 stilte hun ikke ut bilder i vesentlig grad før hun holdt en separatutstilling hos Kristiania Kunstforening i 1911. Hun medvirket også ved Høstutstillingens femtiårsjubileum i 1932.

Hun tilbrakte også mye av tiden med å undervise i musikk. Som sanger var hun utdannet hos Olefine Moe. Hun opptrådte blant annet i Uranienborg kirke i 1898, og samme år i Kampen kirke, da hun fremførte sanger av den tyske dikteren og komponisten Peter Cornelius.

Familie
-------

Helene Gløersen var datter av sogneprest Christian August Gløersen av slekten Gløersen og Olea Marie (født Randers). Hun forble ugift.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Helene\_Gløersen[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Morgenbladet 1908.02.04*. Norge, Oslo. 1908. s. 3.
3. ↑  *Dagbladet 1889.10.21*. Norge, Oslo. 1889. s. 2.
4. ↑  Wichstrøm, Anne (1997). *Kvinneliv, kunstnerliv*. Gyldendal. s. 237. ISBN 8205193622.
5. ↑  *Aftenposten 1896.01.11*. Norge, Oslo. 1896. s. 4.
6. ↑  *Dagbladet 1898.02.17*. Norge, Oslo. 1898. s. 1.
7. ↑  *Dagbladet 1898.02.07*. Norge, Oslo. 1898. s. 1.

Kilder
------

* *Norsk kunstnerleksikon : bildende kunstnere, arkitekter, kunsthåndverkere. B. 1 : A-G*. Universitetsforl. 1982. s. 759–760. ISBN 8200056899.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** KulturNav
 |

Portal: Kunst
**Helene Conradi Kløvstad** (født 5. april 1903, død 13. mars 1998) var en norsk lærer, forlagsredaktør og oversetter. Ved siden av lærergjerningen på Sagene skole i Oslo var hun engasjert i ulike litterære oppgaver.

Hun var den første oversetteren av Donald Duck & Co da tegneserien begynte å utgis i Norge i 1948, og arbeidet med dette i om lag ti år. Hun gav figurene Carl Barks hadde tegnet norske navn. Hun var også barnebokredaktør i et forlag, og samarbeidet med Thorbjørn Egner om de første bindene av *Thorbjørn Egners lesebøker*.

I Aftenposten skrev Nils Petter Gleditsch et minneord om henne den 3. april 1998 med tittelen «Carl Barks lever: Men hans norske stemme Helene Kløvstad, er gått bort.»

Referanser
----------

1. ↑  Rindal, Magnus (1998). *Brobyggere: oversettelser til norsk fra middelalderen til i dag*. Oslo: Aschehoug. s. 154. ISBN 8203180604.
2. ↑  Stokke, Erle M. (1969-) (1999). *Thorbjørn Egner*. [Oslo]: Biblioteksentralen. s. 15. ISBN 8270222402.

Portaler: Litteratur | Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND
 |
**Osperingfly** (*Ipimorpha subtusa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig på Sørlandet og Østlandet i Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 28 – 34 mm), kraftig, gråaktig nattfly. Den ligner på sigdringfly (*Ipimorpha retusa*), men forvingens ytterkant er mye mindre innbuktet enn hos denne. Forvingen er grå, gjerne med et brunlig eller olivengrønt skjær. Ytterkanten er vsakt innbuktet bak spissen. Vingen har tre lyse tverrbånd, det innerste ganske nær roten. de to innerste tverrbåndene har hvite buer på yttersiden. Nyre- og ringmerkene er lyskantede og tydelige. Bakvingen er grå, lysere mot roten.

Levevis
-------

Arten finnes i skog og skogkanter med osp (*Populus tremula*), som er larvenes næringsplante. De lever på skuddspissene, som de spinner sammen, i mai – juni. Arten overvintrer som egg. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

Utbredelse
----------

Osperingfly finnes i Europa, og videre østover til Japan. I Norge er den vanlig på Sørlandet og Østlandet (unntatt den nordligste delen), på Vestlandet er den sjelden, men forekommer nord til Bergens-området.

Referanser
----------

1. 1 2  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 24. juli 2020. Besøkt 24. juli 2020.

