recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Storseglbevarer** (engelsk **Lord Keeper of the Great Seal**) var et engelsk og senere britisk embete, med ansvar for å vokte det store riksseglet. Embetsinnehaveren var en av riksembetsmennene. 

Det store riksseglet ble først tatt i bruk av Edvard bekjenneren, som satte rikskansleren til å vokte det.[] Fra Thomas Beckets tid ble rikskanslerembetet stadig viktigere, og embetsinnehaveren var ofte opptatt med annet.[] Han ble ofte sendt utenlands som ambassadør, og fordi det var vanlig å utnevne en biskop var han også opptatt med sine kirkelige plikter.[] Det var derfor ikke uvanlig av man gav seglet til en visekansler.[]

Når det oppstod midlertidige vakanser i rikskanslerembetet begynte man å utnevne en seglvokter, slik at denne svært viktige oppgaven var ivaretatt.[] Etterhvert utviklet det seg til et fast embete. Utnevnelsen skjedde ganske enkelt gjennom overrekkelsen av seglet, og ikke ved et *letter patent* slik det var tilfelle med rikskansleren.[] Hans status ble endelig bestemt under Elizabeth I, da Nicholas Bacon satt i embetet.[] Det ble da lovfestet (5 Eliz. c. 18) at han skulle ha samme rang, jurisdiksjon, lovmessig status, skikker og privilegier som rikskansleren.[] Det ble vanlig at vokteren fikk tittelen rikskansler, og beholdt seglet i det embetet.[]

Den siste som ble utnevnt til embetet var Robert Henley, da Georg III tiltrådte i 1760.[]

Se også
-------

* Liste over rikskanslere i Storbritannia (omfatter også seglvoktere)

Referanser
----------

1. ↑  Western, Aug. (1922). *Det britiske parlament. I fortid og nutid. I populær fremstilling*. Kristiania: Aschehoug. s. 118.
2. ↑  Western, Aug. (1901). *Omrids af engelske Institutioner for det sproglig-historiske Gymnasium*. Kristiania: Det norske Aktieforl. s. 18.
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for USAs flagg USA |
| Skiskyting |
| Skiskyting Verdensmesterskap |
| Sølv | 1987 Lake Placid |  20 km |

**Joshua Casey Thompson** (født 18. februar 1962 i Lawrence i Kansas), er en amerikansk tidligere skiskytter. 

Med sin sølvmedalje på 20 km fra VM i skiskyting 1987 i Lake Placid var Thompson den første amerikaner som vant individuell medalje i et VM i skiskyting.

Fra 1985 til 1988 ble Thompson trent av den norske treneren Sigvart Bjøntegaard, som var ansatt av det amerikanske skiskytterforbundet (USBA).

Olympiske leker
---------------

Thompson har deltatt i de olympiske vinterleker tre ganger for USA; 1984 i Sarajevo, 1988 i Calgary og 1992 i Albertville.

**Deltagelse og plasseringer:**

| Mesterskap | Sted | 20 km | 10 km sprint | Stafett |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | Jugoslavias flagg Sarajevo |  | 40.-plass | 11.-plass |
| 1988 | Canadas flagg Calgary | 25.-plass | 27.-plass | 9.-plass |
| 1992 | Frankrikes flagg Albertville | 16.-plass | 32.-plass | 13.-plass |

Eksterne lenker
---------------

* (en) Josh Thompson – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Josh Thompson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata
**Zwin** var en sjøarm i regionen Vest-Flandern, opprinnelig ved navn **Sincfala**. Den strakte seg fra Nordsjøen gjennom Nederland og Belgia til Brugge. Vannet ble til da en springflo satte en del av den flamske kysten under vann tidlig i det 12. århundre. Da vannet trakk seg tilbake hadde fjorden blitt til, med en munning på mer enn 6 km bredde. Frem til omtrent 1550 var den viktig for skipsfarten til og fra Brugge. To sjøslag har funnet sted her mellom franske og engelske tropper, et i 1213 og et under hundreårskrigen – 24. juni 1340. Engelskmennene vant begge slagene.

Mens den var åpen for ferdsel fungerte kirketårnene i Westkapelle og Knokke som fyrlykter for skip underveis til Damme. Etter 1550 hadde Zwin slibbet igjen og blitt så grunn at den ikke lengre var farbar. Dette førte til at uthavner ble anlagt, fra Nordsjøen av Sluis, Mude (nå Sint Anna ter Muiden), Hoeke og Damme. I dag forbinder en kanal kalt *Groot Zwin* (no.: *Store Zwin*) Brugge med Oostende.

Av vannstanden var det da ikke mye igjen, kun en tidevannspøl på stranden. Den ligger på grensen mellom Nederland (Cadzand) og Belgia.

Naturreservatet *Het Zwin*
--------------------------

**Het Zwin** er et naturreservat på 1,75 km², hvorav 1,5km² i ved Knokke-Heist i Belgia og resten i den nederlandske kommunen Sluis. Det ble i 1952 av grev Léon Lippens utnevnt til naturreservat, det første i Belgia. Det har et rikt fugleliv (fortrinnsvis sjø- og vadefugler), med en liten fuglepark og en klekkestasjon for stork (lat. *Ciconia ciconia*). Takket være dette er Het Zwin et populært mål for fugle-elskere. Videre er reservatet kjent for en flora rik på planter som tåler salt, som for eksempel marrisp (lat.: *Limonium vulgare*).

Frem til Vlaamse Gemeenschap, ansvarlig for styret av den flamske delen av Belgia, tok over ansvaret for Het Zwin i 2005 var *Compagnie het Zoute* ansvarlig for området. Vlaamse Gemeenschap satte seg som mål å gjøre reservatet større og å bremse gjenslibbingen. Fugleparken ble overtatt av den belgiske provinsen Vest-Flandern.

I dette området, og strendene rundt har man funnet 40 millioner år gamle haitenner (fossil).

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Zwin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
 (nederlandsk / fransk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Spelt med underkultur av hvitkløver.
En **underkultur** er en vekst eller blanding av vekster som dyrkes sammen med en hovedkultur, feks korn. Underkulturen kan ha flere hensikter; å konkurrere mot ugras, samle næringsstoffer og å hindre erosjon og utvasking av plantenæringsstoffer. 

Underkultur er vanlig å benytte seg av i økologisk dyrking av korn, men det oppfordres via tilskudd og økonomiske støtteordninger og til å brukes i konvensjonell dyrking.
I økologisk dyrking er grønngjødslingseffekten, eller evnen til å samle nitrogen og andre næringsstoffer viktig. Hovedkulturen får selv liten nytte av næringen som underkulturen samler, men året etter frigjøres denne og blir tilgjengelig for kulturpanten. I praksis kan man regne med en meravling på 40 til 60 kg korn i året etter en underkultur med hvitkløver.

En vanlig frøblanding til bruk som underkultur er en blanding bestående av hvitkløver og raigras. Kløver samler nitrogen fra luften mens raigraset virker som en fangvekst som binder jorden og reduserer utvasking.
**Éomer** var en fiktiv person som forekommer i romanen *Ringenes herre* av J.R.R. Tolkien. Han var sønn av Éomund, og levde fra år 2991 i det tredje tideverv til år 63 i det fjerde tideverv. Navnet Éomer betyr på Rohirrims språk *den hesteberømte*. Han er nevøen til kong Théoden av Rohan, og mens Ringkrigen foregår er Éomer 3. marsk i Ryttermarken (Rohan). Hans søster Éowyn har også en rolle i Ringkrigen.

I den tiden da kong Théoden er påvirket av Sarumanns trolldom, blir Éomer satt i fangenskap, fordi han gikk imot kongens rådgiver Gríma Ormtunge, og truer ham. Med stor hjelp av Gandalv blir Grimas forræderi oppdaget og Grima blir forvist. Théoden utnevner Éomer til 1. marsk og gjør det dermed også klart at det er han som arver tronen ved kongens død.

Éomer hadde et svard ved navn Gúthwinë, og med det kjempet han tappert i Slaget om Helmsdjupet og i slaget på Pelennor-enga, og trekker sammen med Aragorn Rohans ryttere med til Mordors svarte port (Morannon) for å utkjempe det endelige slag mot Sauron der, Slaget ved Morannon

Etter Théodens død ved Minas Tirith blir Éomer den 18. kongen av Rohan. 

Rollen som Éomer blir i filmtrilogien *Ringenes herre* spilt av Karl Urban.

Noter
-----

1. ↑  I filmene er dette forandret til at han har blitt landsforvist.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Théoden** | **Konge av Rohan**(3019 T.T.–63 F.T.) | Etterfølger:**Elfwin** |

Portal: Litteratur
**Federation of Associations for Hunting and Conservation of the EU** (**FACE**) (*Den europeiske føderasjonen av foreninger for jakt og bevaring av EU*) er en ideell organisasjon som arbeider for å tilrettelegge for jakt og bruk av skytevåpen i EU. FACE representeres i Norge av Norges Jeger- og Fiskerforbund, og i Sverige av Svenska Jägareförbundet.

FACE ble etablert i 1977, og består av jegerforbund fra 35 europeiske land, inkludert alle de 28 medlemslandene i EU.

I 2016 protesterte FACE mot et forslag fra EU om å endre våpenlovene, og sa at forslaget blant annet ville forby munningsladere. I 2016 protesterte også FACE mot et forslag fra EU om å forby import av jakttroféer fra enkelte afrikanske land. Lovforslaget ble til slutt også avvist av EU.

Referanser
----------

1. ↑  «Gun control: MEPs debate changes to firearms proposal to make it fit for purpose». European Parliament.
2. ↑  «EU Staunchly Rejects Ban on Hunting Trophies».

Eksterne lenker
---------------

* Føderasjonen av Foreninger for Jakt og Bevaring av EU
* MØTE i EU Åpenhet Registrer deg
Geometrisk bevis på den pythagoreiske læresetning fra Zhou Bi Suanjing
***Soluret og himmelens sirkler*** (kinesisk: 周髀算經, pinyin: *Zhōubì suànjĩīng*, Wade-Giles: *Chou Pei Suan Ching*) er en av de eldste og mest berømte matematiske tekstene fra Kina.

Datering av boken er svært usikker. En mulighet er at boken først ble skrevet under Zhou-dynastiet (1046–256 f.Kr.), men senere samlet og utvidet under Han-dynastiet 202 f.Kr. – 220 e.Kr.

Boken omhandler astronomiske beregninger, problemer knyttet til rettvinklede trekanter og noen tallberegninger med brøker. Den kinesiske tittelen henspiller på et solur eller en gnomon, et gresk ord for viseren i et solur. Dette ble brukt som et enkelt astronomisk instrument: En stokk ble plassert loddrett, og skyggen ble brukt til å måle høyde og posisjon for solen på himmelen. En alternativ tittel kan derfor være *Gnomon og himmelens sirkler*.

Boken består av en anonym samling av 246 matematiske problemer som er oppstilt som en konversasjon med spørsmål og svar mellom Zhōu Gōngdàn (hertug Dàn av Zhōu) og astrologen Shang Gao. Hvert spørsmål har et numerisk svar og en korresponderende aritmetisk algoritme. Boken inneholder et av de eldste nedtegnede beviser på den pythagoreiske læresetning.

Kommentatorer som Liu Hui (263 e.Kr.), Zu Gengzhi (tidlig i det 6. århundre), Li Chunfeng (602-670 e.Kr.) og Yang Hui (1270 e.Kr.) har bidratt med mange utvidelser til denne klassiske teksten.

Referanser
----------

1. 1 2 3   A. Holme: *Matematikkens historie* (Bind 1) s.87ff
2. 1 2  C.B.Boyer: *A history of mathematics* s.217f

Litteratur
----------

* Carl Benjamin Boyer (1968). *A history of mathematics*. Princeton, USA: John Wiley & Sons, Inc. ISBN 0-691-02391-3.
* Audun Holme (2008). *Matematikkens historie*. 1. Bergen: Fagbokforlaget. ISBN 978-82-450-0697-1.
* Christopher Cullen: *Astronomy and Mathematics in Ancient China. The Zhou bi Suan jing.* Cambridge University Press, Cambridge 1996, ISBN 0-521-55089-0 (*Needham Research Institute Studies* 1).
* Christopher Cullen: «Chou pi suan ching», i: Michael Loewe (utg.): *Early Chinese Texts. A bibliographical guide.* Michael Loewe 1993, ISBN 1-55729-043-1, S. 33–38 (*Early China special monograph series* 2).
* Jean-Claude Martzloff: *A History of Chinese Mathematics.* Springer, Berlin 1997, ISBN 3-540-54749-5

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND
 |
**Anortitt**, CaAl2Si2O8, er et mineral i feltspatgruppen.

Geokjemi
--------

Anortitt er det kalsium-rike endeleddet i plagioklas-serien. Det andre endeleddet er albitt, (natrium-rikt). Plagioklas er en feltspat som består av albitt og anortitt. Konsentrasjonen mellom albitt og anortitt i plagioklas kan variere fra 0-100%. Innholdet mellom albitt og anortitt definerer de ulike variantene av plagioklas, i plagioklas-serien.

Naturlig forekomst
------------------

Anortitt forekommer i vulkanske og metamorfe bergarter. Typelokaliteten er Monte Somma og Valle di Fassa, Italia. Anortitt ble først beskrevet i 1823. Det utgjør også en stor del av høydeområdene på månen, og mineralet ble oppdaget i prøver fra kometen Wild 2.

Detaljer
--------

|  |  |
| --- | --- |
| Krystallografisk system | Triclinic |
| Farger | Vanligvis fargeløs eller hvit, fargeløs i tynnslip. |
| Glans | Glassaktig |
| Hardhet | 6-6.5 |
| Refraktiv indeks | 1.51 |
| Kløv | 3: 1 perfekt, 1 god, 1 dårlig |
| Twillinger | Multiple lamellære og Carlsbadtvillinger |
| Pleokroisme | Gul til mørk grønn til transparent til opak |

Se også
-------

* Feltspat
* Mineraler

Referanser
----------

1. ↑  Encyclopædia Britannica Online. "anorthite." 15 Apr. 2009.
2. ↑  Encyclopædia Britannica Online. "plagioclase." 15 Apr. 2009

* WebMineral entry

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Växjö Lakers Hockey** er en ishockeyklubb fra Växjö i Småland, Sverige. Laget har spilt i den svenske toppserien i hockey, SHL, siden sesongen 2011/2012. Damenes lag heter Lakers Ladies. Lakers ble dannet 1997/1998-sesongen etter at Vaxjo HC gikk konkurs samme år. Lakers har spilt i Kvalserien til Elite League ishockey sesongene 2008/2009, 2009/2010 og 2010/2011. I 2009 tok Anders Ohman, som var president for Lakers Hockey, beslutningen om å bygge en ny og moderne stadion i Vaxjo. I september 2010 annonsert at stadion skulle hete Vida Arena (etter Sveriges største privateide sagbruk gruppe, Vida). Kontrakten for navnet utløper over 14 år.

Laget vant SM-gullet i 2014-15-sesongen og 2017-18-sesongen, og ble seriemestere i både 2016-17 og 2017-18.

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Växjö Lakers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Växjö Lakers Hockey

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |

| * v
* d
* r
Svenska Hockeyligan 2023/24 |
| --- |
|  | 
* Frölunda
* Färjestad
* HV 71
* Oskarshamn
* Leksand
* Linköping
* Luleå
* Malmö
* MoDo
* Rögle
* Skellefteå
* Timrå
* Växjö
* Örebro

 | Sveriges flagg |
**Schnitlergården** er et våningshus ved Sverres gate nr 15 på Kalvskinnet i Trondheim som på slutten av 1720-årene ble tatt i bruk av oberstløytnant Peter Schnitler. Gården stod ferdig bygget i 1729, og sammen med kona Sophia Meitzner og sine felles barn flyttet Schnitler inn. 

Ekteparet Schnitler ble boende i bygget i flere år, men i 1754 bygde det nyoppstartede Trondhjems Sukkerraffinaderi Sukkerhuset på naboeiendommen. Dette selskapet kjøpte gården den 10. oktober 1752 av sønnen Lorentz Schnitler, som var misjonær under Thomas von Westen. Sukkerhuset og Schnitlergården fikk da en form for sammenkobling. I 1856 kjøpte Erich Christian Dahl både Sukkerhuset og Schnitlergården.

I 1856 etablerte Dahl E. C. Dahls Bryggeri og brukte Schnitlergården som bryggeriets direktørbolig og kontorbygg. Den siste beboeren var bryggeridirektør Jørgen B. Lysholm (1796–1843). Bygget fungerte deretter som administrasjonslokaler for universitetsledelsen og Vitenskapsmuseet før E. C. Dahls Eiendom AS tok over som eier på midten av 1980-tallet. Bygget ble da benyttet av sentraladministrasjonen til Høgskolen i Sør-Trøndelag (HIST).

Schnitlergården er en langstrakt toetasjers trebygning med saltak og har stående rødmalt panel med hvitmalte bygningsdetaljer. Bygget har midtgang med likverdige rom til begge sider. Gården lå landlig til etter ferdigstillelsen, men området rundt ble utbygd i takt med at byen vokste i det neste århundre.

Bildegalleri
------------

* Schnitlergården på 1950-tallet  Foto: Halvor VreimSchnitlergården på 1950-tallet  Foto: Halvor Vreim
* Schnitlergården i 1968  Foto: Birgit PieneSchnitlergården i 1968  Foto: Birgit Piene
* Schnitlergården i 1970  Foto: Trondheim byantikvarSchnitlergården i 1970  Foto: Trondheim byantikvar

Referanser
----------

1. ↑  Wilhelm K. Støren. Sted og navn i Trondheim. «Schnitlergården» s. 280

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 469. ISBN 978-82-573-1762-1.
* Christiansen, Per R. (2009). *Hus med hedersmerke – historiske bygninger i Trondheim*. Trondheim: Tapir Akademisk forlag. s. 70–71. ISBN 978-82-519-2475-7.
* Støren, Wilhelm K. (1983). *Sted og navn i Trondheim*. Trondheim: Brun Bokhandels forlag. s. 280. ISBN 82-7028-471-8.

Eksterne lenker
---------------

* E.C. Dahls Eiendom – Schnitlergården
* Strindahistorielag.no – Wikioppføring «Schnitlergården»
* Digitaltmuseum.no – Bildesøk «Schnitlergården»
**Office of Intelligence and Counteringelligence**(**OICI**), etablert i 1977, er et kontor i Department of Energy som fokuserer på å samle etterretning for departementet. Det gir informasjon til USAs energiminister og andre føderale politikere.Som medlem av USAs etterretningskollektiv støtter det også andre etterretningsorganisasjoner med teknisk analyse av utenlandsk etterretning. OICI benytter alle energidepartementets ressurser til å samle inn og analysere etterretning, inkludert USAs nasjonale laboratorier. Ekspertisen ligger særlig innen kjernefysiske våpen, spredning av atomvåpen, kjernekraft, radioaktivt avfall og energisikkerhet. Den viktigste funksjonen som medlem av USAs etterretningskollektiv er vurderinger av utenlandske kjernefysiske våpenprogrammer. Men OICI bidrar også med vitenskapelig kunnskap, analyse og teknologi. Kontraetterretning er i det vesentlige overtatt av National Nuclear Security Administration og Office of National Counterintelligence Executive.

