Ukontrollerte utslipp av petroleum kan føre til skade på plante- og dyreliv og er vanskelig å fjerne fra strandsonen.
**Petroleum** er en samlebetegnelse som brukes om råolje ofte med naturgass, eller om mineralolje. Den er en tykk, mørk brun eller grønn brennbar væske eller gass som består av en kompleks blanding av forskjellige hydrokarboner, for det meste av metan, og kan variere mye i utseende, sammensetning og renhet.

Oljealderen
-----------

Oljealderen kan sies å ha startet i 1858, da vognmakeren James Miller Williams (1818-90), opprinnelig fra New Jersey, ved en tilfeldighet fant olje da han boret etter vann på eiendommen sin i Ontario i Canada, der det piplet fram tykk olje fra bakken. Denne planla Williams å selge som lampeolje. Under boring etter vann traff han på olje på 15 meters dyp. Oljespruten skal ha stått 15 meter til værs, og funnet kan hevdes å markere starten på den moderne oljealderen.

Forekomster
-----------

Petroleum finnes i såkalte reservoarbergarter i de øvre lag av jordskorpen. For at et reservoar skal være økonomisk lønnsomt å utvinne, må bergarten være porøs nok til å inneholde mye olje, samtidig som den må være permeabel (gjennomtrengelig) slik at petroleumen kan strømme mot brønnen. På norsk sokkel er sandstein den vanligste reservoarbergarten. Reservoaret må ha en såkalt oljefelle, som regel er det en *takbergart*. Den vanligste oljefellen består av leirskifer. Noen steder lekker fellen, slik at olje eller gass kommer opp mot jordoverflaten. En norsk oljeforsker vurderer at det finnes rundt 500 milliarder fat av hver av de tre typer felter: *offshore* (til havs), konvensjonell på land (*onshore*), og ukonvensjonell *onshore*.

Det aller meste av petroleumen som er dannet på norsk sokkel, er ikke akkumulert i felter, men spredd i sedimentene eller hevet til overflaten og tapt. Ved utvinning av petroleumsressurser bores det ned i reservoaret, og olje/gass strømmer opp på grunn av reservoartrykket.

Opprinnelse
-----------

Utdypende artikkel: Organisk geokjemi

Petroleum dannes av plante- og dyreplankton ved bakteriell nedbrytning over tid med høyt trykk og høy temperatur. Det organiske materialet danner en mørk leire som etter hvert utvikler seg til en kildebergart.

Etter hvert som kildebergarten overlagres med sedimenter og trykket øker, siver petroleum ut av kildebergarten og samler seg i mer porøse bergarter som sandstein eller kalkstein. Hvis denne porøse bergarten er forseglet med forkastninger eller en takbergart, dannes etter hvert et reservoar for olje og gass.

Ved opphenting fra dypere lag under stort trykk, vil trykket avta, og gassen frigjøres. Denne blir da enten brent eller lagret.

Kjemisk sammensetning
---------------------

Utdypende artikkel: Organisk geokjemi

Petroleum kan klassifiseres etter:

* Molekylstruktur
	+ Alifatisk
	+ Parafinsk
	+ Aromatisk
* Densitet
* Viskositet
* Destillasjonskurve
* Krystallisasjonspunkt og størkningspunkt
* Flammepunkt og brennverdi

Anvendelse
----------

Utdypende artikkel: Petrokjemi

Petroleum utvunnet fra jordskorpen er en viktig energikilde, ikke minst som drivstoff for forbrenningsmotorer. I tillegg er petroleum råmateriale i petrokjemisk industri for tusenvis av kjemiske produkter slik som løsemidler, kunstgjødsel og plastprodukter.

Fra midten av 1800-tallet overtok petroleumslampe med veke for råoljelampene, som hadde vært i bruk fra slutten av 1700-tallet.

Fotnoter
--------

**Type nummerering**
1. ↑  fra lat. *petra*, stein, berg, og *oleum*, olje

Referanser
----------

1. ↑  «James Miller Williams»
2. ↑  *Illustrert Vitenskap*, nr. 15, 2008, side 76-87
3. ↑  «Verden spiller klimarulett: Billioner av kroner og klodens fremtid ligger i potten». Teknisk Ukeblad. 22. april 2017. Besøkt 25. april 2017.

Se også
-------

* Olje- og gassfelt på norsk kontinentalsokkel
* Liste over land med store petroleumsreserver
* Råolje
* Petroleumsvirksomhet i Norge
* Petroleumsgeologi
* Naturgass
* Forurensning fra petroleum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** BBC Things
 |