Kilder
------

* Norges sommerfugler – Vanlig ringfly[*død lenke*]
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* *Ipimorpha subtusa* på UK moths

Eksterne lenker
---------------

* (en) *vanlig ringfly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig ringfly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *vanlig ringfly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *vanlig ringfly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig ringfly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig ringfly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Ipimorpha subtusa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Ipimorpha subtusa* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Ipimorpha subtusa* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Peter Rzehak** (født 8. februar 1970 i Brixlegg) er en tidligere østerriksk alpinist. Karrieren som utfor- og Super-G-spesialist ble stadig vekk avbrutt av skader. Rzehaks største meritt var andreplassen i utforrennet i Kitzbühel i 1999.

Under junior-VM i 1988 tok Rzehak bronse i utfor, året etter tok han bronse i super-G. I 1990 kjørte han sitt første renn i verdenscupen. Totalt samlet han fem pallplasseringer i verdenscuprenn (4 i utfor, 1 i super-G).

På grunn av skadeproblemer la Rzehak opp som alpinist våren 2004.

Pallplasseringer i verdenscupen
-------------------------------

| Dato | Sted | Disiplin | Plassering |
| --- | --- | --- | --- |
| 12. januar 1992 | Tysklands flagg Garmisch-Partenkirchen | Super-G | 3 |
| 11. januar 1993 | Tysklands flagg Garmisch-Partenkirchen | Utfor | 2 |
| 20. januar 1995 | Sveits’ flagg Wengen | Utfor | 2 |
| 23. januar 1999 | Østerrikes flagg Kitzbühel | Utfor | 2 |
| 27. januar 2001 | Tysklands flagg Garmisch-Partenkirchen | Utfor | 2 |

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Peter Rzehak – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Peter Rzehak – ski-db.com Rediger på Wikidata
Opportunity ser tilbake på Eagle Crater
**Eagle**-krateret er et lite nedlagskrater som Mars-roveren *Opportunity* landet i på Mars i 2004. Krateret er lokalisert på Meridiani Planum. Vitenskapsfolk var glade for at Opportunity landet der den gjorde, da krateret inneholder utspring av steiner, som hjalp til med å bevise at Meridiani hadde en gang vært bunnen av en sjø.

Navnet
------

Navnet har tre ulike referanser: til ære for den første bemannede romskip som landet på Månen; til ære for landet som sendte Opportunity dit (USA), hvis symbol er en ørn; og den tredje er golf-referansen "eagle", der en refererer til et golfslag to under par. Den tredje referanse begynte med at vitenskapsfolk beskrev landingen av Opportunity i Eagle til å være "a hole in one".

Oppdagelser i krateret
----------------------

Dette panorama av Eagle-krateret viser stein-overflater, som en tror har opprinnelse fra vann.

"Blåbærene" som Opportunity oppdaget.
Vitenskapfolkene involvert i ferden var fascinerte av mengden av stein-utspring overalt i krateret og materialene i selve krateret. Ved nærmere undersøkelser av utspringene, viste lagene seg å være ikke noe tykkere enn en menneskelig finger, ble det bekreftet at Meridiani Planum var en gang en gammel, men syrlig og salt-holdig sjø, selv om mye av denne informasjonen om dette ikke ville bli funnet før flere måneder senere, når Opportunity besøkte det mye større Endurance-krateret lenger øst. Hematitten, som en hadde observert fra verdensrommet, noe som var med på å bestemme hvor Opportunity skulle landes, ble funnet til å være innekapslet i millioner av små hematitt sfærer, som fikk kjølenavnene "blåbær" av vitenskapsfolkene, på grunn av dere form, selv om de var svært mye mindre enn riktige blåbær. Disse sfærene ble funnet, ikke bare i selve Eagle-krateret, men ut over hele området ellers. Opprinnelsen av "blåbærene" ble snart funnet. De så ut til å bli erodert ut av stein-utspringene av vinden. Bilder fra roverens mikroskop avdekket "blåbær" i ulike stadier i denne prosessen, med mesteparten fullstendig separert fra steinen, men noen fremdeles festet med en liten "stilk".

### Detaljer i krateret

Flere steiner og utspring ble undersøkt av Opportunity sine instrumeneter. De ble gitt uformelle navn av vitenskapsfolkene, bl.a: 

* «Berry Bowl», et utspring rikt på Marsiske sfærer
* «Carousel», et lagvist utspring som mest trolig har blitt laget i et vått miljø.
* «Cookies 'N' Cream», en mørk jordområdet nær «Carousel»
* «El Capitan», et annet lagvis utspring
* «Last Chance», et annet lagvis utspring

Disse kan alle sees i panoramaet overfor.