Referanser
----------

1. ↑

Kilder
------

* DOE – Kontoret til Etterretning
* Etterretning Reform ved Institutt for Energi
* Office of Intelligence Bevilgninger Høringer

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Victory Motorcycles** var en amerikansk motorsykkelprodusent med monteringsanlegg i Spirit Lake, Dickinson County, nordvest i Iowa, USA. Den begynte produksjonen i 1998, og avvikle driften i januar 2017.

Morselskapet Polaris Industries skapte Victory merket etter den nye suksessen til Harley-Davidson i 1980 og 90-årene. Victorys motorsykler ble designet for å konkurrere direkte med Harley-Davidson og lignende motorsykkelmerker i amerikansk stil, med V-twin-motorer og touring-, sport-touring- og cruiser-modeller. Den første Victory, V92C, ble produsert i 1997 og kom i salg i 1998.

Victory var lønnsom i flere år fra 2002, men på grunn av noen dårlige investeringer og valget om å gi ut nye årsmodeller uten andre endringer enn lakk, og satsing på elektriske og trehjulede motorsykler klarte de ikke å gå med overskudd.

I 2011 kjøpte Polaris også Indian og i 2017 la de ned produksjonen av Victory.

* Victory JackpotVictory Jackpot
* Victory Vision BarberVictory Vision Barber
* Victory Hammer Eight-BallVictory Hammer Eight-Ball
* Victory JudgeVictory Judge

Referanser
----------

1. ↑  Tuttle, Mark (17. mars 2017). «The Birth of Victory Motorcycles | Rider Magazine». *ridermagazine.com* **(engelsk)**. Besøkt 8. februar 2022.
2. ↑  «Victory Motorcycles». *www.victorymotorcycles.com* **(engelsk)**. Besøkt 8. februar 2022.
3. ↑  «Polaris Industries to Wind Down Victory Motorcycles Operations Strengthening its Position in the Powersports Industry». *www.businesswire.com* **(engelsk)**. 9. januar 2017. Besøkt 8. februar 2022.
4. ↑  Steve (24. januar 2021). «Brief History of Polaris Inc». *USA Motorcycling* **(engelsk)**. Besøkt 8. februar 2022.
Satellittfoto av Gori.
**Gori** (georgisk: გორი *gori*) er en industriby og hovedstad i regionen Shida Kartli i Georgia.

Plassering og klima
-------------------

Gori ligger 76 kilometer vest for hovedstaden Tbilisi, ved elvene Mtkvari og Store Liakhvi. Byen ligger 588 moh. og klimaet varierer fra moderat varmt steppeklima til moderat fuktig.. Somrene er vanligvis varme. Den årlige gjennomsnittstemperaturen er 10,9 °C, laveste gjennomsnittstemperatur er i januar med −1,2 °C, og varmest i august med 22,5. Mest nedbør faller i mai med gjennomsnittlig 76 mm, og minst i august med 34 mm og januar med 30 mm.

Historie
--------

Byen ble grunnlagt av en av landets konger, David byggmesteren (1089–1125). Byen ble nærmest ødelagt av et jordskjelv i 1920.

I august 2008 ble byen utsatt for hard bombing og ble okkupert av de russiske styrkene under Krigen i Sør-Ossetia 2008 i forbindelse med konflikten om Sør-Ossetia mellom Russland og Georgia. De fleste av byens innbyggere flyktet.

Stalin
------

Statuen av Stalin mens den fortsatt sto utenfor rådhuset.
Gori er fødebyen til den sovjetiske diktator Josef Stalin, hvor han ble født i 1878. Byen har et Stalin-museum, og hadde fram til juni 2010 noe så sjeldent som en statue av Stalin på plassen utenfor rådhuset. 

Denne var et av de få minnesmerkene etter Stalin som overlevde Nikita Khrusjtsjovs avstaliniseringprogram. Statuen var en kilde til strid etter at Georgia ble uavhengig på 1990-tallet, men de nye myndighetene lot statuen få stå.

Statuen ble fjernet fra plassen utenfor rådhuset og flyttet til museet 25. juni 2010.

Befolkningsutvikling
--------------------

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| År | **1865** | **1897** | **1914** | **1977** | **1989** | **2002** | **2009** |
| Befolkning | 5 100 | 10 500 | 25 700 | 54 100 | 68 924 | 49 522 | 47 059 |

Referanser
----------

1. ↑  Georgia *Citypopulation.de*
2. ↑  Will Lasky. Selling Stalin. Georgian Business Magazine, utgave 4, august 2007.
3. ↑  Salome Asatiani. Great Terror: In Stalin's Birthplace, Forgiving And Forgetting. Radio Free Europe/Radio Liberty, 14. august. Besøkt 25. juni 2010
4. ↑  «Stalin-statue fjernet i Georgia», Aftenposten 25. juni 2010. Besøkt 25. juni 2010

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Gori, Georgia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Schnappi, das kleine Krokodil** (tysk «Schnappi, den lille krokodillen») er en tegnefilmfigur som er en liten krokodille som bor ved Nilen i Egypt. Navnet *Schnappi* henspiller på det tyske verbet *schnappen*, som betyr *å snappe (til seg)*. Schnappi ble kjent gjennom en barnesang med samme navn, som i begynnelsen av 2005 nådde førsteplass på hitlistene i flere land. Sangerinnen er Joy Gruttmann, som var fem år gammel da opptaket ble gjort. Hun er niese av komponisten Iris Gruttmann, som har skrevet musikken.

Sammen med Rosita Blissenbach skrev Iris Gruttmann også teksten til sangen og offentliggjorde den første gang i 2001. I sangen synger Schnappi om seg selv og sitt liv ved Nilen. Det fengende refrenget og den enkle teksten har vært hovedårsaken til sangens popularitet.

Schnappis opphav er ARDs barnesending *Die Sendung mit der Maus* (direkte oversatt «Sendingen med musa»). Schnappi var ment å være en barnefilmfigur, men har nå fått kultstatus blant mange Internett-brukere i alle aldre.

I løpet av sommermånedene i 2004 ble sangen «Schnappi» plutselig populær. I begynnelsen ble den spilt om igjen og om igjen på Internettradio. I juli 2004 spredde sangen seg via forskjellige websider, chatforum og webforum og ble så kjent at man besluttet, i slutten av 2004, å gi ut en single. For TV ble det laget en musikkvideo.

Sangen nådde førsteplass på hitlistene i Tyskland første uken i 2005, og nådde siden førsteplass i Østerrike, Sveits, Nederland, Norge med flere. Den belgiske technogruppen Dynamite laget en coverversion som nådde sjuendeplass i Belgia og andreplass i Nederland.

Som en følge av singelens suksess har folk som har vært kritiske overfor musikkindustrien påpekt at illegal nedlasting av opphavsrettslig beskyttet musikk ikke trenger å bety tap for musikkindustrien. I dette tilfellet, tvert om, ettersom spredningen på Internett har bidratt betydelig til markedsføringen av sangen.

Fenomenet at barnesanger plutselig blir populære utenfor den egentlige målgruppen har skjedd flere ganger før, blant annet med musikken fra *Byggmester Bob* på 1990-tallet.

Listeplasseringer
-----------------

Singler
-------

Schnappi
DE: **1** - 20. desember, 2004 – ...
AT: **1** - 26. desember, 2004 – ...
CH: **1** - 2. januar, 2005 – ...
NL: **1** - 1. februar, 2005 – ...
BE: **1** - 5. februar, 2005 – ...
DK: **2** - 25. februar, 2005 – ...
NO: **1** - 23. mars, 2005 – ...
SE: **1** - 21. april, 2005 – ...
GR: **19** - 23. april, 2005 – ...
NZ: **2** - 25. april, 2005 – ...
FI: **15** - 13. mai, 2005 – ...
AU: **6** - 11. juli, 2005 – ...
FR: **14** - 30. juli, 2005 – ...

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted (tysk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:«In My Dreams» med Wig Wam | **Nummer 1 på VG-lista**(Uke 15–21 2005) | Neste mottaker:«This Is the Night» med Jorun Stiansen |
Offertoriet ved en tridentinsk messe.
**Offertorium** (av latin *offero*, 'bære fram') er et liturgisk begrep. Det brukes om frembæringen av brød og vin før det blir vigslet eller helliggjort. Offertorium innleder nattverden i den romersk-katolske messen. Like etter følger den eukaristiske bønn.

Offertorium er også betegnelsen på den latinske antifon, eller det omkvedet til davidssalmen som blir sunget under offergangen. Sangen hadde visstnok opprinnelig som formål å dempe den larm som fulgte av prosesjonen. Sangen ble sunget av to kor, og sangen varte så lenge gavene ble gitt. Sangerne hadde med seg vannet til vinen. Etter hvert gikk man over til å la en solist synge offertoriet, noe som medførte at vanskelighetsgraden økte.

Referanser
----------

1. ↑  «CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Offertory». *www.newadvent.org*. Besøkt 29. mai 2016.
2. ↑  Per Bjørn Halvorsen. «Offertorium». SNL.
3. ↑  Sandvik, O.M. (1945). *Gregoriansk sang: norsk messe, koral og folketone*. Oslo: Aschehoug. s. 41.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
Stående skjelett til en gorgosaurus.
***Gorgosaurus*** (/ˌɡɔrɡɵˈsɔrəs/ GOR-go-SOR-əs; betyr «fryktelig øgle») er en slekt av tyrannosaurid theropod-dinosaurer som levde i vestlige Nord-Amerika i den sene krittiden, omtrent mellom 76,6 og 75,1 millioner år siden. Fossiler har blitt funnet i den kanadiske provinsen Alberta og muligens også i Montana i USA. Paleontologer gjenkjenner bare arten *G. libratus* selv om andre arter har blitt feilaktig referert til denne slekten.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gorgosaurus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) *Gorgosaurus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Gorgosaurus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Gorgosaurus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Gorgosaurus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Gorgosaurus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Gorgosaurus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Schnauzer** (FCI #182) eller **mellomschnauzer** som den ble kalt tidligere, er en hunderase med tysk opprinnelse og engelsk rasestandard.

Schnauzeren ble fram til 1800-tallet ansett å være en strihåret pinscher. Pelsen består av stri og hard dekkpels, og har en tett underull må trimmes for at den skal bevare sin flotte struktur og farge. Rasenavnet stammer fra det karakteristiske snutepartiet, som på tysk heter *schnauze*. Schnauzerens opprinnelse er uklar, men typen kan nedstamme fra den såkalte *biberhunden* og andre rottehunder (kanskje blant annet pinscher) som tidligere fantes i Mellom-Europa. Schnauzer er den eldste av schnauzerene. De to andre er henholdsvis riesenschnauzer og dvergschnauzer.

Schnauzeren finnes i to fargevarianter, det er sort og salt/pepper. Sistnevnte er den mest tallrike varianten. Størrelsen på en schnauzer er cirka 45-50 centimeter.

Eksterne lenker
---------------

* Norsk Schnauzer Bouvier Klubb (NSBK)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
*Cantharis figurata*, paring.  Foto: James K. Lindsey 
***Cantharis figurata*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) storbløtvinger i familiegruppen bløtvinger. Fargevariabel, noe som har medført at det er beskrevet underarter.

Utbredelse
----------

*Cantharis figurata* finnes i Nord- og Mellom-Europa, østover i Asia. Finnes i Norge, den er ganske vanlig.

Utseende
--------

*Cantharis figurata* er 6–8 mm lang. Både hodet og brystskjoldet er rødgult. Pannen har en forhøyning mellom antennefestene. Palpenes (munnføtter) endeledd er økseformet og ikke smalt, ovalt. Antennene er mørke, men leddene er lysere i roten. Antennenes tredje ledd vanligvis lengre enn det andre leddet. Brystskjoldet (pronotum) har bare en svak innbuktning i bakkanten og har en overflaten som ikke er grovt rynket eller punktert. Brystskjoldets bakhjørner er stumpvinklet avsatt, men ikke utstående. Beina er rødgule, men kan ha mørkere parti. Leggene på bakbeina er vanligvis krummet inn mot kroppen. Den ene kloen på alle beina har en liten, men tydelig rottann. Dekkvingene skjuler hele bakkroppen og har en okergul eller rødlig grunnfarge. Buken og delvis brystet er mørkt. Behåringen på dekkvingeneer ganske tett og av samme lengde, svakt oppstående. Ligner og kan forveksles med både *Cantharis rufa* og *Cantharis pallida*.

