**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Bernt Brendemoen** (1949–2024) var en norsk turkolog og professor ved Universitetet i Oslo.

Biografi
--------

Han vokste opp på Oppsal i Oslo. Fra 1967 til 1974 studerte han klassisk filologi og tyrkiske studier ved Universitetet i Oslo. Fra 1974 til 1976 oppholdt han seg i Istanbul der han fortsatte å studere turkologi ved universitetet i Istanbul ved siden av forskning i arkivene ved *Topkapı Sarayi*. 

I 1977 avla han magistergradseksamen med en oppgave om tyrkisk transkripsjonstekster fra Topkapipalasset i Istanbul. Deretter mottok han et forskningsstipend fra Forskningsrådet. I 1982 ble han amanuensis i tyrkiske studier ved Universitetet i Oslo og førsteamanuensis i 1989. I 1991 var han professor i turkologi ved Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main, og fra 2001 til 2002 ved Johannes Gutenberg-Universität i Mainz.

I august 2001 ble han dr.philos.. Året etter ble han utnevnt til professor i tyrkiske studier ved Universitetet i Oslo. I 2019 gikk han av med pensjon, men fortsatte å forske og være virksom i det internasjonale forskningsmiljøet.

Han var medlem av Det norske videnskapsakademiet og var en av redaktørene av tidsskriftet *Turkic Languages* (Harrassowitz) og av *Encyclopedia of Turkic Languages and Linguistics* (Brill).

Forskning
---------

Brendemoens forskningsområder omfattet tyrkisk lingvistikk og litteratur. I sin doktoravhandling studerte han dialektene på den østlige delen av Svartehavskysten. Studien kastet blant annet også lys over historiske befolkningsendringer i regionen. Han oversatte også til norsk flere av nobelprisvinneren Orhan Pamuks bøker.

Brendemoen er blitt kalt en *köprücü*, som betyr «brobygger». Dette henspilte på at han ble ansett som en forsker som ønsket å bygge broer mellom tyrkisk og indoeuropeiske språk, særlig norsk. Disse broene utgjør lingvistiske konstruksjoner med utgangspunkt i en overbevisning om at forsøkene på å forstå tyrkisk språk og kultur må være basert på språkkompetanse.

Viktige bidrag til tyrkisk språkhistorie er Brendemoens studier i «transkripsjons­tekster» – tekster skrevet med det latinske alfabet under den osmanske periode. Han diskuterer dette fenomenet både i sin magistergrad (1977) og i senere studier. I 2016 publiserte han sin seneste undersøkelse av transkripsjonstekster, i dette tilfelle en blanding av tyrkisk og tysk.

Mest sentralt i Brendemoens forskning sto tyrkisk dialektologi. Interessen for gresk-tyrkisk språkkontakt fikk han til å interessere seg for tyrkiske dialekter langs østkysten av Svartehavet, tyrkiske dialekter som snakkes i Trabzon-provinsen. Fra 1978 og framover utførte han omfattende feltarbeid i denne provinsen og publiserte en rekke artikler om morfologiske, syntaktiske og leksikalske trekk ved disse dialektene.  I 2002, utkom hans banebrytende arbeid i to bind, *The Turkish dialects of Trabzon. Their phonology and historical development*. Verket omfatter en syntese av hans lingvistiske, folkloristiske og historiske forskning i språkvarianter i talt tyrkisk i Trabzon-provinsen og delvis i Rize. Brendemoen viser at disse tyrkiske dialektene har bevart svært arkaiske trekk og samtidig oppviser en mengde innovasjoner som følge av innflytelse fra fremmede språk, særlig gresk. Påvirkning fra ikke-tyrkiske språk er ofte ignorert i tyrkisk dialektologi. Brendemoens lingvistiske data belyser den middelalderske tyrkifisering i område, et fenomen som det knapt hadde vært skrevet om tidligere.

Om studiet av forekomster av gresk-tyrkisk språkkontakt spilte den mest sentrale rolle i Brendemoens forskning, må det nevnes at han også var en anerkjent ekspert på den såkalte Karamanli-litteraturen skrevet på tyrkisk i det greske alfabet av ortodokse kristne.[]

Brendemoens forskning omfattet også andre lingvistiske emner, som tyrkisk språkpolitikk der han bidro med flere artikler. Artikkelen *The Turkish language reform and language policy Turkey* (2022) ga oversikt over utviklingen av språkreform bevegelsen i Tyrkia der han diskuterte kulturelle aspekt ved reformen, argumenter for og imot, og metoder for å lage nye ord.

Brendemoen virket som mediator mellom tyrkisk og norsk språk og litteratur. Sammen med Even Hovdhaugen skrev han det første tyrkiske grammatikkverket som er utkommet i Skandinavia; boken ble utgitt i 1992. Senere ga han ut ordbøkene Tyrkisk-Norsk og Norsk-Tyrkisk, som Brendemoen skrev sammen med andre, særlig Sinan Çorbacıoğlu (2013).

Brendemoens oversettelse av fem av Orhan Pamuks romaner har vært av stor betydning for kunnskapen om forfatterskapet i Skandinavia.[]

Utgivelser (utvalg)
-------------------

* 1977: *Tyrkiske transkripsjonstekster i Topkapı Sarayı i Istanbul* [‘Turkish transcription texts in the Topkapi Palace in Istanbul’]. Masteravhandling, Universitetet i Oslo.
* 1992: *Tyrkisk grammatik*. Medforfatter: Even Hovdhaugen. Oslo: Universitetsforlaget. (flere utgaver)
* 1998: «Einige Bemerkungen über die Wortstellung in anatolischen Dialekten». I: Demir, Nurettin & Taube, Erika (red.) *Turkologie Heute – Tradition und Perspektive*. Wiesbaden: Harrassowitz. 1998. 27–46.
* 2002: *The Turkish Dialects of Trabzon. Their Phonology and Historical Development* 1–2. (Turcologica 50). Wiesbaden: Harrassowitz.
* 2006: «Aspects of Greek-Turkish language contact in Trabzon» I: Boeschoten, Hendrik & Johanson, Lars (red.) *Turkic Languages in Contact.* (Turcologica 61). Wiesbaden: Harrassowitz. 2006. 63–73.
* 2011: «Objekter i romanen. Orhan Pamuk og den materielle verden». I: *Materiell Kultur & Kulturens Materialitet.* Oslo: Novus. 81–97.
* 2013: *Tyrkisk-norsk ordbok*. Medforfatter: Sinan Çorbacıoğlu. Oslo: Sypress.
* 2013: «Trabzon ağızlarındaki soluksuz ötümsüz patlayıcı ünsüzler (Unaspirated and voiceless consonants in Trabzon dialects)». *Dilbilim Araştırmaları Dergisi* 1: 195–205.
* 2014: «Some remarks on the infinitive in *-mA* in 17th century Ottoman Turkish». I: *Turcology and Linguistics. Éva Ágnes Csató Festschrift*. Ankara: Hacettepe Üniversitesi. 103–113
* 2016: «Transcription texts in Topkapı Sarayı revisited». I: Csató, Éva Á. et al. *Spoken Ottoman in Mediator Texts*. (Turcologica 106). Wiesbaden: Harrassowitz. 61–73.
* 2016: «Karamanlidic literature and its value as a source for spoken Turkish in the 18th and 19th centuries». *Turkic Languages* 20: 5–25.
* 2017: «Pamuk en Scandinavie» I: Basch, Sophie & Göle, Nilüfer (red) *Cahier Pamuk*. Paris: Éditions de L’Herne. 115–120.
* 2020: «The Eighth International Congress of Orientalists held in Stockholm/Uppsala/ and Christiania (1–14 September 1889), and its echo in Turkish literature». I: Csató, Éva Á. et al. (red.) *Turcologica Upsaliensia. An Illustrated Collection of Essays* Leiden: Brill. 129–144.
* 2022: The Turkish Language Reform. In Johanson, Lars & Csató, Éva Á. (red.) *The Turkic Languages* London & New York: Routledge. 231–235.
* 2022: «Turkish dialects» I: Johanson, Lars & Csató, Éva Á. (red.) *The Turkic Languages.* London & New York: Routledge. 224–230.
* 2023: «Turkish dialects: Eastern Black Sea Coast» I: *Encyclopedia of Turkic Languages and Linguistics Online.* Hovedredaktør: Lars Johanson. 2023.

Oversettelser
-------------

* Orhan Pamuk: *Svart bok*. (Originaltittel: *Kara kitap*) Oslo: Gyldendal, 1994. ISBN 8205221413
* Orhan Pamuk: *Mitt navn er Karmosin*. (Originaltittel: *Benim adım Kırmızı)* Oslo: Gyldendal, 2004. ISBN 9788205329133
* Orhan Pamuk: *Byen og minnene* (Originaltittel: İstanbul – *Hatıralar ve şehir*). Oslo: Gyldendal. 2006 ISBN 9788205492400
* Orhan Pamuk: *Uskyldighetens museum* (Originaltittel: *Masumiyet müzesi*). Oslo: Gyldendal, 2010. ISBN 9788205378032
* Orhan Pamuk: *Noe fremmed i mitt sinn* (Originaltittel: *Kafamda bir tuhaflık*). Oslo: Gyldendal. 2016 ISBN 9788205470804

Litteratur
----------

* Csató, Éva Á. & Ims, Gunvald & Parslow, Joakim & Thiesen, Finn & Türker, Emel (Hrsg.): *Turcological letters to Bernt Brendemoen.* Oslo: Novus, 2009.
* Csató, Éva A. & Parslow, Joakim & Türker, Emel & Wigen, Einar (Hrsg.): *Building bridges to Turkish. Essays in honour of Bernt Brendemoen.* (Turcologica 116.) Wiesbaden: Harrassowitz, 2018.

Referanser
----------

1. ↑   wang.vareminnesider.no, besøkt 12. mars 2024[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Emel Túrker, Joakim Parslow, Gunvald Axner Ims og Einar Wigen: *Bernt Brendemoen (1949-2024)* - Minneord i Aftenposten 8. april 2024

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Bernt Brendemoen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* (no) Publikasjoner av Bernt Brendemoen i BIBSYS
* Hjemmeside ved Universitetet i Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** CRIStin
 |