Det innvendige av kirken sett mot alteret med prekestolen til venstre Foto: Hberlin 
**Højelse kirke** ligger utenfor tettstedet Lille Skensved ved Køge på Sjælland. Kirken ble oppført på 1200-tallet av krittstenskvadre, men bare flankemurene i skipet er bevart fra den opprinnelige kirken. 

Tårnet ble føyet til i begynnelsen av 1300-tallet, overdelen ble bygget om på 1500-tallet. 

På midten av 1400-tallet ble det opprinnelige koret erstattet av det nåværende langhuskoret. Samtidig ble sakristiet og utbygningen mot syd oppført. Hele bygningen ble kraftig restaurert i 1878-81.

I begynnelsen av 1300-tallet fikk skipet innbygget to krysshvelv som hviler på konsoller utformet som menneskehoder.

Inventar
--------

Fullriggeren «Ane» Foto: Hberlin 
Selve altertavlen er fra 1795 og maleriet er utført av Frederik Storch i 1863.Det opprinnelige maleriet av Hans Hansen er hengt opp i sydkapellet. 

Døpefonten er en moderne kopi av en romansk granittfont. Kirkens gamle font står i Grøndalskirken i København.

Prekestolen er fra 1595. Den har relieffigurer i fronten som forestiller Jesus og fire av apostlene; Paulus, Johannes, Peter og Jacob. Det er montert et timeglass fra 1700-tallet på prekestolen.

Kirkens votivskip «Ane» er bygget i 1940 av sjømannen Ole Andersen.

Orgelet er et Bruno Christensenorgel fra 1972 med 11 stemmer.

Kalkmalerier
------------

Helvetesgapet Foto: Hideko Bondesen 
Sankt Georg og dragen Foto: Hberlin 
I kirken er det kalkmalerier fra ca. 1450. De ble avdekket i 1870-årene og restaurert av Jacob Kornerup. De ble gjenrestaurert i 1931. Kalkmaleriene tillegges det såkalte Højelseverkstedet som også har malt i Tybjerg kirke og Holtug kirke.

I korhvelvet sees i østkappen en nådestol med de fire evangelistsymbolene i medaljonger, vanligvis hører evngelistsymboler sammen med en Majestas. I sydkappen Samson med langt hår, han er i ferd med å rive løvens kjever fra hverandre. I vestkappen sees kongene David og Sapiens (Den vise Salomo), i nordkappen fransiskanermunken Antonius med to krykker og en rosenkrans.

I skipets første fag sees i østkappen dommedag. Den dømmende Kristus har sverd, lilje og sår. Han flankeres av Maria og Johannes Døperen som begge kneler. I hjørnene er det medaljonger med basunblåsende engler. Instrumentene går ut over medaljongenes rammer som for å understreke den manende kraften. De døde står opp av gravene, ikke som skjeletter, men med hud over knoklene. I skriftbånd står det «VENITE BENEDICTI PATRIS MEI POSSIDITE REGNUM ETERNUM» (:kom min faders velsignede, I skal eie det evige rike) «ABITE MALEDICIT IN IGNEM ETERNUM» (: gå bort, forbannede, til den evige ild). Johannes sier: «ECCE POPULUS TUUS» (: se her er ditt folk). Fra basunene lyder «SURGITE MORUI VENITE AD INDICUM» (:stå opp I døde, kom til dom).

I sydkappen fremstilles Helvetesgapet. Det rykende gapet er fylt med sjeler. En djevel kommer med to fordømte i en kurv, en kvinne kommer flyvende med en djevel på ryggen. 

I vestkappen ser man Sankt Georg og dragen. Sankt Georg er i samtidens ridderrustning, det lille skjoldet med utskjæring til lansen er et turneringsskjold og ikke et kampskjold. Dragen kjemper realistisk med lansen. Til høyre sees prinsesse Kleodolinde. I nordkappen ser man Peter føre de nakne frelste inn i Himmelborgen.

I skipets andre fag fremstilles skapelsesberetningen i østkappen. Gud sitter på en regnbue med jordskiven i skjødet, flankert av solen og månen. Til venstre nedstyrtes Lucifer, nedenfor sees en svane og fisk samt landdyrene bl.a. et pelsdyr. I sydkappen ses Adams skapelse. Han føres inn i Paradisets have og blir vist Kunnskapens tre. Det er flettet risgjerde rundt haven. 

I vestkappen fremstilles skapelsen av Eva og syndefallet. I nordkappen ses utdrivelsen og arbeidet. Adam og Eva drives ut av en by. Gabriel har et solid tak i Adams skulder, Adam og Eva ser forskremte ut. I den neste scenen er Adam ute på marken og graver, Eva sitter og spinner, hun setter realistisk foten på håndrokken, så den ikke faller.

Referanser
----------

1. ↑  Frederik Storch hos Weilbachs kunstnerleksikon
2. ↑  Højelse kirke – inventar Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  «Kirkeskibet.dk - Højelse Kirke under H». Arkivert fra originalen 27. januar 2012. Besøkt 3. februar 2011.
4. ↑  Kirkehistorie.dk
5. ↑  Højelse kirke – kalkmaleriene Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.

Litteratur
----------

* Niels M. Saxtorph: *Jeg ser på kalkmalerier*, Højelse kirke side 84–85, Politikens Forlag A/S, 1970, ISBN 87-567-1185-9

Eksterne lenker
---------------

* Nordenskirker.dk Arkivert 31. januar 2011 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Kirkearkitektur |
| --- |
| Kirkebygningen | 
* Apside
* Arkade
* Galleri
* Kapittelhus
* Kirkeskip
* Klerestorium
* Kor
* Krypt
* Kryss
* Midtskip
* Narthex
* Oktogon
* Omgang
* Sakristi
* Sideskip
* Skrudhus
* Transept
* Travé
* Triforium
* Våpenhus

 |  |
| Monumenttyper | 
* Arbeidskirke
* Basilika
* Dåpskapell
* Kapell
* Katedral
* Kirke
* Kloster
* Korskirke
* Hallkirke
* Langkirke
* Sentralkirke
* Småkirke

 |
| Bygningsdetaljer | 
* Arkivolt
* Bue
* Hvelv
* Kapitél
* Kuppel
* Portal
* Rotunde
* Strebebue
* Stuke
* Støpul
* Søyle
* Takstol
* Takrytter
* Tårn

 |
| Dekorasjon | 
* Freskomaleri
* Glassmaleri
* Ikon
* Innvielseskors
* Kalkmaleri
* Kors
* Krusifiks
* Rosemaling
* Rosevindu
* Skulptur
* Tympanon
* Vannkaster

 |
| Inventar | 
* Alter
* Alterfrontal
* Alterskap
* Altertavle
* Baldakin
* Ciborium
* Døpefat
* Døpefont
* Epitafium
* Ikonostasis
* Kirkeorgel
* Korstol
* Misericordia
* Prekestol
* Sakrarium
* Sedilia
* Tabernakel
* Triptyk
* Votivskip

 |
| Perioder | 
* Tidlig kristen
* Bysantinsk
* Romansk
* Gotikk
* Renessanse
* Barokk
* Rokokko
* Klassisisme
* Historisme
* Nygotikk
* Dragestil
* Sveitserstil
* Jugendstil
* Funksjonalisme
* Modernisme
* Postmodernisme

 |
| Kirker i Norge | 
* Liste over kirker
* Katolske klostre
* Korskirker
* Middelalderkirker i stein (liste)
* Oktogonale kirker
* Stavkirke (liste)

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portal: Danmark