Levevis
-------

*Cantharis figurata* finnes på blomster, trær og busker i juni og juli. Larvene lever som predatore (rovdyr).

*Cantharis figurata* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Litteratur
----------

* Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). *Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera)* Danmarks Fauna 44. (344 sider) Side 34-35. ISBN 8712166936
* Lindroth, C.H. 1993. *Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem* (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cantharis figurata* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Cantharis figurata* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Cantharis figurata* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis figurata* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis figurata* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis figurata* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis figurata* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Cantharis figurata* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* *Cantharis figurata* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
> Kajsas sang er om taushet  
> Ingen ord får bo i Kajsas munn  
> Hun har sett. Hun har lyttet  
> Hun har skreket nok. Nå tier hun.
> 
> 
> Ole Paus, «Kajsas sang»,  
> *Zarepta* (1974)
> 
> 

«**Kajsas sang**» er en sang av Ole Paus, utgitt på platen *Zarepta* i 1974. Sangen har blitt beskrevet som «en stille hyllest til ei jente på asyl, kanskje med psykisk utviklingshemning». Da sangen ble utgitt beskrev Dagbladets anmelder Terje Mosnes den som «en perle, enkel, men med fangarmer som holder godt og en tekst som kan gjøre den til en klassiker. Korte setninger, ingen store ord, men var og full av kjærlighet – en sang til å bli klok av». Det er en av flere tidlige sanger som uttrykker Paus' interesse for utstøtte og marginaliserte i samfunnet, ved siden av blant annet *Jacobs vise* og *Merkelige Mira*. Sangen er gjenutgitt på platene *Pausposten og annen musikk*, *Seks sider av Ole Paus*, *Jeg kaller det vakker musikk: Hjemmevant utenfor – Ca. 40 Beste*, *Flua på veggen*, *Paus synger Paus* og *20 av de beste sangene*. Den er med i *Norsk visebok*.

Referanser
----------

1. ↑  Klassekampen 2. april 1998 s. 18
2. ↑  «Overskuddsalbum fra lun Ole Paus». *Dagbladet*. 26. november 1974. s. 14.
3. ↑  Leif Gjerstad og Lars Ulseth, red. (2020). *Pauspoeten: Sangtekster gjennom 50 år*. Falck forlag. ISBN 978-82-93039-76-1
4. ↑  *Norsk visebok*. [Oslo]: Aventura. 1993. s. 389. ISBN 8252525318.

Eksterne lenker
---------------

* «Kajsas sang»
**Yngve Brox** (født 14. juli 1970 i Trondheim) er en norsk kommunikasjonssjef og politiker (H).

Han vokste opp i Mostadmark i Malvik kommune, og var elev ved Steinerskolen i Trondheim. Brox har mellomfag i historie fra NTNU fra 1999 og erfaring som journalist. Det meste av sitt voksne liv har han viet til politikken.

Han ble vervet til Unge Høyre som 14-åring av Anne Kathrine Slungård, og like etter fikk han sitt første politiske verv som kasserer i Malvik Unge Høyre. I 1991 deltok han på Unge Høyres elitekurs. Han var formann i Sør-Trøndelag Unge Høyre 1991–1993, formann i Trondheim Konservative Studenterforening 1995–1996 og leder i Trondheim Høyre 2003–2008. Han var ansatt som organisasjonssekretær i Unge Høyre 1993–1994, distriktssekretær i Europabevegelsen i Sør-Trøndelag i forkant av EU-avstemningen i 1994 samt kommunalpolitisk sekretær i Høyre 1999–2001.

Brox var medlem av Sør-Trøndelag fylkesting 1995–2011 og gruppeleder 2003–2008. Han var også medlem av Trondheim bystyre 2007–2016, fra 2008 som gruppeleder og medlem av formannskapet (kommunalråd). Han var leder i Sør-Trøndelag Høyre 2013–2017 og leder i interimstyret for Trøndelag Høyre 2016–2017.

Ved utgangen av 2016 ble han fritatt fra sine folkevalgte verv for å tiltre som senior bedriftsrådgiver i konsulentfirmaet Avantas i Trondheim. I 2019 ble han kommunikasjonssjef i Domstolsadministrasjonen.

Yngve Brox er sønn av journalist og forfatter Karl H. Brox.

Referanser
----------

1. ↑  «Yngve Brox». Stortinget.no.
2. ↑  Løkke, Eirik (2010). «Yngve Brox med oppskrift for Trondheim». *Høyremagasinet Muligheter* (7).
3. ↑  Lehre, Lasse (2010). *Elitekurset gjennom 50 år*. Oslo: Unge Høyres Landsforbund. s. 40.
4. ↑  «Yngve Brox». Høyre. Besøkt 15. november 2012. [*død lenke*]
5. ↑  «Brox, Yngve». Trondheim kommune. Besøkt 15. november 2012. [*død lenke*]
6. ↑  Tiller, Harry (24. oktober 2016). «Nå skal Yngve Brox bli bedriftsrådgiver». *Adresseavisen*. Besøkt 22. januar 2017.
7. ↑  Bævre, Ann Iren (24. januar 2019). «Yngve Brox har fått ny jobb». *Adresseavisen*. Besøkt 25. april 2020.
8. ↑  Bjøru, Stein (11. mai 2012). «Derfor elsker han Bymarka». *Adresseavisen*: 20–21.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Yngve Brox – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Yngve Brox hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Yngve Brox hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  

Portaler: Konservatisme | Trøndelag

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stortinget
 |
Tabell over geografi, hydrografi og navigasjon, fra *Cyclopaedia, or an Universal Dictionary of Arts and Sciences*, 1728.
**Hydrografi** er grenen av anvendt vitenskap som omhandler måling og beskrivelse av de fysiske egenskapene til hav, kystområder, innsjøer og elver, så vel som med forutsigelse av deres endring over tid, for det primære formålet med navigasjonssikkerhet og til støtte for alle andre marine aktiviteter. Det omfatter også økonomisk utvikling, sikkerhet og forsvar, vitenskapelig forskning og miljøvern og de kjemiske og fysiske forholdene i havvannet, så som salinitet, temperatur og sirkulasjon.

Som en vitenskap ble hydrografi født ut av kartografi. En som jobber med hydrografi kalles hydrograf. Begrepet omfatter også arbeidet som ligger til grunn for utgivelsen av sjøkart, beskrivelse av farvann, tidevannstabeller og lignende.