Andre kratere besøkt av *Opportunity*
-------------------------------------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * Fram
* Endurance
* Argo
 |   | * Vostok
* Erebus
* Beagle
 |   | * Emma Dean
* Victoria
* Viking
 |

Referanser
----------

1. ↑  jet Propulsion Laboartory - Reports Detail Rover Discoveries of Wet Martian History 02.12.04

Eksterne lenker
---------------

* Official Mars Rovers website

Portal: Astronomi
«Limburg» har flere betydninger.

**Limburg an der Lahn** en tysk by som ligger i delstaten Hessen, like ved grensen mot delstaten Rheinland-Pfalz og byen Diez. Limburg har omtrent 35 000 innbyggere og utmerker seg ved en vakker gamleby, som tiltrekker mange turister.

Gjennom Limburg flyter elva Lahn og forbi byen går den viktige motorveien A3 (europavei 35), som går fra den nederlandske grensen til Passau i Bayern. Limburg ligger mellom fjellkjedene Taunus i sør og Westerwald i nord.

Historie
--------

Første gang byens navn nevnes er i et dokument fra 910. Navnet *Limburg* kommer fra den opprinnelige formen *Lintpurc*. *Lintpurc* var en tilfluktsborg på klippen over elva Lahn, hvor vi i dag finner domkirken med de sju tårnene. Kirken ble anlagt på 800-tallet. Senere tjente borgen som sete for grevene i *Niederlahngau*, etterpå til konradinerne, som anla et stift viet til St. Georg. Etterhvert bosatte folk seg nedenfor klippen, noe som kan betraktes som opprinnelsen til byen Limburg. Handelsfolk bosatte seg under klippen og grunnla en markedsplass.

Gamlebyen oppsto på 1100-tallet. I 1315 ble broen over Lahn påbegynt. Denne bidro til byens rikdom, for over den gikk noen viktige handelsveier, blant annet veien mellom Bysants og Antwerpen.

I 1357 fikk Limburg byrettigheter av keiser Karl IV.

Da Limburg ble gitt som pant til Trier i 1344, begynte byen å miste sin betydning som viktig markedsplass, noe som ble forsterket av pesten og endelig av trettiårskrigen (1618 – 1648).

Fra 1624 hørte Limburg til kurfyrstene i Trier og fra 1815 til Hertugdømmet Nassau. I 1827 ble et nytt bispedømme grunnlagt for hertugdømmet Nassau, bispesetet ble Limburg. I 1886 ble byen *Kreisstadt* (distriktshovedstad).

Byens nåværende sammensetning
-----------------------------

Limburg består av åtte bydeler, som ble slått sammen med byen i årene 1971 (Dietkirchen), 1972 (Ahlbach, Lindenholzhausen) og 1974 (Eschhofen, Linter, Staffel og Offheim).

Referanser
----------

1. ↑  «Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal)». Statistisches Bundesamt. Arkivert fra originalen 10. mars 2019. Besøkt 10. mars 2019.
2. ↑   (på de) *Tysklands kommuneregister (4. kvartal 2022)*, Statistisches Bundesamt, 12. januar 2023, Wikidata Q116783074,

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Limburg an der Lahn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Limburg an der Lahn – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Rådhuset i Limburg
* Domkirken i Limburg
* Gamlebyen i Limburg

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**«Limba noastră»** («Vårt språk») har siden 1994 vært Moldovas nasjonalsang. I en kort periode før dette, var «Deșteaptă-te române» den offisielle nasjonalsangen, som også var Romanias nasjonalsang. Sangen ble skrevet av Alexei Mateevici (1888–1917), som var en veldig kjent moldovsk dikter, mens musikken til sangen er skrevet av Alexandru Cristea (1890–1942). Sangen er egentlig et dikt gjort om til sang. Den har 12 stroffer, men bare 5 av dem blir brukt i sangen.

Limba noastră
-------------

***Limba noastră-i o comoară***
***În adîncuri înfundată***
***Un șirag de piatră rară***
***Pe moșie revărsată.***
***Limba noastră-i foc ce arde***
***Într-un neam, ce fără veste***
***S-a trezit din somn de moarte***
***Ca viteazul din poveste.***
*Limba noastră-i numai cîntec,*
*Doina dorurilor noastre,*
*Roi de fulgere, ce spintec*
*Nouri negri, zări albastre.*
*Limba noastră-i graiul pîinii,*
*Cînd de vînt se mișcă vara;*
*In rostirea ei bătrînii*
*Cu sudori sfințit-au țara.*
***Limba noastră-i frunză verde,***
***Zbuciumul din codrii veșnici,***
***Nistrul lin, ce-n valuri pierde***
***Ai luceferilor sfeșnici.***
*Nu veți plînge-atunci amarnic,*
*Că vi-i limba prea săracă,*
*Și-ți vedea, cît îi de darnic*
*Graiul țării noastre dragă.*
*Limba noastră-i vechi izvoade.*
*Povestiri din alte vremuri;*
*Și citindu-le 'nșirate, -*
*Te-nfiori adînc și tremuri.*
*Limba noastră îi aleasă*
*Să ridice slava-n ceruri,*
*Să ne spuie-n hram și-acasă*
*Veșnicele adevăruri.*
***Limba noastra-i limbă sfîntă,***
***Limba vechilor cazanii,***
***Care-o plîng și care-o cîntă***
***Pe la vatra lor țăranii.***
*Înviați-vă dar graiul,*
*Ruginit de multă vreme,*
*Stergeți slinul, mucegaiul*
*Al uitării 'n care geme.*
*Strîngeți piatra lucitoare*
*Ce din soare se aprinde -*
*Și-ți avea în revărsare*
*Un potop nou de cuvinte.*
***Răsări-va o comoară***
***În adîncuri înfundată,***
***Un șirag de piatră rară***
***Pe moșie revărsată.***

| * v
* d
* r
Nasjonalsanger i Europa |
| --- |
| Selvstendige stater | 
* Albania
* Andorra
* Armenia
* Aserbajdsjan
* Belgia
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Georgia
* Hellas
* Hviterussland
* Irland
* Island
* Italia
* Kasakhstan
* Kosovo
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Nederland
* Nord-Makedonia
* Norge
* Polen
* Portugal
* Romania
* Russland
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Sverige
* Storbritannia
* Sveits
* Tsjekkia
* Tyrkia
* Tyskland
* Ukraina
* Ungarn
* Vatikanstaten
* Østerrike

 |
| Selsvstyrte områder, biland | 
* Catalonia
* Færøyene
* Grønland
	+ Nuna asiilasooq
	+ Nunarput utoqqarsuanngoravit
* Man
* Åland

 |
| Afrika **·** Asia **·** Europa **·** Nord- og Sentral-Amerika **·** Oseania **·** Sør-Amerika |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
«Limbo» har flere betydninger.

***Limbo*** er et eventyr-plattformspill som er utviklet av den uavhengige danske spillutvikleren Playdead Studios. Det ble utgitt i juli 2010 til Xbox 360 og året etter til PlayStation 3 og Microsoft Windows. Spillet har senere blitt utgitt til en lang rekke av plattformer. *Limbo* handler om en navnløs gutt som navigerer seg gjennom en verden i sort-hvitt, på leting etter sin forsvunne søster. Perspektivet i spillet er todimensjonalt, og det legger stor vekt på fysisk simulering av objekter samt prøving og feiling fra spillerens side.

Spillmekanikkene går ut på å navigere gutten gjennom dystre miljøer, mens man unngår en lang rekke av feller og farer. Dersom spilleren navigerer feil, resulterer det ofte i at gutten opplever en ekstrem og grotesk død. Spillet er utformet slik at spilleren nærmest forventes å begå feiltrinn før den riktige løsningen oppdages. Utvikleren har betegnet disse spillmekanikkene som «trial and death», hvor spillerens død ikke har større konsekvenser enn at gutten blir sendt et stykke tilbake i spillet.

*Limbo* har fått overveiende god kritikk, blant annet for sine audiovisuelle virkemidler, som den grafiske stilen og mørke stemningen, men innvendinger for den relativt korte lengden av spillet. Playdead Studios neste tittel, *Inside*, ble utgitt i 2016 og gjenhenter flere av de samme temaene som ble presentert i *Limbo*.

Referanser
----------

1. 1 2  «Limbo Review». IGN. 19. juli 2010. Besøkt 21. juni 2018.
2. ↑  «Limbo Review». GameSpot. 11. desember 2014. Besøkt 21. juni 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Limbo* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på GOG.com Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Limbo* på Metacritic Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BNF **·** BNF (data) **·** MusicBrainz
 |

Portal: Videospill
Mu Qi, *Guanyin, aper, og transe*, Daitoku-ji, Kyoto, Japan.
**Mu Qi** (Wade-Giles: *Mu-ch'i*, japansk: 牧谿, *Mokkei*), også kjent som *Fa Chang* eller *Muqi Fachang*, var en kinesisk maler og Chan (Zen) munk som levde under det sørlige Song-dynastiet, født ca. 1210, død ca. 1269 (Mu Qi var hans navn som maler, Fa Chang som en munk; hans personlige navn er uvisst). 

