**Jules Prosper París**, S.J. (valgt kinesisk navn - kinesisk: 姚宗李; pinyin: *Yáo Zōnglǐ*; født 1. september 1846 i Chantenay-sur-Loire ved Nantes i Frankrike, død 13. mai 1931 i Shanghai) var en fransk katolsk ordensgeistlig og titulærbiskop som tjente som apostolisk vikar i Nanking fra 1900 til sin død.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Jules Prosper Paris var sønn av Louis Paris og Perrine Bernier. Han var bror av forretningsmannen og industribyggeren Joseph Paris.

### Prest

Han ble jesuitt, og ble presteviet den 18. september 1880, 34 år gammel. Han ankom Kina som misjonær i 1883, da 37 år gammel.

### Apostolisk vikar av Kiangnan

I april 1900 ble pater Paris utnevnt til apostolisk vikar av Kiangnan og titulærbiskop av *Silandus* av pave Leo XIII. Han mottok sin bispeinnvielse den følgende 11. november av biskop Paul-Marie Reynaud C.M. med biskopene Jules-Auguste Coqset C.M. og Joseph-Claude Excoffier M.E.P. som medkonsekratorer.

I 1907 grunnla biskop Jules Prosper Paris/Yao Zongli det storstilte Guangqi-hospitalet (det senere Ruijin Hospital) i Shanghai. Oppkallingen var etter den ruvende kinesiske mandarinen og konvertitten Xu Guangqi (1562-1633).

Vikaratet fikk redusert sitt territorium én gang, og endret sitt, navn to ganger i løpet av Paris' periode, til Kiangsu (8. august 1921) og senere Nanking (1. mai 1922). Den 8. august 1921 ble det delt i to vikariater: Det ene dekket provinsen Jiangsu, og det som ble utskilt, dekket provinsen Anhui. Biskop Paris var fortsatt stasjonert i Shanghai. 

Det var biskop Jules Prosper Paris som la ned hjørnesteinen til den nye og større She Shan-basilikaen i Songjiang ved Shanghai, den 24. mai 1925. Basilikaen stod ferdig ti år etter.

Biskop Paris døde i Shanghai den 13. mai 1931 i en alder av 84 år.

### Oppkalling

På begynnelsen av 1900-tallet kaltemyndighetene for Shanghais franske konsesjonsområde en viktig grenseoverskridende gate vest for Den franske konsesjon nær Xujiahui *Route Mgr. Prosper Paris*. I 1914 ble veien inkludert i Shanghais French Concession. Da Wang Jingweis regjering overtok konsesjonen i 1943, ble den omdøpt til *Tianping-gaten*.

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) \*bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) \*1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) \*1504
* Pave Leo X (1475-1521) \*1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) \*1517
* Kardinal Antonio Sanseverino (1477-1543) \*1531.
* Kardinal Giovanni Michele Saraceni (1498-1568) \*1536
* Pave Pius V (1504-1572) \*1556
* Kardinal Iñigo Avalos de Aragón (1535-1600) \*1566
* Kardinal Scipione Gonzaga (1542-1593) \*1585
* Patriark Fabio Biondi (Blondus de Montealto) (-1618) \*1588
* Kardinal Maffeo Barberini (1468-1544) \*1604
* Kardinal Cosimo de Torres (1584-1642) \*1621
* Kardinal Francesco Maria Brancaccio (1592-1565) \*1627
* Biskop Miguel Juan Balaguer Camarasa (1598-1663) \*1635
* Pave Alexander VII (1599-1667) \*1635
* Kardinal Neri Corsini (1624-1678) \*1652
* Biskop Francesco Ravizza (1615-1675) \*1667
* Kardinal Veríssimo de Lencastre (1615-1692) \*1671
* Biskop João de Sousa (1647-1710) \*1684
* Biskop Álvaro de Abranches e Noronha (1661-1776) \*1694
* Biskop Nuno da Cunha e Ataíde (1664-1750) \*1706
* Kardinal Tomás de Almeida (1670-1754) \*1707
* Kardinal João Cosme da Cunha (de Nossa Senhora da Porta) (1715-1783) \*1746
* Erkebiskop Francisco da Assumpção e Brito (1726-1818) \*1773
* Biskop Alexandre de Gouvea (Gouveia) (1751-1808) \*1783
* Biskop Cajetan Pires Pireira (1769-1838) \*1806
* Biskop Joachin (Gioacchino Domenico) Salvetti (1769-1843) \*1817
* Biskop Joseph-Martial Mouly, C.M. (1807-1868) \*1842
* Biskop Edmond-François Guierry, C.M. (1825-1883) \*1865
* Biskop Géraud Bray, C.M. (1825-1905) \*1870
* Biskop Paul-Marie Reynaud, C.M. (1854-1926) \*1884
* Biskop *Jules Prosper Paris*. S.J. (1846-1931) \*1900

Litteratur
----------

* David Strong: *A Call to Mission -- A History of the Jesuits in China 1842-1954. Volume 1: The French Romance*, ATF Press, 2018.

Referanser
----------

1. ↑  pars, lest 9. februar 2024