Storskala hydrografi utføres av nasjonale og internasjonale organisasjoner, som utsteder kart og annet beskrivende materiale for navigasjon. Den viktigste internasjonale organisasjonen er Den internasjonale hydrografiske organisasjon (IHO). Hydrografi omfatter også studiet av tidevann, havstrømmer, bølger, havdyp, samt katalogisering av skjær, steiner og stimer av fisk som kan påvirke skipsfarten. I motsetning til oseanografi omhandler hydrografi kyst- og havneområder, samt andre sentrale steder for skipsfart, for eksempel plasseringen av fyrtårn og andre veimerker som hjelper navigeringen. En beslektet vitenskap er batymetri, som kartlegger og beskriver topografien til havdypet.

Langs norskekysten er det Statens kartverk Sjø som utfører kartleggingsarbeidet og gir ut sjøkart.

Referanser
----------

1. ↑  «hydrografi», *NAOB*
2. ↑  «hydrography (n.)», *Online Etymology Dictionary*
3. ↑  International Hydrographic Organization, Arkivert fra originalen den 24. juli 2014
4. ↑  «hydrograf», *NAOB*
5. ↑  International Hydrographic Organization

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNE
 |
**Šefik Džaferović** (født 9. september 1957) er en bosnisk politiker som er bosnisk representant i presidentskapet i Bosnia-Hercegovina. Fra 28. oktober 2002 til 20. november 2018 var han innvalgt til Representantenes hus i Bosnia-Hercegovina.

Han ble født i byen Zavidovići i det tidligere Jugoslavia og fikk sin skolegang der. Han har juridisk utdannelse fra Universitetet i Sarajevo.

I 1996 ble Džaferović valgt inn i den folkevalgte delstatsforsamlingen i Zenica-Doboj kanton i Bosnia-Hercegovina, og han ble samme år også valgt inn i Folkenes hus, det ene av to kammer i Bosnia-Hercegovinas parlament. I 2002 ble han valgt inn i Representantenes hus (det andre kammeret). Her ble han i 2014 gjenvalgt for tredje gang. Ved valget i 2018 ble han valgt som bosnjakenes representant i Bosnia-Hercegovinas presidentskap der han erstattet sin partikollega fra Partiet for demokratisk aksjon (SDA), Bakir Izetbegović. Den første måneden oppsto det problemer internt i presidentskapet da lederen, den serbiske Milorad Dodik ikke ville delta i presidentskapets sesjon uten at flagget til Republika Srpska var der. Dodik ga seg etter hvert og gikk med på å avholde sesjonen under Bosnia-Hercegovinas flagg. Den 20. mars 2020 overtok Džaferović formannsvervet i presidentskapet for åtte måneder. Han etterfulgte da den kroatiske representanten Željko Komšić. Den 20. november 2020 overtok igjen Milorad Dodik som presidentskapets leder.

Džaferović er gift med Vildana Džaferović og paret har to barn. Familien bor i Sarajevo.

Referanser
----------

1. ↑   snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Er. M. (8. oktober 2018). «CIK ponovo potvrdio: Džaferović, Dodik i Komšić novi članovi Predsjedništva BiH» **(bosnisk)**. Klix.ba.
3. ↑  S.H. (11. desember 2018). «Džaferović nakon Dodikove provokacije: Povreda zastave je povreda države, na to neću pristati» **(bosnisk)**. Klix.ba.
4. ↑  Er. M. (12. desember 2018). «Dodik popustio: Sjednica Predsjedništva BiH pod državnom zastavom» **(bosnisk)**. Klix.ba.
5. ↑  «Šefik Džaferović od danas predsjedavajući Predsjedništva BiH» **(bosnisk)**. n1info.com. 20. mars 2020.
6. ↑  D.Be. (20. november 2020). «Milorad Dodik od danas predsjedavajući Predsjedništva BiH» **(bosnisk)**. Klix.ba.
7. ↑  «Šefik Džaferović biografije» **(bosnisk)**. Biografija.org. 12. november 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Trondhjems Sjøfartsmuseum** er et museum som ligger i Kjøpmannsgata 75 i Trondheim. Museet ble grunnlagt i 1920 og har siden 1970 holdt til i det gamle slaveriet på Brattøra, også kalt Brattørvakta. Museets utstillinger er todelt og formidler informasjon om seilskutetid og Trondheim som sjøfartsby, og dampskipstid med særlig fokus på Trondhjems Mekaniske Værksted og Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab. Museets samling inneholder blant annet seilskutemodeller, gallionsfigurer, skipsinstrumenter, bilder og malerier av trønderske seilskuter. Her finnes også et bibliotek med bøker om skip og sjøfartshistorie, kopier av skipperbøker samt informasjon om elevkull ved skoleskipet Tordenskjold.

Sverresborg Trøndelag Folkemuseum, som er en del av Museene i Sør-Trøndelag, har ansvar for drift av museet.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Trondhjems Sjøfartsmuseum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Museum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Sommerhielm**, opprinnelig *von Sommer*, er en dansk og norsk adelsslekt. Slekten ble i 1764 adlet med rittmester Otto von Sommer, som deretter het Otto von Sommerhielm. Hans sønn var statsminister Mathias Sommerhielm. Slekten er idag utdødd.

Historikk
---------

Otto Mathias von Sommer kom i 1748 i dansk militærtjeneste, hvor han steg i gradene. Han ble i 1764 adlet med navnet *Sommerhielm*. Dette var en berikelse av navnet Sommer. Han giftet seg med Anne de Leth, datter av generalløytnant Mathias de Leth til Sanderumsgård og Cathrine Hevedig Brockenhuus von Löwenhielm. Hun nedstammet fra både ny og gammel adel.

Deres eneste sønn var Mathias Otto Leth von Sommerhielm eller bare Mathias Sommerhielm. Han var tre ganger gift, men hadde ingen barn.

Våpen og slagord
----------------

Blasonering: Skjoldet er delt av blått og rødt med i 1. felt tre sølv liljer og i 2. felt en gull krone med tre blad og to perler.

Som ridder av Serafimerordenen hadde Mathias Sommerhielm valgspråket «Semper idem» (alltid den samme).

