**Plutonium** er et radioaktivt grunnstoff med atomnummer 94 og atomsymbol **Pu**.

Historie
--------

Plutonium
Plutonium ble isolert og fremstilt første gang 14. desember 1940 av Dr. Glenn T. Seaborg, Edwin Mattison McMillan, J. W. Kennedy, og A. C. Wahl ved Berkely-universitet i California, USA. Fremstillingsmetoden var å bombardere 238**U** (uran) med deuterium:

{\displaystyle \mathrm {^{238}\_{\ 92}U\ +\ \_{1}^{2}D\longrightarrow \ \_{\ 93}^{238}Np\ +\ 2\ \_{0}^{1}n\quad ;\quad \_{\ 93}^{238}Np\ {\xrightarrow[{2,117\ d}]{\beta ^{-}}}\ \_{\ 94}^{238}Pu} }
Oppdagelsen ble holdt hemmelig på grunn av 2. verdenskrig.

Det nye grunnstoffet ble oppkalt etter dvergplaneten Pluto som på den tiden fremdeles ble betraktet som en planet. Opprinnelig vurderte Seaborg og de andre å kalle det nye grunnstoffet «ultinium» eller «extremium», fordi de trodde de hadde funnet det siste mulige grunnstoffet i periodesystemet.

Plutoniumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Plutonium tilhører actinoidene, og i ren form er det et sølv-hvitt metall. Når det oksiderer, får det et gulaktig belegg. Det har dårlig elektrisk og termisk ledningsevne og blir regnet som paramagnetisk. Plutonium er et reaktivt metall, og oksiderer lett i luft. Ved oppvarming reagerer det med de fleste ikke-metallene og vann, men ved romtemperatur blir det ikke angrepet av vann og basiske løsninger. I konsentrert salpetersyre dannes et passiviserende oksidsjikt som hindrer videre korrosjon. Plutonium løses opp av saltsyre og salpetersyre som inneholder fluorider.

På grunn av strålingen utvikler rent plutonium varme. 100 gram av isotopen 239**Pu** avgir omkring 0,2 Watt.

Plutonium regnes som det farligste kjente grunnstoffet. Det er ekstremt giftig kjemisk sett, i tillegg til at det er radioaktivt. Det samles i benmargen og er svært kreftfremkallende.

### Isotoper

Plutonium har ingen stabile isotoper. 20 isotoper er kjent, og de mest stabile er 244**Pu** med halveringstid 7,93 × 107 år, 242**Pu** med halveringstid 3,742 × 105 år, 239**Pu** med halveringstid 24 110 år, 240**Pu** med halveringstid 6 563 år, 238**Pu** med halveringstid 87,7 år, 241**Pu** med halveringstid 14,35 år, og 236**Pu** med halveringstid 2,858 år. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 50 døgn, og de fleste kortere enn 1 døgn. Isotopene 236**Pu**, 238**Pu**, 239**Pu**, 240**Pu**, 241**Pu**, 242**Pu**, 244**Pu** er spaltbare (fissile) – det vil si at kjernene kan spaltes spontant.

### Allotropiske former

Diagram som viser plutoniums allotropiske former
Plutonium har 6 allotropiske former ved normalt atmosfærisk trykk (en syvende eksisterer ved trykk over 40 GPa). Disse har sterkt varierende tetthet: 

**Allotropiske former ved atmospfæretrykk**| Form | Temperaturområde | Tetthet | Krystallstruktur |
| --- | --- | --- | --- |
| α-Pu | 0 K – 395 K | 19 770 kg/m³ | Monoklin primitiv |
| ß-Pu | 395 K – 479 K | 17 700 kg/m³ | monoklin basesentrert |
| γ-Pu | 479 K – 592 K | 17 140 kg/m³ | Ortorombisk flatesentrert |
| δ-Pu | 592 K – 730 K | 15 900 kg/m³ | monoklin basesentrert |
| δ1-Pu | 730 K – 749 K | 16 000 kg/m³ | tetragonal romsentrert |
| ε-Pu | 749 K – 914 K | 16 500 kg/m³ | kubisk romsentrert |
| flytende | 914 K – 3503 K | 16 630 kg/m³ | — |

CAS-nummer: 7440-07-5

Anvendelse
----------

Plutonium benyttes som brensel i atomreaktorer og i atomvåpen.

Se også
-------

* Periodesystemet
* Grunnstoffliste
* Isotoptabell
* Kreft
* Kreftfremkallende stoffer

Referanser
----------

1. ↑  Intervju med Dr. Seaborg
2. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for plutonium Arkivert 28. mai 2008 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |