«Jonas Lie» har flere betydninger.

Jonas Lie ble sammen med Henrik Ibsen, Bjørnstjerne Bjørnson og Alexander Kielland i Gyldendals forfatterreklame kalt «De fire store» i den realistiske litteraturen fra 1860- til 1890-tallet. På fotomontasjen er portrettet av Lie øverst til høyre.
Fra kirkegården i Stavern
**Jonas Lauritz Idemil Lie** (1833–1908) var en norsk forfatter og jurist. Han er kalt «hjemmets dikter» og hører til gullalderen i norsk litteratur. Sammen med Bjørnstjerne Bjørnson, Alexander Kielland og Henrik Ibsen, er Lie kjent som en av de fire store forfatterne fra tidsepoken realismen.

Liv og virke
------------

Han var embetsmannsønn og vokste opp i Hokksund og i Tromsø fra han var fem år gammel. Hans far ble sorenskriver i Sunnhordland i 1845, og familien flyttet til Husnes. I 1846 ble Jonas sendt til Fredriksvern for å utdanne seg til sjøoffiser, men måtte slutte fordi han var nærsynt og strøk til opptaksprøven. Han tok juridisk embetseksamen i 1858 og giftet seg med sin kusine Thomasine Lie i 1859. De hadde forlovet seg på Rundeholmen på Husnes i Kvinnherad i 1853. Paret fikk sju barn, hvorav to døde unge. Jonas møtte Bjørnson på Heltbergs studentfabrikk, og de ble nære venner. Han slo seg ned som sakfører på Kongsvinger, men spekulerte i trelast og fikk store økonomiske problemer. 

Han var bladutgiver og skrev dikt. Men det var først da han flyttet til Kristiania at han begynte å skrive for alvor. Lie var en mystiker og trodde på hemmelighetsfulle krefter i menneskesinnet. Jonas og Thomasine bodde mange år i Tyskland og i Paris (1882–1906); de flyttet tilbake til Norge i 1906. Han bodde i Oslo i tre år, og skrev i den perioden 23 noveller som aldri ble utgitt.

22. juli 1906 flyttet Thomasine og Jonas Lie inn i et hus i Stavern. Det fikk navnet Elisenfryd etter et landsted som Lies bestefar hadde i Trøndelag.

Lie utmerket seg først og fremst som romanforfatter og var en nyskaper såvel tematisk som formmessig. Han er sjødikteren fremfor noen i norsk litteratur, men dessuten den som innfører den impresjonistiske stilen, som finnes i virtuos utgave i mesterverket «Familien på Gilje» (1883).

Av sjøfortellingene Lie skrev kan en nevne «Lodsen og hans hustru» (1874) samt «Gaa Paa!» (1882). Han forfattet dessuten sosialt radikale familieromaner, hvor han satte «problemer under debatt», som for eksempel kvinnens stilling («Familien på Gilje» (1883) samt «Kommandørens døtre» (1886).

Ubevisste krefter, drifter, psykologisk dybdeboring samt det mystiske («Onde Magter» 1890 samt «Trold» 1891–1892) opptok ham også. Lie var en mangfoldig forfatter, liberal og moderne, men også sterkt tradisjonsbundet. Han var medstifter av Norsk Kvinnesaksforening i 1884.

Jonas Lie er oversatt til finsk av blant andre Lauri Soininen.

Priser og utmerkelser
---------------------

Kongen tildelte 21. januar 1904 Lie storkors av St. Olavs Orden «for udmærket virksomhed som digter».

Forfatteren Jonas Lie er hedret med gatenavn i flere norske kommuner.

Familie
-------

Han var onkel til forfatteren Bernt Lie, far til forfatteren Erik Lie. Han må ikke forveksles med sønnesønnen med samme navn, Jonas Lie, som var nazistisk politiminister i Norge under andre verdenskrig.

Se også
-------

* Elisenfryd

Bibliografi
-----------

* 1866: *Digte*
* 1870: *Den Fremsynte*
* 1872: *Tremasteren Fremtiden*
* 1872: *Fortællinger og Skildringer fra Norge*
* 1874: *Lodsen og hans Hustru*
* 1875: *Faustina Strozzi*
* 1878: *Thomas Ross*
* 1879: *Adam Schrader*
* 1880: *Grabows Kat*
* 1880: *Drammen og vakre historier derfra*
* 1880: *Rutland*
* 1882: *Gaa Paa!*
* 1883: *Livsslaven*
* 1883: *Familien paa Gilje*
* 1884: *En Malstrøm*
* 1885: *Otte Fortællinger*
* 1886: *Kommandørens døtre*
* 1887: *Et Samliv*
* 1888: *Majsa-Jons*
* 1889: *Digte*
* 1890: *Onde Magter*
* 1891: *Trold*
* 1892: *Hunnørnen*
* 1893: *Niobe*
* 1894: *Lystige Koner*
* 1895: *Naar Sol gaar ned*
* 1896: *Dyre Rein*
* 1897: *Lindelin*
* 1899: *Faste Forland*
* 1900: *Wullfie og Compani*
* 1901: *Naar Jerntæppet falder*
* 1903: *Ulfvungerne*
* 1905: *Østenfor Sol, vestenfor Maane og bagom Babylons Taarn!*
* 1909: *Havets Fantasier* (utgitt posthumt)

Referanser
----------

1. ↑   snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Jonas-Lauritz-Idemil-Lie, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0037220[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Vegetti Catalog of Fantastic Literature, Vegetti Catalog of Fantastic Literature NILF ID 13186[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Store norske leksikon, snl.no[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  Charles Dudley Warner, red. (1897) (på en), *Library of the World's Best Literature*, Wikidata Q19098835,
9. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 12165546r.
10. ↑   *CONOR.SI*, CONOR.SI-ID 107333475, Wikidata Q16744133
11. ↑  «Indbydelse til at indtræde i Norsk Kvindesags-Forening stiftet den 28de Juni 1884», *Bergens Tidende*, 18. november 1884

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jonas Lie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jonas Lie på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Jonas Lie hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Jonas Lie hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Jonas Lie hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (en) Jonas Lie på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Jonas Lie på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: arkiv etter Jonas Lie, bøker om Jonas Lie, bøker av Jonas Lie
* (no) Jonas Lie på Fjordgaten

|  |  |
| --- | --- |
|  | Jonas Lie – originaltekster av og om forfatteren fra Wikikilden |

 Wikiquote: Jonas Lie – sitater

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Wikistrinda **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Svenske Litteraturbanken **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC
 |