Se også
-------

* Danske adelsslekter
* Norske adelsslekter

Referanser
----------

1. ↑  Store norske leksikon: Mathias Otto Sommerhielm

Litteratur
----------

* A. Thiset og P.L. Wittrup: *Nyt dansk Adelslexikon*, København 1904
* H. Storck: *Dansk Vaabenbog*, København 1910
* Sven Tito Achen: *Danske adelsvåbener*, København 1973

Eksterne lenker
---------------

* Bilde av Sommerhielms våpen Arkivert 3. oktober 2018 hos Wayback Machine.
* Maleri av Mathias Sommerhielm

| * v
* d
* r
Danske og norske slektsnavn som slutter med -hielm |
| --- |
| Knagenhjelm **·** Løvenhielm **·** Sommerhielm **·** Svanenhielm |
Nærbilde av *Papilio demodocus* med bokstaven «C». Foto av Muhammad Mahdi Karim
***Sommerfuglalfabetet*** (engelsk språk: ***Butterfly Alphabet***) er et fotografisk kunstverk av nordmannen og naturhistorikeren Kjell Bloch Sandved.

Sandved arbeidet på Smithsonian's National Museum of Natural History i Washington, D.C. og fikk ideen sammen med Barbara Bedette, en paleontolog, om å finne alle 26 bokstavene i det latinske alfabet og de arabiske tall 0 til 9 i mønstre i vingene til sommerfugler.

Sandveds fotografiske ekskursjoner ledet ham til Brasil, Kongo, Papua Ny-Guinea og Filippinene. Søkingen etter alle formene tok ham over 24 år, men han ferdiggjorde søket i 1975 og publiserte det i *Smithsonian Magazine*. Det ble publisert igjen av Scholastic som en bok i 1996, med tilhørende tekstutdrag om sommerfuglarter.

Referanser
----------

1. ↑  Pinar (3. november 2013). «Entire Alphabet Found on the Wing Patterns of Butterflies». My Modern Net.
2. ↑  Armstrong, Thomas (2003). *The Multiple Intelligences of Reading and Writing: Making the Words Come Alive*. Association for Supervision and Curriculum Development. s. 127. ISBN 978-0871207180.
3. ↑  «The Butterfly Alphabet». Kirkus Reviews. 1. januar 1996.

Eksterne lenker
---------------

* Sommerfuglalfabetet
**Trondhjems Journalistforening** (TJ) ble stiftet i 1902 under navnet *Trondhjems Journalistklub* og fikk dagens navn i 1903.

TJ er i dag et lokallag i Norsk Journalistlag og omfatter Sør-Trøndelag fylke. TJ var blant de ni lokale presseforeningene som deltok i etableringen av Norsk Journalistlag i 1946. Fram til da fungerte TJ som egen organisasjon for pressefolk i Trondheim.

TJ har 360 medlemmer og er et av NJs største lokallag, og etter stiftelsesdato NJs nest eldste lokallag. Lokallagets formål er å «ivareta medlemmenes økonomiske, sosiale, faglige og ideelle interesser, samt fremme gode kollegiale forhold».

Referanser
----------

1. ↑  TJs Vedtekter Arkivert 12. desember 2008 hos Wayback Machine. § 1

Litteratur
----------

* Per Christiansen og Hermann Hansen; utgitt av Trondhjems Journalistforening i 2001 (red.). *«-i tida-: Trondhjems journalistforening 1902-2002»*. Trondheim. ISBN 82-996563-0-3.

* Rune Ottosen; utgitt av Aschehoug i samarbeid med Norsk Journalistlag i 1996 (red.). *«Fra Fjærpenn til Internett. Journalister i organisasjon og samfunn»*. Oslo. ISBN 82-03-26128-0.

Eksterne lenker
---------------

* Trondhjems Journalistforening
I informatikk er en **instans** en konkret manifestering av et objekt basert på en gitt klasse. En annen måte å si det på er at en modell instansieres hver gang det opprettes en ny kontekst på en modell. I praksis har denne instansen vanligvis en datastruktur til felles med andre av samme modell eller klasse, men verdiene som er lagret i instansen er separate. Endring av verdiene i en instans vil dermed ikke påvirke verdiene til en annen instans. I databaser skilles det mellom en tuppel som er *én forekomst*, og en instans som er en *samling av forekomster*.

Instans kan også vise til en **beregningsinstans**, som er en programvare eller maskinvare som kan kjøre kode, eksempelvis en CPU, GPU eller virtuell maskin.[]

Datagrafikk
-----------

I datagrafikk kan en polygonmodell instansieres for å bli tegnet flere ganger på forskjellige steder i en scene. Denne teknikken kan brukes for å forbedre ytelsen til bildesyntese siden arbeidet som trengs for å vise hver instans overlapper.

Objektorientert programmering
-----------------------------

I objektorientert programmering er en instans en konkret manifestering av et objekt, som vanligvis eksisterer under kjøretiden til et dataprogram. Formelt er instans synonymt med objekt, ettersom de begge har en bestemt verdi (en realisering), og disse kan kalles et instansobjekt. Instans understreker her objektet sin distinkte identitet. Opprettelsen av en instans kalles instansiering.

De enkelte objektene kan variere på flere måter. Hver realiserte variant av et objekt er en instans av sin klasse. Det medfører at de enkelte objektene som er medlem av en gitt klasse har noen spesifiserte verdier snarere enn variabler. I en kontekst utenfor programmering kan man tenke på "hund" som en type og ens spesielle hund som en instans av den klassen.

I klassebasert programmering opprettes objekter fra klasser av underrutiner kalt konstruktør og ødelegges av destruktører. Et objekt er en instans av en klasse, og kan kalles for en klasseinstans eller klasseobjekt. Instansiering er da også kjent som konstruksjon. Ikke alle klasser kan instansieres, nærmere bestemt kan ikke abstrakte klasser instansieres, mens klasser som kan instansieres kalles konkrete klasser. I prototypebasert programmering gjøres instansiering i stedet ved å kopiere (klone) en prototypeinstans.

Operativsystemer
----------------

I POSIX-orienterte operativsystemer refererer begrepet **programinstans** vanligvis til enhver utførende prosess instansiert et gitt program gjennom systemkall, som eksempelvis fork() og exec() i Linux. Det vil si at hver utførende prosess i operativsystemet er en instans av et program som den har blitt instansiert fra.

Referanser
----------

1. ↑  «2014-01-13 Databasesystemer INF3100 – Ellen Munthe-Kaas» (PDF).
2. ↑  «What is instance? – Definition from WhatIs.com». Whatis.techtarget.com. Besøkt 9. februar 2014.
3. ↑  Bach, Maurice J. *The Design of the UNIX Operating System*. Prentice Hall. ISBN 0-13-201799-7. Archived from the original on 28. april 2022. Besøkt 26. april 2023. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)