**Veszprém** (tysk *Weißbrunn*, slovakisk *Vesprím*, kroatisk *Vesprim, Besprim*, serbisk *Vesprim* eller Весприм) er en av de eldste byene i Ungarn, og var en viktig middelalderby. I dag har den over 60 000 innbyggere og er hovedstad for fylket Veszprém. 

Byen ligger rundt 15 km nord for Balatonsjøen, og rundt 110 km fra Budapest med bil. Den vesle elva Séd renner gjennom byen.

Historie
--------

Byport i Veszprém
Ifølge et lokalt sagn ble Veszprém grunnlagt på sju åser, på samme måte som Roma. 

Anonymus, notaren til kong Béla III, skrev at det alt sto en borg her da ungarerne først okkuperte området. Borgen var sannsynligvis en festning oppført av frankere på 800-tallet. Borgene i Veszprém, Esztergom og Székesfehérvár, var de første ungarske stenborgene som ble oppført i regjeringstiden til Géza, en tid da motteborger var mer vanlig. 

Byens navn stammer fra det slaviske ordet *Bezprym*, som opprinnelig var et personnavn. Byen ble oppkalt etter en høvding eller sønn av prinsesse Judit (eldste søster av St. Stefan), som slo seg ned her etter at hennes ektemann Boleslaus I av Polen landsforviste henne og sønnen.

Veszprém spilte en viktig rolle i arbeidet med å gjøre kristendom til den offisielle religionen i Ungarn. St. Stefan slo hæren til hovedmotstanderen sin, Koppány, nær Veszprém. Byen ble det første bispesetet i Ungarn i 1009 og erkebispesete i 1993. Fylket Veszprém var blant de første historiske fylkene i Ungarn. 

Under den mongolske invasjonen av Ungarn ble Veszprém beskyttet av borgen sin, som først ble revet ned etter ordre fra Habsburgmonarkiet i 1706.

Veszprém var blant de første ungarske byene som fikk eget universitet, med studier i blant annet jus og kunst, men universitetet ble totalødelagt under en brann i 1276, og Veszprém ble ikke universitetsby igjen før på 1900-tallet.

Eksterne lenker
---------------

* (hu) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Veszprém – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Veszprém – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Europeisk kulturhovedstad |
| --- |
| «City of Culture»1985–1999 | 
* 1985: Athen
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Vest-Berlin
* 1989: Paris
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lisboa
* 1995: Luxembourg
* 1996: København
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Stockholm
* 1999: Weimar

 |  |
| Milleniumsåret | 
* 2000: Avignon, Bergen, Bologna, Brussel, Helsingfors, Kraków, Praha, Reykjavík og Santiago de Compostela

 |
| «Capital of Culture»2001– | 
* 2001: Porto og Rotterdam
* 2002: Brugge og Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Luxembourg og Sibiu
* 2008: Liverpool og Stavanger
* 2009: Linz og Vilnius
* 2010: Essen, Istanbul og Pécs
* 2011: Tallinn og Åbo
* 2012: Guimarães og Maribor
* 2013: Košice og Marseille
* 2014: Riga og Umeå
* 2015: Mons og Plzeň
* 2016: San Sebastián og Wrocław
* 2017: Páfos og Aarhus
* 2018: Leeuwarden og Valletta
* 2019: Matera og Plovdiv
* 2020 og 2021: Galway og Rijeka
* 2022: Kaunas, Novi Sad og Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2024: Bodø og Tartu

 |
| *Se også:* Europeisk miljøhovedstad |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |