**Finn Egil Tønnessen** (født 22. april 1952 i Arendal) er en professor ved Universitetet i Stavanger. 

Han tok examen artium (baccalauréat) ved Lycée Pierre-Corneille i Rouen, Frankrike 1972, fikk mag.art. graden (PhD) i filosofi (filosofisk logikk) i 1979 og ble cand. theol. (teolog) i 1980.[]

Tønnessen var førsteamanuensis i teologi ved Universitetet i Stavanger 1982-1990. Fra 1989 var han med i etableringen og oppbyggingen av Senter for Leseforsking (Lesesenteret) ved Universitetet i Stavanger. I 1994 ble han dr.philos (PhD) i medisinsk og biologisk psykologi, og fra 1995 til 2020 professor i spesialpedagogikk ved Universitetet i Stavanger.[]

Han forsket og veiledet primært innen leseferdighet og dysleksi, og underviste hovedsakelig innen statistikk, metodelære og vitenskapsteori. Fra 2001 til 2014 var Tønnessen professor II ved Universitetet i Agder. Fra 2020 er han sjefredaktør (Editor-in-Chief) for tidsskriftet Creative Education (Scientific Research Publishing).[]

I dysleksi- og leseforskingen har Tønnessen lagt særlig vekt på begrepet «ferdighet». F.eks.: Finn Egil Tønnessen. Can we read letters? Reflections on fundamental issues in reading and dyslexia research. 2015. Rotterdam/Boston/Taipei: Sense Publishers. Finn Egil Tønnessen og Per Henning Uppstad. 2021. Leseferdighet. I Kjersti Lundetræ og Finn Egil Tønnessen (red.). Å lykkes med lesing. Tidlig innsats og tilpasset opplæring. 2. utgave. Oslo: Gyldendal, s. 89-110. Finn Egil Tønnessen og Per Henning Uppstad. 2021. Leseflyt. I Kjersti Lundetræ og Finn Egil Tønnessen (red.). Å lykkes med lesing. Tidlig innsats og tilpasset opplæring. 2. utgave. Oslo: Gyldendal, s. 111-119. Finn Egil Tønnessen og Per Henning Uppstad. 2021. Leseundervisning. I Kjersti Lundetræ og Finn Egil Tønnessen (red.). Å lykkes med lesing. Tidlig innsats og tilpasset opplæring. 2. utgave. Oslo: Gyldendal, s. 120-129. Han definerer «ferdighet» som en situasjonstilpasset og optimal kombinasjon eller veksling mellom det automatiske og det bevisste. Det bevisste trekkes inn i overvåkningen av det automatiske og i styringen av handlinger som ikke er automatiske. Tønnessen hevder at tolking er det som kjennetegner leseferdigheten. Her baserer han seg på hermeneutikk som innebærer at helhet og del må forstås i lys av hverandre. Dette gjelder for hele leseprosessen fra identifisering av bokstaver til forståelse av hele tekster. Andelen av det automatiske og det bevisste avhenger av hvor vanskelig eller fremmed teksten er og av hvor rutinert leseren er. Når Tønnessen mener at hele leseprosessen baserer seg på en tolkingsferdighet, avviker han fra den tradisjonelle oppfatningen som skiller skarpt mellom avkoding av bokstaver og forståelse av hele tekster. 

Tønnessen trekker inn tre psykologiske teorier i forklaringen av ferdigheter generelt og leseferdighet spesielt: behaviourisme (det automatiske), kognitivisme (det bevisste) og connectionism (nevrologiske forklaringer av forholdet mellom det automatiske og det bevisste).[]

Referanser
----------

1. ↑   Virtual International Authority File, oppført som Tønnessen, Finn Egil 1952-, besøkt 8. februar 2022[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** CRIStin
 |