Sommersquash
Squash, plante med blomst
**Squash** (*Cucurbita pepo*) er en slangeagurklignende grønnsak i gresskarfamilien.

Beskrivelse
-----------

Squash er utseendemessig lik en agurk, men er litt kortere og formen er rund eller sekskantet. Fruktkjøttet har en fast og jevn konsistens med nøytral smak. Skallet er mørkegrønt, grønnstripet eller gult.

Squash kan deles inn i sommersquash og vintersquash. De tynnskallete og vannholdige fruktene kalles for sommersquash (squash) og de tykkskallete og faste kalles for vintersquash (gresskar). Sommersquash er en plante med normalt grønne eller gule frukter, men noen har også andre farger, som er mer sjelden. De vanligste sortene har frukter med en agurklignende fasong, men andre fasonger forekommer også. Vintersquash har hardere skall, og som regel søtere kjøtt, enn sommersquash. Den kan også lagres betydelig lenger. Vintersquash ligner mer på et gresskar enn sommersquash, som vi er vant med, men de brukes på samme måte.

Historie
--------

Squash kommer opprinnelig fra Mexico og Nord- og Sentral-Amerika og ble kultivert i Nord-Amerika fra omtrent 10 000 år siden. De europeiske nybyggerne begynte å bruke grønnsaken da de kom til Amerika på 1600-tallet. På vårt kontinent ble den først vanlig i starten av 1900-tallet.

Tidligere vokste ville gresskar og squash mange steder på det amerikanske kontinentet, men i dag er de fleste slike planter sjeldne eller helt borte fra den ville floraen. De trives imidlertid utmerket i åkrer og kjøkkenhager.

For noen titusen år siden var de ville slektningene til gresskar og squash så fulle av det bitre giftstoffet cucubitacin at de var uspiselig for mennesker og de fleste mindre dyr. Store dyr tåler imidlertid slike bitre giftstoffer bedre enn mindre dyr, og det er kjent at både elefanter og neshorn i dag spiser frukt som inneholder denne typen moderat giftige stoffer. Etterhvert har vi klart å avle fram varianter med mindre bitre giftstoffer, slik at vi mennesker også kunne spise dem.

Etymologi
---------

Ordet squash stammer opprinnelig fra betegnelsen *askutasquash*, brukt av urfolket som levde i Narrangansett i dagens Rhode Island, og som oversatt betyr «noe som kan spises rått».

Squash har mange forskjellige navn. I flere land kalles sommersquashen **zucchini,** som er italiensk og betyr lite gresskar. Den kalles også **courgette** (fra fransk) og **calabacín** (spansk).

Anvendelse og næringsinnhold
----------------------------

Squash kan brukes rå (for eksempel i salat), stekt, kokt eller ovnstekt. Sommersquash spises umoden, har tynt skall og liten holdbarhet. Vintersquash (vintergresskar) spises godt moden, har tykt, hardt skall, og kan lagres til utpå vinteren.

Squash er en ingrediens i den franske grønnsaksretten ratatouille, men passer også bra i wok eller skivet på langs og grillet sammen med halloumiost.

Squash består av 95 % vann og har lavt energi- og fettinnhold, med 15 kalorier pr 100 gram. Squash inneholder jern og noe A-, B- og C-vitaminerer og er en kilde til folat, vitamin C og kalium.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  «Squash». *Opplysningskontoret for frukt og grønt* **(norsk)**. Besøkt 21. desember 2021.
2. ↑  Encyclopedia of Life. «Cucumber family». *eol.org* **(engelsk)**. Besøkt 21. desember 2021.
3. 1 2  «Squash». *Agropub*. Besøkt 21. desember 2021.
4. 1 2 3  Kistler, Logan; Newsom, Lee A.; Ryan, Timothy M.; Clarke, Andrew C.; Smith, Bruce D.; Perry, George H. (11. november 2015). «Gourds and squashes (Cucurbita spp.) adapted to megafaunal extinction and ecological anachronism through domestication». *Proceedings of the National Academy of Sciences* **(engelsk)**. ISSN 0027-8424. PMID 26630007. doi:10.1073/pnas.1516109112. Besøkt 21. desember 2021.
5. 1 2 3  «Åkerens kanskje vakreste grønnsak». *www.aftenposten.no*. Besøkt 21. desember 2021.
6. 1 2  journalist, Ingrid Spilde (21. november 2015). «Mennesket kan ha reddet gresskaret». *forskning.no*. Besøkt 21. desember 2021.
7. 1 2  «squash – plante». *Store norske leksikon*. 3. oktober 2020. Besøkt 21. desember 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |