Bojarene flykter for tsarens dødsskvadroner, *opritsjnik*'ene.
**Massakren i Novgorod** fant sted i byen Novgorod i Russland i 1570. Massakren startet 9. januar og foregikk til 12. februar.

Ivan den grusomme var allerede skeptisk til befolkningen i Novgorod som hadde klaget høylytt over hvordan hæren hadde tatt seg til rette under krigene mot Livland. Borgerne virker mer opptatt av sin handel enn av å utvide tsardømmet, og det var tsar Ivans ønske å gi dem en skrekk i livet. Ifølge *Novgorod-krøniken* presenterte et påskudd seg selv, da en Peter Volynets skal ha dukket opp ved tsarhoffet. Han var blitt straffedømt i Novgorod. Volynets skal ha fortalt tsaren at Novgorods elite, anført av sin erkebiskop Pimen, ville gå i forbund med Litauen og foretok hemmelige forberedelser til å sverge troskop til storfyrst Sigismund. Det skulle til og med eksistere et brev signert av Pimen og andre av byens bojarer, skjult i Novgorods Sankt Sofia-katedral under bildet av jomfru Maria.

Sankt Sofia-katedralen i Novgorod der det forræderiske brevet angivelig hadde vært skjult under et Maria-bilde.
Peter Volynets ble sendt tilbake til Novgorod med ordre om å fremskaffe brevet. Da tsar Ivan fikk det, var han overlykkelig, for brevet bekreftet hans mistanker og ga ham påskuddet han trengte for å foreta en straffeekspedisjon mot Novgorod, selv om flere *opritsjnik*'er protesterte mot planen som hensiktsløs. Men tredje uken i desember 1569 la tsar Ivan i vei gjennom snøen, vestover mot Novgorod med rundt 15 000 menn, hvorav rundt 1 500 var bevæpnet med musketter. I følget var også en avdeling av leiesoldater som var tatarer. Tsaren foretok en lang omvei rundt Moskva, siden han fryktet at moskovittene ville advare folk i Novgorod om de forstod hva han planla. Hæren hans tok seg varsomt frem langs skogene og drepte enhver de møtte underveis. Derfor måtte befolkningen i vesle Klin massakreres. Noen uker tidligere hadde tsaren beordret tvangsflytting av hundre familier til Moskva, og uheldigvis la de fordrevne veien gjennom Klin da tsarens *opritsjnik'*er kom og ble dermed også drept. Ingen vet hvor mange som satte livet til i denne massakren.

Tsaren avskar Novgorod fra området rundt. Byen var sterkt svekket av flere uår på rad, og gjorde liten motstand. *Opritsjnik'*ene fikk ordre om å straffe byen for sitt påståtte forræderi. Munker og prester ble drept, kirker og klostre plyndret, private hjem likeså, mennene henrettet, kvinner og barn druknet i den iskalde elven eller drept på elvebreddene.

Ivans soldater dannet en mur rundt byen for å hindre folk i å rømme. Mellom 500 og 1 000 mennesker ble samlet av troppene hver dag, torturert og drept foran tsar Ivan og hans tenåringssønn.

Det offisielle dødstallet navnga 1 500 av Novgorods aristokrati, og nevnte omtrent samme antall av andre. Nyere russisk forskning estimerer antallet ofre til et sted mellom 2 500 og 12 000. (Etter hungersnøden og epidemiene på 1560-tallet var Novgorods befolkning ikke mer enn 10 000 – 20 000.) Etter å ha gransket rapporten fra *opritsjnik*-lederen Maljuta Skuratov og minnelister (*sinodiki*), anser R. Skrynnikov at antallet ofre var rundt 2–3 tusen.

Referanser
----------

1. ↑  *Understanding Holocausts: How, Why and When They Occur* av B. Posturee (iUniverse, 2002) s.67
2. ↑  Robert Payne (1911-83): «Massakre»
3. ↑  Massakren i Novgorod
4. ↑  Robert Payne (1911-83): «Massakre»
5. ↑  Massakren i Novgorod, 1570
6. ↑  Massacre at Novgorod – Loyola University Arkivert 13. oktober 2008 hos Wayback Machine.
7. ↑  Ifølge *Den tredje Novgorod-krønike* varte massakren i fem uker. *Den første Pskov-krønike* estimerer antallet ofre til 60 000. Disse kildene er dog ikke upartiske.
8. ↑  Skrynnikov R, «Ivan Grozny», M, AST, 2001

Se også
-------

* Ivan den grusomme
* *Opritsjnina*
* Novgorod