Han var født i Kaifeng og flyttet til hovedstaden i det sørlige Songriket Lin An (nå Hangzhou). Blant hans læremestre innen maleri var sannsynligvis abbeden hans Wu Jun og maleren Liang Kai. Hans arbeider regnes blant de mest uttrykksfulle innen Chan (også kalt Zen) maleristilen.

Viktige verk som tilskrives Mu Qi: nå i Daitoku-ji i Kyoto er en triptyk av Guan Yin flankert av en apefamilie på den ene siden og en trane på den andre siden; *Tiger*; *Drage*; og verket som mye reprodusert *Seks persimmoner*. Andre verk som enkelte ganger er tilskrevet Mu Qi eller som å være "i stilen til Mu Qi" inkluderer forskjellige naturstudier og et Lohan maleri i Seikadomuseumet.

Referanser
----------

1. ↑   Union List of Artist Names, oppført som Muqi, ULAN 500322989, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   China Biographical Database[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Max Loehr (1980). *The Great Painters of China* **(engelsk)**. Oxford: Phaidon. s. 219–225. ISBN 0-7148-2008-3.

  

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Encyclopædia Universalis **·** Geni **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ULAN
 |
**Peder (Per) Anker Wedel Jarlsberg til grevskapet Jarlsberg** (født 8. mai 1809, død 23. juni 1893) var en norsk greve. 

Han var født i Christiania som eldste sønn av lensgreve Herman Wedel-Jarlsberg og Karen Christiane Andrea Anker. Han ble sekondløytnant i den norske marine i 1831, premierløytnant i 1838 og tok sin avskjed som sjøoffiser i 1840. Ved farens død i 1840 overtok han grevskapet Jarlsberg, hvor han ble den siste greve på Jarlsberg.

25. oktober 1839 giftet han seg på Storhammer med Hedevig Betzy Annette Sigismunda Anker, datter av general Erik Theodor Christian Bernhardus Anker (1785–1858) og Betsy Sneedorff (1790–1875). De fikk flere barn. 

I motsetning til en del av sine forgjengere, bodde greven fast på Jarlsberg, hvor han døde i 1893.

Referanser
----------

1. ↑   Danmarks Adels Aarbog[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «Sem og Slagen bygdebok - gårdshistorie - første bind». *www-bib.hive.no*. Besøkt 29. november 2020.
3. ↑  Kavli, Guthorm (1983). *Jarlsberg*. Universitetsforlaget. s. 189. ISBN 8200063240.
**«Mu mu»** er en sang med humortrioen Prima Vera, opprinnelig utgitt 18. oktober 1982 på musikkalbumet *Ha ha he he ho! (De gærne har'e godt)*. Sangen ble innspilt 6.-11. september 1982 i Arne Bendiksens Studio. Musikerne på dette sporet var Geir Holmsen (bass), Marius Müller (gitar), Magne Lunde (trommer), Tom Mathisen/Jahn Teigen (synth), og Jahn Teigen (akustisk gitar).

I likhet med andre temaer som atomkrig (se Ra-ta-ta (det blir krig)) og kjønnsykdommer (se Alle får no' til jul), ble også temaet rundt seksuelle perversiteter blåst veldig opp i massemedia på starten av 1980-tallet. Prima Vera svarte igjen med humor. Tekstens jeg har åpnet opp øynene for en ku, uten at det «tippes over» for mye. Prima Vera klarte å få mest humoren rundt temaet fram. 

Da Tom Mathisen og Herodes Falsk skrev teksten til «Mu Mu», hadde de tilført den en melodi som de syntes var morsom og som sto bra til teksten. Jahn Teigen som var produsent på *Ha ha he he ho! (De gærne har'e godt)*, hadde lyst til å gjøre om på melodien. Falsk/Mathisen gikk nølende med på det, og angret litt da de hørte resultatet, som i deres ører ble for mye streit pop-melodi.

Jahn Teigen synger med harmoni fra Anita Skorgan.

> KU Klux Klan i Norge. En spenende sang om kuer.
> 
> 
> Kommentar til «Mu mu» på albumomslaget.
> 
> 

«Mu mu» ble også utgitt september 2000 på *Rest of the best vol 2,5*.

Referanser
----------

1. ↑  Absolute Prima Vera – cover informasjon
2. ↑  Ha ha he he ho! (De gærne har'e godt) – cover informasjon
3. ↑  Mail fra Herodes Falsk til Prima Vera fan i 2001.