**Abdullah** Yusuf **Azzam** (født 1941 i Silat al-Harithiya i Palestinamandatet, drept av bombe 24. november 1989 i Peshawar, Pakistan) var en svært innflytelsesrik palestinsk sunnimuslimsk lærd og teolog. Han var en sentral skikkelse når det gjaldt å forkynne viktigheten for en jihad av muslimer både for å hjelpe den afghanske mujahedin mot de sovjetiske soldatene i 1980-årene og fra 2001 når de slåss mot USA.

Bakgrunn og virke
-----------------

Azzam skaffet til veie midler som penger og våpen og han rekrutterte nye personer og organiserte den internasjonale islamske frivillige innsatsen av afghanske muslimer gjennom 1980-årene. Han understreket den politiske oppstigning av islamismen. Han er også kjent for å være lærer og mentoren til Osama bin Laden. Det var Azzam som overtalte Osama bin Laden til å komme til Afghanistan for å hjelpe til med jihad mot Sovjetunionen.[] Azzan og bin Laden var uenige om hvor det neste steget i den globale muslimske jihad skulle være etter at de var ferdige med sovjeterne i Afghanistan.[]

Azzam tok en doktorgrad ved et universitet i Egypt i 1973 for så å returnere til universitetet i Jordan for å studere. Men i Jordan ble hans radikale synspunkter ikke tatt så godt imot så Azzam flyttet deretter til Saudi-Arabia. 

Da Sovjetunionen invaderte Afghanistan i 1979 utstedte Azzam en fatwa mot sovjeterne. Azzam erklærte at den første plikten til alle troende muslimer både i Afghanistan og i Palestina var å ta del i den muslimske jihad og drepe okkupantene som tok over landet deres.[] Fatwaen som Azzam sendte ut i Afghanistan ble støttet opp av Saudi-Arabias Stormufti (høyeste religiøse lærde).[]

Azzam å undervise ved International Islamic University i Islamabad i Pakistan i 1980. Litt senere flyttet han fra Islamabad til Peshawar som lå nærmere den pakistanske grensen til Afghanistan. I Peshawar etablerte Azzam Maktab al-Khadamat (Services Office) for å organisere et pensjonat i Peshawar og flere paramilitære treningsleiret rundt om i Afghanistan for å forberede internasjonale rekrutter til den afghanske jihaden.

Azzams varemerke var slagordet: «Jihad og rifla alene: ingen forhandlinger, ingen konferanser og ingen dialoger med fienden."[] Azzams hovedmål var å gjenopprette muslimske land som lå under utenlandsk dominans og å opprettholde den muslimske tro overalt.

I 1989 ble Azzam forsøkt myrdet med en dødelig mengde TNT-sprengstoff som ble plassert under prekestolen som han leverte prekenen sin fra hver fredag. Den arabiske moskeen som han prekte fra lå i Vest-Peshawar. Azzam brukte denne moskéen som et sentrum for jihad. Bomben eksploderte ikke men hvis den hadde gjort det ville den ha ødelagt moskeen og drept alle som satt i den.[]

Men så den 24. november 1989 ble Azzam og hans to sønner Ibrahim og Muhammad sammen med flere andre drept utenfor en moske mens de var på vei til fredagsbønnen i Peshawar. De som sto bak eksplosjonen var ukjente leiemordere som detonerte tre landminer da Azzam sin bil nærmet seg moskeen.[] Bomben som ble detonert bestod av anslagsvis 20 kg TNT.[] Azzam og hans to sønner ble begravet på et gravsted for martyrer i Peshawar. 

På denne tiden hadde Sovjetunionen trukket tilbake alle sine styrker fra Afghanistan. Hvem som sto bak drapet på Azzam, er uvisst.[] De mistenkte var konkurrerende afghanske milits-ledere, det pakistanske Interservices Intelligence Agency, CIA, og det israelske Mossad.[]

Etter hans død ble Azzam's militante ideologi og relaterte paramilitære håndbøker utgitt både som pamfletter og gjennom internett.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 1055980377, besøkt 15. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator osa20201095032, besøkt 24. januar 2021[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   AlKindi, oppført som ʿAbdallāh ʿAzzām, General Diamond Catalogue ID 52203[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   archive.ph[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2 3 4  Mina Hauge Nærland (6. mars 2020). «Thomas Hegghammer: – Vesten har mindre å gjøre med denne historien enn vi tror». Aftenposten. Besøkt 6. mars 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC
 |