recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Naturlandskap** brukes om landskap hvor menneskers påvirkning er liten og ubetydelig og er preget av naturlig potensiell vegetasjon. Spor etter inngrep og menneskeverk fører ikke automatisk til at karakteren av naturlandskap går tapt dersom de økologiske systemene ikke er forandret. Det er glidende overganger i graden av påvirkningen mellom naturlandskap og kulturlandskap.:240 I naturlandskapet dominerer de naturlige landskapselementene.

Urlandskap
----------

Urlandskap er et totalt urørt naturlandskap som for eksempel enkelte øde kystlandskap, høyfjellslandskap og urskoger. Større områder som kan kalles urlandskap har etterhvert blitt nesten umulig å finne i lavlandet.

Se også
-------

* Landskap
* Villmark

Referanser
----------

1. 1 2 3  Dokken, Øivind, Johansen, Odd-Ivar og Øverjordet, Arne Helge (2004). *Geografi : landskaper, ressurser, mennesker, miljø*. Oslo: Cappelen. ISBN 8202233100. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. 1 2 3  Lindheim, Tone (1992). *Landskapsestetiske vurderinger i miljøkapasitetsbegrepet : landskapets estetiske tåleevne i forhold til veg.* Oslo: Bjørbekk & Lindheim. s. 16.  [Nordisk vegteknisk forbund, NVF, Utvalg 24, Miljø. Oppgave Miljøkapasitet]
3. ↑  Lundberg, Anders (1987). *Natur og miljø i endring*. Bergen: Universitetsforlaget. s. 119. ISBN 8200181650.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** BNF **·** BNF (data)
 |
***Copycat*** er en amerikansk psykologisk thriller fra 1995, regissert av Jon Amiel. Thrilleren handler om den agorafobiske psykologen Helen Hudson (Sigourney Weaver), en dame som spesialiserer seg innenfor seriemordere. Hudson blir truet av en seriemorder på nettet, og slår seg sammen med den kvinnelige detektiven M.J. Monahan (Holly Hunter) for å identifisere og fange drapsmannen.

Medvirkende
-----------

* Sigourney Weaver som Helen Hudson
* Holly Hunter som detektiv M.J. Monahan
* Dermot Mulroney som detektiv Reuben Goetz
* Harry Connick jr. som Daryll Lee Cullum
* William McNamara som Peter Foley
* J. E. Freeman som Lt Thomas Quinn
* Will Patton som Det. Nicoletti
* John Rothman som Andy
* Shannon O'Hurley som Susan Schiffer

Handlingsreferat
----------------

Etter å ha holdt et forelesning om kriminell psykologi ved et universitet, blir Dr. Helen Hudson, en respektert ekspert på seriemordere, angrepet av en morder, Daryll Lee Cullum. Han dreper en politimann, og angriper Dr. Hudson. Helen blir alvorlig agorafob som følge av dette, og forsegler seg i sin leilighet. Hun begynner å kommunisere bare gjennom en datamaskin og assisteres av en nær venn, Andy. Når en ny serie mord sprer frykt og panikk i hjembyen San Francisco, ber inspektør M.J. Monahan og hennes partner Reuben Goetz om Helens ekspertise. Opprinnelig motvillig, blir Helen snart trukket inn i saken.

Etter hvert som drapene fortsetter innser Helen at den unnvikende gjerningspersonen henter inspirasjon fra en rekke beryktede seriemordere, inkludert Albert DeSalvo, David Berkowitz, Jeffrey Dahmer og Ted Bundy. Når morderen begynner å kontakte Helen og forfølge henne, innser hun og M.J. at seriemorderen er ute etter henne. Helen innser snart at drapsmannen har fulgt en liste over seriemordere i samme rekkefølge som hun hadde presentert dem i hennes tidligere forelesninger. En dag blir Reuben holdt som gissel og skutt, og M.J. må fortsette jakten etter seriemorderen på egen hånd. Deretter blir Andy drept på en måte som minner om Jeffrey Dahmer. M.J. oppdager at morderen har kidnappet Helen, og planlegger å ta henne med tilbake til åstedet for Daryll Lees forsøk på å drepe Helen.

Referanser
----------

1. ↑  «Forces of Nature at Box Office Mojo». Besøkt 10. april 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Copycat* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Copycat* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Copycat* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Copycat* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Copycat* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Copycat* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Copycat* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Copycat* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Copycat* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Copycat* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
**Δ** (uttales *Alt-J*) er en britisk alternativ indie pop kvartett, dannet i Leeds i 2007. Deres debutalbum «An Awesome Wave» ble utgitt i mai 2012 i Europa, og september 2012 i USA. Δ vant Mercury Prize 2012.

Historie
--------

Δ ble dannet da Gwil Sainsbury (gitarist/bassist), Joe Newman (gitar/vokal), Gus Unger-Hamilton (keyboard) og Thom Green (trommer) møttes på Leeds University i 2007. Etter eksamen flyttet de til Cambridge, mens de spilte inn sitt debutalbum i Brixton. Gus studerte engelsk litteratur, de andre tre kunst. I sitt andre studieår, viste Joe Gwil en håndfull av hans egne sanger inspirert av hans gitarspillende far og hallusinogener, og paret begynte innspilling på studenthybelen. Gwil var fungerende produsent på GarageBand. Gruppa tilbrakte to år sammen for å øve før de signerte en avtale med Infectious Records i 2011.

Δ navn uttales «Alt-J», som er kommandoen brukes på et Apple Macintosh-tastatur for å oppnå den greske bokstaven Delta. Gitarist og bassist Gwil Sainsbury bemerket,"«i matematiske ligninger brukes Δ for å vise forandring» og gruppas relativt nye navn kom ved et vendepunkt i livet. «Alt-J» ble tidligere kjent som både 'Daljit Dhaliwal' og 'Films'.

Referanser
----------

1. ↑   Guardian emne-ID music/2012/aug/30/alt-j-a-cut-above[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Monger, James Christopher (2012). «Alt-J». Allmusic.com. Besøkt 7. juli 2012.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Alt-J – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) alt-J på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) alt-J på Apple Music Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på SoundCloud Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) alt-J på AllMusic Rediger på Wikidata
* alt-J på Twitter Rediger på Wikidata

* alt-J på Facebook Rediger på Wikidata

* alt-J på Instagram Rediger på Wikidata

* alt-J på YouTube Rediger på Wikidata

* alt-J på YouTube Rediger på Wikidata

* alt-J på Myspace Rediger på Wikidata

* alt-J på Tumblr Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BBC Things **·** Munzinger **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Naturkundemuseum undergrunnsstasjon** er en undergrunnsstasjon på Berlins undergrunnsbanenettverk. Naturkundemuseum er på linjen U6. Stasjonen ligger under krysset av Chausseestraße og Invalidenstraße.

