En kløyvsag er best egnet til å sage på langs med trefibrene.
**Kløyvsaging** er saging hvor man sager med sagbladet på langs med trefibrene, i motsetning til kappsaging hvor sagbladet skjærer på tvers av trefibrene. En kløyvsag har tanngeometri som er optimalisert for kløyving langs trefibrene, i motsetning til en kappsag som hvor sagbladet er optimalisert for skjæring på tvers av trefibrene. 

I motsetning til en kappsag som skjærer vinkelrett på trefibrene fungerer en kløyvsag mer som en serie av små meiselslag som løfter av små biter av treflis.[*klargjør*]

Universalblader finnes på mange sager som selges i dag (såkalt «kapp- og kløyvsag»), og disse skal fungere til begge typer oppgaver, men rene kløyvblader og kappblader er fremdeles aktuelle når det gjelder spesialisert bruk, som for eksempel håndsager til møbelsnekring eller maskindrevne sager til sagbruk.

Som hovedregel vil verktøy som fungerer godt til kløyvsaging fungere dårlig til kappsaging. De fleste trearbeidere har derfor en bordsag til kløyvsaging, og en egen kapp- og gjærsag til kappsaging. Av samme grunn vil en håndsag laget for kløyvsaging være nærmest umulig å bruke til kappsaging.

Tanngeometri
------------

Sagblad til saging langs fibre har litt fremoverrettede tenner, mens sagblad til tverrved (saging på tvers av fibrene) har nøytrale tenner.

Eksempler på kløyvsager
-----------------------

### Håndsager

Noen bakksager til møbelsnekring har kløyvblader, mens andre har kappblad, avhengig av tiltenkt bruk.
Eksempler på håndsagtyper som fås med kløyvblad er (hånd)-kløyvsag, grindsag (som for eksempel kransag) eller finérsag.

Tømmer kan også kløyves med øks, men på grunn av at fibrene ikke ligger rett vil delingen vanligvis ikke følge en rett linje. Kvister vil også være et hinder.

### Maskindrevne sager

Kløyvsaging gjøres vanligvis med en bordsirkelsag. Andre typer elektriske sager som kan brukes er radialsag, båndsag og håndholdt sirkelsag.

I sagbruk er oppgangssagen den første kløyvsagen som tømmeret går gjennom, før det deles flere ganger av andre sager, og til slutt blir kappet til rette lengder med en kappsag. Små flyttbare sagbruk og løsninger med motorsag bruker også kløyvsaging for å lage tømmer.

Hver gang det gjøres et lite kløyv produseres det sagflis og operasjonen tar tid, og derfor kan det være økonomisk hensiktsmessig å gjøre færre operasjoner og bruke tynnere blader. Dette gir båndsagen en fordel over sirkel- og motorsager.

Typer kløyvsaging
-----------------

Kløyvsag kan brukes for å fremstille tømmer.   
Midten) Riftsaging, all saging skjer vinkelrett på trestammens senter - mest flis   
A) kvartsaging[] (engelsk: *quarter sawing*) - høyere kvalitet, tidkrevende, mye flis   
B) flatsaging[] (engelsk: *plain sawing*) - bordene sages i parallell, vanligst, minst flis
Hvordan man kløyvsager påvirker kvaliteten til tømmeret.

* Flatsaging[] (engelsk: *plain sawing*) er den mest vanlige typen, og går ut på at alle bordene fra en tømmerstokk sages i parallell. Dette gir minst sagflis, og mesteparten av fibrene ligger nesten parallelt med bordet.
* Med kvartsaging[] (engelsk: *quarter sawing*) deles tømmerets tverrsnitt inn fire deler (kvardranter) på langs, og på hver del sages bordene i parallell. Dette gir høyere kvalitet på tømmeret, men mer sagflis.
* Med riftsaging sages alle bordene vinkelrett på trestammens senter. Dette gir den høyeste kvaliteten på tømmeret, men er mer mest tidkrevende og produserer mest flis.

Sikkerhet
---------

Elektriske kappsager bør aldri brukes til kløyvsaging, fordi det er veldig farlig.

Sirkelsag-blader laget for å kløyvsage har få og store tenner sammenlignet med et tilsvarende blad laget for kappsaging. Det finnes universalblader til sirkelsager som kan brukes både til kløyving og kapping, men disse bør ikke brukes for kapping som ikke går gjennom treverket, som for eksempel når man lager en fals.

Dersom man bruker en radialsag til kløyvsaging må man bruke et blad med negativ bladvinkel for å hindre at sagtennene løfter treverket av sagen og skyter det mot operatøren, hvilket kan være dødelig.

Referanser
----------

1. ↑  Lie-Jacobsen, Øivind (10. februar 2018). «Er dyrt nødvendigvis best? Vi har testet håndsager». *dinside.no* **(norsk)**. Besøkt 21. september 2021.
2. ↑  «Velg riktig sirkelsagblad». *Luna tools*. Besøkt 21. september 2021.