**Robert Bruce Cotton**, 1. baronett (født 22. januar 1570 eller 1571, død 6. mai 1631) var en engelsk adelsmann og politiker, og husket først og fremst som grunnleggeren av Cotton-biblioteket.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn og utdannelse

Cotton hadde aner i Huntingdonshire og ble utdannet ved Westminster School, hvor han ble interessert i oldtidsstudier under William Camden, og gikk siden på Jesus College i Cambridge hvor han tok en B.A. i 1585. Han startet med sine egne oldtidsnotater om lokal historie i Huntingdonshire og begynte å samle et bibliotek av gamle manuskripter.

### Karriere

Han gikk inn i Det engelske parlamentet som medlem for Huntingdon i 1601. Han bidro til å fremme institusjonen av tittelen baronett som et redskap for kong Jakob I av England å skaffe penger. Til tross for hans tidlige periode med kongens gunst hvor han selv ble gjort til baronett, var Cottons politikk basert hovedsakelig på «den hellige forpliktelse til kongen om å gi sin tillit til parlamentet», slik det er uttrykt i hans *The Dangers* (*Farene*) og i *Remedye* (*Botemiddel*, 1628) som var antirojalistisk i sitt vesen. Dokumentet ble fryktet at det ville bli benyttet for å støtte den parlamentariske saken og konfiskert i 1630 og først gitt tilbake til hans slektninger etter Cottons død.

Cotton-biblioteket var den rikeste private samlingen av manuskripter som noen gang var samlet, større enn selv det kongelige bibliotek. Cottons hus i nærheten av Palace of Westminster i London ble et møtested for oldtidsforeningen og av alle fremstående forskere i England. Biblioteket ble til slutt donert til den engelske nasjonen av Cottons barnebarn og er i dag en del av British Library.

Den fysiske organiseringen av Cotton-biblioteket blir fortsatt reflektert til henvisningen av manuskriptene i hans eie. Biblioteket var huset i et rom bestående av 26 fot langt og seks fot bredt fylt med bokhyller eller skap, hvert med en byste fra klassisk historie på toppen. Robert Cotton hadde organisert sitt bibliotek i henhold til hjørnet og hyllen til en bok. Han hadde byster av ulike romerske keisere i sitt bibliotek, og hans system fungerte i henhold til følgende skjema: «Keiser-Hyllenummer-Bok nummer», fra nederste nummer og til siste. Således var de to mest berømte manuskriptene fra Cotton-biblioteket henholdsvis «Cotton Vitellius A.xv» og «Cotton Nero A.x.» På Cottons egen tid betydde det «Gå til bysten av Vitellius, øverste hylle (A), og tell femten over» for *Liber Monstrorum* av *Beowulf-manuskriptet*, eller «Gå til bysten av Nero, øverste hylle, tiende bok» for manuskriptet som inneholdt alle verkene av *Perlepoeten* (*Pearl Poet*). I British Library blir disse to uerstattelige bøkene fortsatt katalogisert i henhold til disse numrene.

Referanser
----------

1. ↑   The Peerage person ID p34863.htm#i348623, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Sharpe, Kevin: *Sir Robert Cotton, 1586-1631: History and Politics in Early Modern England*, (Oxford University Press, 1979)

Eksterne lenker
---------------

* Sir Robert Bruce Cotton

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BNE
 |