Stasjonen åpnet 30. januar 1923 under navnet *Stettiner Bahnhof*. I 1951 ble navnet forandret til Nordbahnhof siden den nærliggende jernbanestasjonen skiftet navn. Mens Berlin var delt av Berlinmuren fra 1961 til 1990, var stasjonen en såkalt spøkelsesstasjon der togene kjørte forbi uten stopp. Da stasjonen ble tatt i bruk igjen på 1990-tallet, fikk den navnet *Zinnowitzer Straße*. Men på grunn av misnøye med navnet ble det forandret 13. desember 2009 til Naturkundemuseum undergrunnsstasjon på grunn av nærheten til Museum für Naturkunde (også kjent som *Humboltmuseet*).


| **Forrige stasjon** |   |  Berlins undergrunnsbane |   | **Neste stasjon**
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SchwartzkopffstraßeAlt-Tegel |  | U6 |  | Oranienburger TorAlt-Mariendorf |

Eksterne lenker
---------------

* (en) U-Bahnhof Naturkundemuseum (Berlin) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Alt-tast på Windows-tastatur.
**Alt** (kalt option på Mac OS) er tasten som ligger til venstre for mellomromstasten på normale tastaturer. Tasten er en modifiseringstast som kan endre funksjonen til andre taster, ved at en holder Alt nede samtidig som en trykker den andre tasten. 

Alt-tasten brukes ofte i tastekombinasjoner, gjerne sammen med Ctrl eller Shift. Slike kombinasjoner angis ofte ved at modifiseringstasten og den andre tasten sammenstilles med et pluss- eller minustegn imellom, f.eks. Alt+F4 eller Alt-F4.

På motsatt side av mellomromstasten ligger AltGr, som har omtrent samme funksjonalitet, men som i tillegg brukes til å skrive spesialtegn som @ o.l.

Tastekombinasjoner
------------------

Noen vanlige tastekombinasjoner i Windows.

* **Alt+F4**
	+ Avslutter det aktive programmet.
* **Ctrl+Alt+Del**
	+ Bruksområde: Starter systemet på nytt, eller åpner "Windows Oppgavebehandling" som gir deg mulighet til å stenge programmer eller prosesser.

Noen vanlige kombinasjoner i Mac OS.

* **Alt+Cmd+Esc**
	+ Åpner "Avslutt programmer som ikke reagerer", som gir deg muligheten til å stenge programmer.
Łapanka i bydelen Żoliborz (Warszawa), 1941
**Łapanka** (flertall *łapanki*) var den polske betegnelsen på en av de tyske terrormetoder brukt under andre verdenskrig i det okkuperte Polen. Metoden gikk ut på å omringe et bestemt byområde (for eksempel en gate, plass eller stasjon) og arrestere alle, eller utvalgte personer som i øyeblikket befant seg der.

De anholdte personene ble sendt til fengsel eller tvangsarbeid (*Arbeitslager* – arbeidsleirer) i Tyskland. Noen, spesielt de som i øyeblikket ikke hadde dokumenter med seg, ble deportert til konsentrasjonsleirer, eller skutt på stedet. Noen kvinner ble sendt til bordeller for tyske soldater. Besittelsen av et identitetskort (*Ausweis*), som viste at eieren arbeidet for et tysk (overtatt) firma (for eksempel i renholdsverk eller transportvesen), var den eneste måten for unge menn i 20-30 årene å unngå slik bortføring.

Det anslåes at det mellom 1942 og 1944 ble bortført 400 ofre daglig bare i Warszawa, med dager hvor tallet på ofre oversteg tusener.

Łapanki utgjorde et av de mest grunnleggende tyske byterrorverktøyene i det okkuperte Polen. I motsetning til personer som ble fanget i sine leiligheter, hadde ikke folk på gaten muligheten til for eksempel å ta med seg adekvat påkledning. Familiene til de bortførte kunne bare anta grunnen til den plutselige forsvinningen av sine nærmeste.

Łapanki ble også organisert i jødiske gettoer. Ofrene ble da nesten alltid sendt til konsentrasjonsleirer. Den samme metoden ble brukt av Tyskland i andre okkuperte land, særlig i nordlige Frankrike, skjønt i mindre grad enn i Polen. På fransk ble metoden kalt for **rafle**, og brukt først og fremst om bortføringen av jøder. Łapanki ble også benyttet av Sovjetunionen for å bortføre polske menn, kvinner og barn på de okkuperte polske områdene 1939–1940. 

Portal: Andre verdenskrig
Frédéric Chopin-monumentet i Łazienki-parken Foto: Marek og Ewa Wojciechowscy 

**Łazienki-parken** (polsk *Łazienki Królewskie*, «*De kongelige bad*») er en park og et palasskompleks i sentrum av Warszawa, kjent for sine mange klassisistiske severdigheter. Den er med sine 76 hektar den største parken i byen. Parken ligger på den såkalte «Kongeruten», som forbinder Kongeslottet med Wilanów-palasset i sør. I nord grenser parken til Ujazdów-slottet.

Historie
--------

Myślewice-palasset
Parken ble opprinnelig anlagt i barokkstil i det 17. århundre av Stanisław Herakliusz Lubomirski etter tegninger av Tylman van Gameren. Den fikk navnet *Łazienki* («bad») fra en badepaviljong som befant seg der. 

I 1764 ble hagen kjøpt av kong Stanisław August Poniatowski, og omlagt til klassisistisk stil etter tegninger av Domenico Merlini, Johann Christian Kammsetzer og Johann Chrystian Schuch. 

Mesteparten av bygningene i parken ble brent ned av tyskerne etter Warszawaoppstanden i 1944, og senere gjenoppbygd noen år etter krigen. 

Parken brukes i dag til de samme formål som i Poniatowskis tid, nemlig i kulturelle-, vitenskapelige-, sports- og fritidssammenhenger. Ikke langt vekk fra Łazienki-parken befinner Warszawa-universitetets botaniske hage seg, særlig populær blant studenter.

Bygninger
---------

Łazienki-palasset
Parkens hovedbygninger befinner seg rundt eller i nærheten av Łazienki-innsjøen og Łazienki-elven. På innsjøen befinner det berømte Łazienki-palasset seg, og i nærheten Teateret på øyen (*Teatr na Wyspie*) fra 1790, tegnet av Johann Christian Kammsetzer. Teaterscenen, omgitt av antikke ruiner og skulpturer, er stilisert etter teateret i Herculaneum. 

Hovedinngangen til parken befinner seg like ved Belweder. Ved siden av inngangen står kanskje det mest kjente monumentet over Frédéric Chopin i verden, av Wacław Szymanowski. Det monumentale minnesmerket ble stilt opp i 1926, men ble ødelagt under den tyske okkupasjonen av Warszawa under andre verdenskrig. Det ble imidlertid rekonstruert i 1958. I dag organiseres det om sommeren konserter med komponistens musikk like ved monumentet.

Andre berømte bygninger i parken er Gamle oransjeri (*Stara Pomarańczarnia*), Nye oransjeri (*Nowa Pomarańczarnia*), Gamle Kordegarda (*Stara Kordegarda*), Nye Kordegarda (*Nowa Kordegarda*), Sybillas tempel (*Świątynia Sybilli*), Det egyptiske tempel (*Świątynia Egipska*), Myślewice-palasset og Det hvite hus (*Biały Domek*). Sistnevnte ble bygd i årene 1774–1776 av Stanisław August Poniatowski etter tegninger av Domenico Merlini, og var bostedet til Ludvig XVIII av Frankrike under hans eksilopphold.

Galleri
-------

* Det hvite husDet hvite hus
* Łazienki-palassetŁazienki-palasset
* Gamle oransjeriGamle oransjeri
* Teateret på vannetTeateret på vannet
* BelwederBelweder
* Ujazdów-slottetUjazdów-slottet
* Påfugler i parkenPåfugler i parken
* Sybillas tempelSybillas tempel

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Łazienki Park in Warsaw – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Bert Timmerman** er en nederlandsk dommer i hurtigløp på skøyter, blant annet for kvinne-konkurransene i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang i Sør-Korea.

Han har vært hoveddommer ved flere internasjonale mesterskap på skøyter, blant annet Allround-VM på skøyter 2018 i Amsterdam, Nederland for kvinner, EM på skøyter 2020 i Heerenveen, Nederland for kvinner, og assisterende dommer i Enkeltdistanse-VM på skøyter 2021 i Heerenveen, Nederland for kvinner og assisterende dommer i EM på skøyter 2021 i Heerenveen, Nederland i sammenlagt sprint og sammenlagt allround for menn.

I tillegg har han også flere oppdrag som hoveddommer ved verdenscupstevner blant annet ved verdenscupåpningstevnet i 2012/13-sesongen i Heerenveen, Nederland for kvinnene. I verdenscup nummer 5 i 2016/17-sesongen i Berlin, Tyskland var han hoveddommer for mennene. Verdenscup nummer 3 i 2017/18-sesongen i Calgary, Canada var han hoveddommer for mennene og verdenscup nummer 4 i 2018/19-sesongen i Heerenveen, Nederland var han assistentdommer for mennene. I verdenscup nr 4 i 2019/20-sesongen i Nagano, Japan var han hoveddommer for mennene. Koronapandemisesongen 2020/21 ble det bare avholdt to verdenscupstevner og begge i Heerenveen med Timmerman som hoveddommer for kvinnene i det andre verdenscupstevnet.

Eksterne lenker
---------------

* Bert Timmerman på Twitter Rediger på Wikidata

* Bert Timmerman på Facebook Rediger på Wikidata
* (en) Bert Timmerman – Olympedia Rediger på Wikidata

Bilder
* Bilder av Bert Timmerman på DesgPhoto.com/SpeedSkatingPhotos.info
Utsikt over Finnfjorden fra alpinanlegget i Sandviklia
**Skogen/Sandvika** er et sammenhengende boligområde 2 km øst for Finnsnes i Troms. Området er en del av byen Finnsnes og har 1427 innbyggere (2014). Bydelen ligger sørvendt langs Finnfjorden på strekningen mellom Finnsnes sentrum og Finnfjordbotn. 

Her ligger Sandviklia Alpinanlegg, hvor en del av snowboardkonkurransen The Arctic Challenge ble arrangert i 2005. Sandvika innbefatter blant annet boligfeltene Sandviklia (1990-tallet) og Einvaldfeltet (1970-tallet), og i Skogen ligger Mellomlia (1980-tallet og utover), som i dag er det største boligfeltet i kommunen. Finnsnes postterminal ligger i Sandvika. Det har tidligere vært både dagligvarebutikk og kiosk i området, men disse er lagt ned og lokalene er overtatt av andre virksomheter. Ved innfartsveien nedenfor Mellomlia ligger en større bilforretning og et gartneriutsalg.

Sandvika og Skogen tilhører Finnsnes skolekrets.

Bydelen har to barnehager. I Mellomlia ligger Trollstua barnhage, og lengst øst i bydelen ligger den nye Skogen barnehage (åpnet i årsskiftet 2006/2007), som har ca. 100 barnehageplasser. Inntil nye Furumoen barnehage på Silsand åpnet i august 2008, var det midlertidig barnehage i samfunnshuset Ørneheimen i Sandvika.

Skogenveien og Sandvikveien var tidligere innfartsåren til Finnsnes, men på 1980-tallet ble riksvei 86 (nå fylkesvei 86) lagt nede ved stranda, utenfor bebyggelsen.

Grunnkretser
------------

Bydelen består av to grunnkretser, **Sandvik** (2,81 km²) og **Skogen** (1,98 km²). Sandvik grunnkrets strekker seg fra Sandviklia til Einvaldfeltet, mens Skogen grunnkrets går fra Mellomlia til Skogen barnehage. Begge grunnkretsene hører til Finnsnesområdet.

Innbyggere:

|   | 2000 | 2005 | 2010 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sandvik | 679 | 752 | 857 | 955 |
| Skogen | 496 | 529 | 481 | 472 |
**Arne Rudvin** (født 26. november 1929 i Oslo, død 29. desember 2011 i Hemsedal) var en norsk misjonær og biskop i Pakistan. 

Han tok artium i 1948 og studerte deretter ved Menighetsfakultetet, hvor han ble cand.theol. i 1954. Året etter tok han praktikum, deretter fortsatte han studier og tok magistergrad i semittiske språk (arabisk og nypersisk) i 1957 på Universitetet i Oslo før han dro på studieopphold i England i 1958. Samme år ble han ordinert til prest og i 1959 reiste han til Pakistan, hvor han var utsending for Den norske muhammedanermisjon, senere Norsk Muslimmisjon, til Dera Ismail Khan og Mardan. I 1965 ble han valgt til biskop i Pakistan Lutheran Church som i 1970 ble en del av Church of Pakistan, en unionskirke med anglikanere, metodister, lutheranere og baptister. Han fortsatte da som biskop i denne kirken med sete i Karachi.

Kilder
------

* *Misjonær og biskop Arne Rudvin er død*. Artikkel i Vårt Land 4. januar 2012 side 26
* Dødsannonse i Vårt Land 3. januar 2012 side 28
* Artikkel i Norsk Misjonsleksikon, bind 3, 1967 side 610
**Arne Rockseth** (født 2. juni 1890, død 1. mars 1964) var en billedkunstner fra Leinstrand sør for Trondheim. 

Rockseth startet sin kunstnerkarriere med å male hus, og fikk senere jobb som dekormaler sammen med en av sine brødre.
Etter hvert fikk han sansen for billedkunst, og i 1921 kom han inn på Académie Montparnasse i Paris. 

Etter Rockseth returnerte til Norge, fikk han etter hvert vist fram flere utstillinger i Trondheim kunstforening, og mot slutten av 20-tallet etablerte han atelier på hjørnet av Prinsens gate og Repslagerveita i Trondheim, og tok med det skrittet helt ut i forhold til å etablere seg som kunstner.

I 1931 flyttet Rockseth til Oslo, og holdt der flere kunstutstillinger, og etablerte atelier i Tollbugata 5. Rockseth holdt flere utstilliger i Trondheim etter at han flyttet til Oslo, og fikk ett maleri inn i Trondheim kunstforenings samlinger.

Han er representert i Nasjonalgalleriet med maleriet «Grimstad gartneri».

Referanser
----------

1. ↑   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Arne\_Rockseth, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID 1b411bf4-986d-436d-a441-9f2812c55a9b, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   nkl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Norsk kunstnerleksikon, nkl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   www.begravdeioslo.no, besøkt 1. mai 2019[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* «Arne Rockseth» i Norsk kunstnerleksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** KulturNav
 |
**Arne Rostad** (født 4. mars 1894 i Verdal, død 21. juni 1969 i Gjøvik) var en norsk gårdbruker, organisasjonsmann og politiker (B).

Rostad vokste opp på storgården Trones i Verdal som sønn av proprietær Bernhard Rostad (1853–1921) og hustru Gøran Bruun (1860–1904). Etter middelskolen flyttet han til Østlandet, hvor han tok landbruksutdannelse ved Vinterlandbruksskolen og Norges landbrukshøgskole. I 1918 kjøpte Rostad storgarden Mustad i Vardal, vest for Gjøvik. Senere tok han også over farsgården Trones. Han ble i 1921 gift med Anborg Søberg (1902–1965), som han etter hvert fikk syv barn med.

Han var innvalgt på Stortinget fra Oppland 1945–1949, og var i denne perioden nestformann i Stortingets kommunalkomité. Rostad var formann i Norges Bondelag fra 1945 til 1951 og hadde en rekke tillitsverv innenfor landbrukssektoren. I 1959 ble han også valgt inn i Vinmonopolets styre.

Ved siden av sitt virke på det nasjonale planet satte Rostad også spor etter seg i Gjøvik-traktene, spesielt i landbrukets foredlingsbedrifter. Han var i en tredveårsperiode blant annet styreformann i Gjøvik meieri og Holmen Brænderi. Rostad var medlem av Vardal herredsstyre 1925–1940.

Litteratur
----------

* *Norske Gardsbruk, bind XV, Oppland fylke V*. Oslo: 1957.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Arne Rostad hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Arne Rostad hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
Norges Bondelags ledere |
| --- |
| 
* Johan Theodor Landmark (1896–1901)
* Johan E. Mellbye (1901–05)
* Gunnar Knudsen (1905–06 )
* Kleist Gedde (1906–09)
* Johan E. Mellbye (1909–41)
* Arne Rostad (1945–51)
* Ole Rømer Aagaard Sandberg (1951–55)
* Hallvard Eika (1955–66)
* Johan A. Vikan (1966–69)
* Jan E. Mellbye (1969–74)
* Hans Haga (1974–80)
* Nils Valla (1980–87)
* Kåre Syrstad (1987–91)
* Bjørn Iversen (1991–97)
* Kirsten Indgjerd Værdal (1997–2002)
* Bjarne Undheim (2002–08 )
* Pål Haugstad (2008–09)
* Nils T. Bjørke (2009–14)
* Lars Petter Bartnes (2014–21)
* Bjørn Gimming (2021–)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Stortinget **·** Geni
 |
**Skogbrukets Kursinstitutt** (**Skogkurs**) er en norsk landsdekkende organisasjon som har til formål å formidle kompetanse og informasjon om skog- og naturbruk til skogeiere, næringsutøvere og skoleverk.

Skogkurs ble stiftet i 1958 etter initiativ av Det norske Skogselskap, og er organisert som en forening med 36 skogbruksorganisasjoner og -institusjoner som medlemmer. Olav Bjella (organisasjonssjef i Viken Skog SA) er styreleder og John Are Lindstad er administrerende direktør.

Skogkurs har ca. 25 fast ansatte og holder til i Mjøsbrygga i Brumunddal. I tillegg er det 35 deltidsansatte instruktører, som er lokalisert over hele landet.

Skogkurs utvikler og arrangerer kurs innen skogfaglige temaer og jakt- og viltforvaltning. Kursene har ulik varighet og omfang, og gjennomføres både som fysiske samlinger og som nettkurs. I tillegg til å utvikle og gjennomføre kurs og konferanser, utfører Skogkurs ulike konsulenttjenester og prosjektoppdrag innen- og utenlands.

Skogkursinstruktørene tilbyr kurs myntet på skogeiere, skogsarbeidere og skogsmaskinførere. Kursene gjennomføres lokalt, og ledes av lokale instruktører.

Skogkurs har også ansvaret for utvikling og drift av undervisningsprogrammet «Lære med skogen», som er et naturlæreprogram bygget opp som et tverrfaglig, pedagogisk hjelpemiddel. «Lære med skogen» tilbyr undervisningsopplegg fra barne- til ungdomstrinnet.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Kurstilbud
* Lære med skogen
**Snøfugl forlag** er et mindre norsk bokforlag, etablert i 1972, drevet av Åsmund Snøfugl. Virksomheten holder til i Melhus i Trøndelag. Forlaget har gitt ut mer enn 400 bøker (fram til 2016).

Virksomheten startet med utgivelsen av romanen *Tid i aske* av den indiske forfatteren Debabrata Rej, oversatt til norsk i 1972. Siden har forlaget gitt ut både skjønnlitteratur og dokumentarer, hovedsakelig fra norske forfattere. 

Innen skjønnlitteratur har Snøfugl blant annet utgitt Gabriel Brovold, Anders O. Klakegg, Ragnhild Magerøy, Anne B. Ragde, Fredrik Skagen, Johan Snøfugl, Ingvald Svinsaas og Asbjørn Øksendal. Dokumentarer spenner fra lokalhistoriske bøker fra ulike deler av landet til internasjonal historie, som en rekke bøker fra krigstida. 

De fleste bøkene er publisert i opplag på rundt 1000 eksemplarer, av og til 2-3000. Forlagets «bestselger» har fram til 2016 vært boka *Rinnans sønn*, skrevet av Henry Rinnans sønn Roar Baglemo.

Snøfugl forlag er medlem av Den norske forleggerforening.

Kilder
------

* «Hobby, arbeid og glede», *Norsk Tidend* nr 3 2016, side 22-23.

Eksterne lenker
---------------

* Snøfugl forlag

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
På Tjøme beiter utgangarsau flere øyer og landskapsvernområder for å hindre tilgroing.  Foto: Karl Ragnar Gjertsen 
*Må ikke forveksles med Klovningen på Svalbard.*
**Kløvningen** er ei øy i Færder kommune i Vestfold fylke. Kløvningen ligger helt sør i kommunen, sør for Hvasser. Øya har ingen bebyggelse, og har aldri hatt fast bosetning. 

Navnet har Kløvningen fått fordi den topografisk nesten er delt to sett fra sjøen. Kløvningen er ei populær øy for båtfolket i Ytre Oslofjord. Havneområdet er registrert kulturminne.

Kløvningen ble i 2013 en del av Færder nasjonalpark, og øya var tidligere i Ormø-Færder landskapsvernområde.

* Kart fra grevskapsmålingene 1812 som viser søndre del av Hvasser med «Uhle Holmen», «Kløvningen» med mer. Foto: Lieutenant Ring, KartverketKart fra grevskapsmålingene 1812 som viser søndre del av Hvasser med «Uhle Holmen», «Kløvningen» med mer. Foto: Lieutenant Ring, Kartverket

* Fortegna panoramabilde fra Vadholmen sør på Hvasser med utsyn sørover  ytterst i oslofjorden, mot Torskjæra (til venstre) og øyene Kløvningen (midt i bildet) og Uleholmen, mot badeplassen ved Krøkle rett sør for Sønstegård, og Tjønneberget bak (til høyre). Foto: mars 2021Fortegna panoramabilde fra Vadholmen sør på Hvasser med utsyn sørover ytterst i oslofjorden, mot Torskjæra (til venstre) og øyene Kløvningen (midt i bildet) og Uleholmen, mot badeplassen ved Krøkle rett sør for Sønstegård, og Tjønneberget bak (til høyre). Foto: mars 2021

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* «Kløvningen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Lands Museum** er et museum for natur, kultur og historie for Nordre Land og Søndre Land kommuner i Innlandet fylke. Museet ligger i Dokka, ved nordenden av Randsfjorden og Dokkadeltaet naturreservat.

Museet ble opprettet i 1927, og gikk i 2004 sammen med Hadeland Folkemuseum inn i Randsfjordmuseet. 

Lands Museum er et 40 mål stort senter innen kultur- og naturhistorie som befinner seg i Landregionen. I friluftmuseet fins rundt 40 bygninger, den eldste fra 1630 og den yngste fra ca. 1924. Disse er historiske bygninger som gjenspeiler områdets gamle bondekultur gjennom århundrene. Det varierer fra storgårder til husmannsplasser og skogsarbeiderkoier. Blant dem er et hus fra 1700-tallet fra Thomle gård, som har rokokkomalerier av kunstneren Peder Aadnes (1739–92). Videre faller en restaurert husmannsplass i Ringelia i Søndre Land, og en utløe i Dokkadeltaet under museet. Museet spiller også en rolle i Grønvold sag og mølle i Torpa.

Museet har et amfi som muliggjør konserter, teater- og filmforestillinger. Dette er også et av stedene der innbyggerne i Land samles 17. mai. Et annet nytt bygg er teateret. Dette ble bygget i forbindelse med markeringen av årtusenskiftet. I museets administrasjonsbygning finnes skiftende utstillinger. 

Lands Museum eier også Brustuen Elektrisitetsverk.

Eksterne lenker
---------------

* www.randsfjordmuseet.no

  


| * v
* d
* r
Nordre Land kommune i Land landskap |
| --- |
| Natur og friluftsliv | Dokka **·** Dokkfløyvatnet **·** Etna **·** Randsfjorden **·** Spåtind **·** Synna **·** Synnfjorden |
| Severdigheter og kultur | Haugner kirke **·** Lunde kirke **·** Nordsinni kirke **·** Vølstad kirke **·** Østsinni kirke **·** Åmot kirke **·** Lands Museum |
| Skoler og utdanning | Dokka barneskole **·** Torpa barne- og ungdomsskole **·** Dokka ungdomsskole **·** Dokka videregående skole |
| Næringsveier | Brustuen Elektrisitetsverk **·** Åvella kraftverk |
| Historie og samfunn | Helleristningene ved Møllerstufossen |
| Oversikter og diverse | Dokka flyplass, Tomlevold **·** Fylkesvei 2416 **·** Fylkesvei 2424 **·** Fylkesvei 2428 **·** Fylkesvei 2430 **·** Fylkesvei 2432 **·** Fylkesvei 2442 **·** Grunnkretser **·** Liste over gårder |
| Tettsteder og grender | Dokka |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
*For den britiske filmen fra 2017, se Snømannen. For den britiske tegnefilmen fra 1982, se Snømannen (tegnefilm)*

***Snømannen*** er Jo Nesbøs syvende roman om politiførstebetjent Harry Hole, gitt ut i 2007. Nesbø mottok Bokhandlerprisen for andre gang for denne boken.

Handling
--------

Boken handler om Harry Hole, som oppdager en merkelig sammenheng mellom oppsiktsvekkende mange forsvinningssaker de siste ti årene. Fellestrekkene er at de er gifte kvinner med barn, og at de alle har forsvunnet på senhøsten - akkurat rundt årets første snøfall. Sammen med sin nye kompanjong i politiet, Katrine Bratt, kommer Harry på sporet av en seriemorder som dreper kvinner og lager snømenn.

I tillegg handler boken om Harrys forhold til hans store kjærlighet; Rakel, og hennes sønn; Oleg, samt hennes nye kjæreste, legen Mathias Lund-Helgesen. 

Handlingen i *Snømannen* er lagt til Oslo og Bergen. Også i denne boken bruker Nesbø flere lenker tilbake til tidligere saker om Harry Hole. Eksempelvis nevnes stedsnavnet «Toowoomba» flere ganger både i *Flaggermusmannen* og *Snømannen*.

Filmatisering
-------------

Utdypende artikkel: Snømannen (spillefilm)

Filmatiseringen av boken har vært et tema omtrent siden den kom ut. Etter mye om og men gav Jo Nesbø til slutt etter og solgte rettighetene til filmatiseringen til produksjonsselskapet Working Title. Det lå lenge i kortene at stjerneregissør Martin Scorsese skulle stå for regien etter Nesbøs eget ønske. Han ble annonsert offisielt som regissør, men ga fra seg oppgaven. Han ble imidlertid sittende som eksekutiv produsent for filmen. Filmens regi gikk til slutt til svenske Tomas Alfredson som slo gjennom i Hollywood med spionthrilleren *Tinker Tailor Soldier Spy* (også produsert av *Working Title*). Filminnspillingen startet i Oslo i januar 2016, og rollen som Harry Hole spilles av tysk-irske Michael Fassbender.

Filmen hadde premiere fredag 13. oktober 2017.

Referanser
----------

1. ↑  Beaton, Connor. «Alfredson takes on Nesbø’s Snowman». *The Targe*. Arkivert fra originalen 2. mai 2014. Besøkt 30. april 2014.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. mai 2014. Besøkt 11. oktober 2014.
2. ↑  NRK. «Ny skuespiller bekreftet til «Snømannen»». *NRK*. Besøkt 24. januar 2016.
3. ↑  «Snømannen (The Snowman) - 2017». *Filmweb.no*. Besøkt 3. oktober 2017.

Eksterne lenker
---------------

* *Snømannen* på Aschehougs hjemmeside[*død lenke*]


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** BBC Things
 |
Kartet viser utbredelsen av kløyvd infinitiv i norske dialekter. Det lyseblå området har infinitiv på -e i overvektsord og -a i jamvektsord, det mørkeblå området apokope i overvektsord og utstrakt bruk av jamning i jamvektsord. Resten av landet har samme ending i alle infinitiver (enten -e eller -a).
**Kløyvd infinitiv** er et spesielt mønster for infinitivsformer av verb i dialekter på Østlandet, i Trøndelag og enkelte svenske innlandsbygder. Avgjørende for alle disse dialektene er at infintivsendelsen er ulik på grunn av en historisk prosess som kalles jamvekt. Jamvektsloven har virka som følgende:

* Ord med noe annet enn to stavinger berøres ikke. Tostava ord deles opp i jamvektsord og overvektsord.
* **Overvektsord** er ord som i norrønt hadde lang eller overlang rotstaving, som vil si enten lang vokal eller lang konsonant i rotstavinga; overlange rotstavinger hadde både lang vokal og lang konsonant. Overvektsorda fikk etter hvert bare trykk på rotstavinga. Infinitivsendinga, som i norrønt var -a, ble dermed trykklett og redusert til -e. Apokope har i enkelte dialekter sørga for at den har blitt helt borte (se kartet til høyre).
* **Jamvektsord** er ord som hadde kort rotstaving i norrønt, det vil si både kort vokal og kort konsonant. Disse orda fikk etter hvert likt trykk på begge stavingene og infinitivsendinga unngikk å bli trykklett. Den holdt seg som -a, men i enkelte dialekter har jamning gjort begge vokalene i jamvektsorda likere. I enkelte trønderske dialekter heter det for eksempel *vårrå*, mens det på østlandsk gjerne heter *værra*.

På Østlandet slutter verbene enten på -a eller -e i infinitiv. Eksempler på verb med a-endelse i østnorsk er *å værra*, *å eta* og *å komma*, mens *å sparke*, *å kaste* og *å finne* er eksempler på verb med e-endelse. I trøndersk fører apokope-fenomenet til at e-endelsen i overvektsordene faller helt bort, mens jamvektsordene ofte har jamning.

Tendensen nå for tida er at bruken av kløyvd infinitiv går tilbake, særlig i de største byene. Om lag 3 % av informantene fra Oslo vest og 14 % av informantene fra Oslo øst bruker, ifølge en undersøkelse, kløyvd infinitiv.[] Undersøkelsen viser derimot at a-endingene er på frammarsj i Oslo og konklusjonen i undersøkelsen er at skilnader i Oslo-språket jamnes ut.

Kløyvd infinitiv i skriftspråket
--------------------------------

Kløyvd infinitiv var ikke en del av Ivar Aasens nynorsknormal, men ble innført som sideform i nynorsk i rettskrivningen av 1917. I bokmål ble kløyvd infinitiv tillatt som sideform i 1938, men tatt ut igjen rettskrivingen av 2005 fordi den har vært lite i bruk. Spor etter dette fantes fortsatt i Bokmålsordboka på nett, for eksempel ved søk etter stal (av *å stela*).

Se også
-------

* Jamvekt
* Jamning
* Splittinfinitiv

Referanser
----------

1. ↑  Kristiansen, Nina (14. mars 2008): «Oslo-språket blir likere» Arkivert 2008-03-19, hos Wayback Machine. *Forskning.no*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Daniel Andreas Danielsen** (født 17. september 1879 i Dypvåg, død 4. april 1957) var en norsk lærer og rektor ved Hornnes landsgymnas.

Liv
---

Han var sønn av skipsfører Mads Danielsen (1845–1921) og Anne Martine Pedersdotter, og vokste opp på Askerøya. Etter middelskoleeksamen i Tvedestrand ble han elev ved Hauges minde i Kristiania og tok *examen artium* som privatist. Som gymnasiast var han venn med Adolf Hoel. Fra 1898 studerte han realfag og fullførte studiene i 1903.

Samme år ble han ansatt som adjunkt ved Kristiansand katedralskole. I 1923 ble han ansatt som rektor ved Hornnes landsgymnas, som da ble offentlig skole. Han hadde denne stillingen til 1950.

Ved siden av arbeidet i skolen interesserte Danielsen seg for botanikk, geologi og lokalhistorie. Han utga en rekke avhandlinger om geologien på Sørlandet, særlig kvartærgeologi. Han skrev også om sørlandske stedsnavn, og oversatte lærebøker til nynorsk. I *Syn og Segn* skrev han populærvitenskapelige artikler. Fra 1910 til 1918 var han formann i Kristiansand mållag. Han var også medlem av bystyret i Kristiansand.

Referanser
----------

1. ↑   Norsk biografisk leksikon, www.nb.no, besøkt 13. januar 2021[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* *Studentene fra 1897*. Kristiania. 1922.
* *Studentene fra 1897*. [Bergen]: [s.n.] 1948.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**Georg Carl Amdrup** (født 19. november 1866 i København, død 15. januar 1947 samme sted) var en dansk sjøoffiser, viseadmiral og polarforsker.

Amdrup ble offiser i 1888 og utnevnt til kaptein i 1905. Fra 1898 til 1900 ledet han Carlsbergfondets ekspedisjon til Øst-Grønland med formål å kartlegge og undersøke de til da helt uutforskede kyststrekningene mellom Tasiilaq og Scoresbysund. Ekspedisjonens resultater ble publisert i  *Meddelelser om Grønland*, XXVII-XXIX.

Amdrup ble hedret for disse reisene med blant annet Fortjenstmedaljen i gull og Det Kongelige Danske Geografiske Selskabs gullmedalje. Han var Storkorsridder av Dannebrog og Dannebrogsmann.

Amdrup ga råd til Ludvig Mylius-Erichsen og anbefalte Danmarkekspedisjonen til Grønlands nordøstkyst 1906–1908, der han i 1906 ble medlem av komiteen og utga en beretning om denne ekspedisjonen i *Meddelelser om Grønland*, XLI.

Fra 1905 var Amdrup adjutant hos prins Valdemar og inntrådte i 1913 i *Kommissionen for ledelsen af de geologiske og geografiske undersøgelser i Grønland* (fra 1931: *Kommissionen for videnskabelige undersøgelser i Grønland*), der han var formann 1930–1931. Han ble utnevnt til kommandør i 1916, kontreadmiral i 1925 og viseadmiral i 1927. Amdrup var medlem av redaksjonen for *Grønland i tohundredåret for Hans Egede's landing* 1921 (*Meddelelser om Grønland*, LX og LXI).

Den 12. februar 1904 ektet han Alma f. Bloch (1883–1917), datter av maleren Carl Bloch og hustru Alma f. Trepka.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 117762407, besøkt 14. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Dansk biografisk leksikon, oppført som G.C. Amdrup, Dansk Biografisk Leksikon-ID G.C.\_Amdrup[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3 4 5   Dansk Biografisk Leksikon-ID G.C.\_Amdrup, besøkt 31. mai 2023[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.gravsted.dk[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* *Kraks Blaa Bog 1929*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Jim Irons - forsker på Landsat 8 – NASA Goddard Space Flight Center.
Landsat 7, sendt opp i 1999.
**Landsat-programmet** er en rekke satellitter som siden 23. juli 1972 har tatt bilder av jorden. Den første satellitten ble kalt *Earth Resources Technology Satellite*, men navnet ble etter hvert endret til Landsat. Den nyeste (pr 2014) satellitten, Landsat 8, ble sendt opp 11. februar 2013. Instrumentene på Landsat-satellittene har tatt millioner av bilder. Disse bildene, arkiverte i USA og ved Landsat-stasjoner rundt om i verden, er en ressurs for forsking på globale endringer og blir brukt innen jordbruk, kartografi, geologi, skogbruk, områdeplanlegging, overvåking og utdanning.

Referanser
----------

1. ↑  Short, N.M. «The LANDSAT Tutorial Workbook: Basics of Satellite Remote Sensing». *NASA Reference Publication 1078*. NASA. Besøkt 10. juli 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Landsat – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Landsat heimeside
* Landsat NASA hjemmeside
* Landsat.org

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Landsarkivet for Sjælland, Lolland-Falster og Bornholm** (eller **Landsarkivet for Sjælland**) lå på Nuuks Plads på Nørrebro i København og var en del av Statens Arkiver. 

30. mars 1889 vedtok Rigsdagen i Danmark at det skulle opprettes tre landsarkiver i provinsen. Landsarkiverne i Viborg, Odense og København ble heretter oprettet som underavdelinger av Rigsarkivet, hvoretter Landsarkivet for Sjælland åpnet i 1893.

Bygninger
---------

Arkivets eldste bygninger er oppført i nasjonalromantisk stil og er tegnet av Martin Nyrop. De bestod av to adskilte deler; det store arkivhus og en villa til arkivarens tjenestebolig, lesesal og bokbinderi. De to bygningsdelene var forbundne via en lukket overgang.

På 1960-tallet ble det bygget nytt i form av en magasinbygning som en skiferbekledd sarkofag parallelt med den gamle bygning. Den var tegnet av Eva og Nils Koppel.

I 2012 blev Landsarkivet lagt sammen med Rigsarkivet.

Referanser
----------

1. ↑  «landsarkiv | Gyldendal - Den Store Danske». *denstoredanske.dk* **(dansk)**. Besøkt 11. desember 2019.
2. ↑  Jørgensen, Harald (1977). *Landsarkivet for Sjælland, Lolland-Falster og Bornholm og hjælpemidlerne til dets benyttelse* (PDF). København. s. 10. ISBN 87-7472-0341.
3. ↑  «Arkitekt: Velfærdens arkitektur står for fald». *Politiken* **(dansk)**. 8. mai 2017. Besøkt 11. desember 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Daniel Eie** (født 24. april 1889 i Kristiania, død 28. mai 1961) var en norsk idrettsleder. Som barn var han medlem av idrettsklubbene Spring og *Løp*, men fra 1905 representerte han Ski- og Fotballklubben Lyn. Eie var president i Norges Fotballforbund i periodene 1915–1918 og 1926–1928, og han var formann i Norges Landsforbund for Idrett fra 1932 til 1936. Fra 1926 representerte han Norge i Fifa, og i 1938 ble han valgt inn i styret i organisasjonen. Han var dessuten formann i Lyn i to perioder.

Eie dømte cupfinalen i 1914. I 1917 tok han initiativet til et banefond som skulle sørge for gressbaner rundt om i Norge, og i 1918 var han den første som ble tildelt fotballforbundets gullmerke.

Eie tok eksamen ved Kristiania Handelsgymnasium i 1907 og var utdannet ingeniør ved Horten tekniske skole (1907–1908) og Darmstadt tekniske universitet (1912–1913).

Referanser
----------

1. 1 2  Finn Gustavsen, red. (1936). *Lyn gjennem 40 år*. Drammen. s. 94-95, 181, 215.
2. 1 2 3  Petter Larsen (1977). *75 norske fotballår: Norges Fotballforbund 1902-1977*. Oslo. s. 305, 308, 372.
3. ↑  Horten tekniske skole (1930). *75 års biografisk jubileumsstidsskrift. Horten tekniske skole 1855–1930*. Horten. s. 266.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Daniel Eie – Olympedia Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Våpenskjoldet til den britiske regjeringen
**Storbritannias regjering** er den utøvende makt i Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland. Regjeringen ledes av statsministeren og et antall ministre som utnevnes av monarken. Siden innføringen av parlamentarismen er regjeringen avhengig av Parlamentets tillit. Omkring 20 av de mest fremtredende ministrene er medlem av Kabinettet, den sentrale delen av regjeringen, som fungerer som den utøvende delen av Det kongelige råd.

Kabinettet
----------

Kabinettet er den sentrale delen av den britiske regjeringen, bestående av de mest fremtredende ministrene, de fleste sjef for et departement. Kabinettet ledes av statsministeren, selv om hans rolle gjerne beskrives som *primus inter pares* – først blant likemenn. Alle kabinettministrene er medlem av Det kongelige råd.

Departementer
-------------

Regjeringen består av et antall departementer, som finnes i to varianter. Den første typen departement ledes av en statsråd og dekker virksomhetsområder som krever direkte politisk overoppsyn. Statsråden har vanligvis tittelen *Secretary of State* og er medlem av Kabinettet. Den politiske ledelsen består videre av et antall underordnede ministre. Administrativt ledes departementet av en embetsmann med tittelen *Permanent Under-Secretary of State*, forkortet til *Permanent Secretary*.

Underlagt disse departementene er utøvende etater (*executive agencies*), som har en viss grad av uavhengighet og som styres politisk og strategisk av ett eller flere departementer.

Den andre formen for departementer dekker områder der direkte politisk styring anses å være unødvendig eller uklokt. Disse ledes av en høyere embetsmann, ofte med tittelen *Permanent Secretary*. Mange tilsynsmyndigheter er organisert på denne måten.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Members of the Cabinet of the United Kingdom – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Regjeringens nettsted (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Daniel Georg Ek** (født 21. februar 1983) er en svensk innovatør, gründer og bedriftsleder innenfor IT-bransjen. Ek er kjent for å ha grunnlagt Spotify, en nettbasert musikktjeneste som tilbyr muligheten å kunne lytte på «strømmet» musikk.

Bakgrunn og virke
-----------------

Daniel Ek vokste opp i Rågsved i Stockholm med sin enslige mor og startet allerede i grunnskolen å utvikle sin kunnskap innen IT og blant annet etablere bedrifter for å lage billigere hjemmesider for forskjellige næringsvirksomheter med sine kamerater som ansatte. I 1999, 16 år gammel, søkte han arbeid på det da nesten helt nyetablerte Google. Da han fikk til svar «kom tilbake når du har tatt en høyere eksamen» bestemte han seg i frustrasjon for å i stedet konkurrere med dem og skape en egen, enda bedre søkemotor.[] Da han ikke selv lyktes løse denne overveldende oppgaven, la han ut sitt ferdige grunnleggende arbeid på Internett og tilbød andre å via åpen kildekode bidra til å fullføre et sluttresultat (som senere kom å gå inn i systemet for Yahoo Finance).[]

### Spotify

Inspirert av den tidligere anerkjente piratmusikkdelingstjenesten Napster, begynte han å tenke på en mulig ny løsning for musikkdistribusjon. I løpet av tiden i TradeDoubler hadde han blitt kjent med styreformann Martin Lorentzon, og de to begynte å utvikle en løsning, som de startet i 2006, et musikkmeglerselskap via Internett, kalt Spotify med Daniel Ek som administrerende direktør og med viktig teknisk innsats av blant annet Ludvig Strigeus. Helt fra starten var tanken å inkludere de store plateselskapene med flere som partnere og medeiere i virksomheten, og etter lange forhandlinger klarte de å fullføre denne planen og lanserte i 2008 tjenesten for musikkunder i Sverige og Europa. Etter ytterligere lange forhandlinger og forsinkelser, og med nytt samarbeid med blant annet Facebook og Napster-gründer Sean Parker, ble Spotify lansert i Nord-Amerika sommeren 2011.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Daniel-Ek, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   Sveriges befolkning 2000, oppført som Ek, Daniel Georg, besøkt 15. oktober 2022[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000030740, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Companies House, person-ID på Companies House AVfmq8W52A5-5h3K3DedQSKcI3U, besøkt 31. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   www.thelocal.se[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.today.com[Hentet fra Wikidata]
7. 1 2  «Här är historien om Spotify». *Internetmuseum* **(svensk)**. Besøkt 30. januar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Daniel Ek – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Daniel Ek på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Daniel Ek hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Daniel Ek på Twitter Rediger på Wikidata
* (en) Crunchbase
* (en) Forbes 16. januar 2012, «Spotify's Daniel Ek: Most Important Man inn Music»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LIBRIS **·** NKC **·** BBC Things **·** Munzinger (iba)
 |