recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Alexandropolis** (latin: *Alexandropolis Maedica*) var den første byen som Aleksander den store grunnla med sitt navn i henhold til historikeren Plutark.

Den ble opprettet i den trakiske regionen til maidanere (*maedi, mædi, medi...*), en trakisk eller illyrisk stamme mellom Paionia og den sørvestlige delen av Trakia (sørvest i dagens Bulgaria). Aleksander grunnla byen etter å ha beseiret en lokal trakisk stamme som en *epitropos* (regent) av Makedonia i 340 f.Kr. Opprettelsen av Alexandropolis var direkte analog til Filippopolis, en by i Trakia som hans far Filip II av Makedonia hadde grunnlagt før ham.

Det fortelles at Aleksander forviste de lokale og bosatte en ny og blandet befolkning. Det faktum at den nøyaktige lokaliseringen av byen er ukjent i dag, kan antyde at et senere trakisk angrep fikk byen til å forsvinne fra historien. Den britiske historikeren William Woodthorpe Tarn mente at Alexandropolis var antagelig en militær koloni framfor en *polis*, bystat.

Se også
-------

* Zopyrion, Aleksanders guvernør i Trakia.
* Alexandria, den mest kjente av de byer Aleksander grunnla
* Alexandroupoli, en moderne by i Trakia som den historiske byen ikke må forveksles med.

Referanser
----------

1. ↑  Skjønt den senere Stefan av Bysants mente at dette var den tredje byen som Aleksander grunnla (av 18 totalt), etter Alexandria i Egypt og Alexandria ved Troja.
2. ↑   Cohen, Getzel M. (1992): *The Hellenistic settlements in Europe, the islands, and Asia Minor*, University of California Press, ISBN 0-520-08329-6, s. 82
3. ↑   Bosworth, A. B. (1993): *Conquest and Empire*, Cambridge University Press, ISBN 0-521-40679-X, s. 246

Eksterne lenker
---------------

* «Alexandrupolis», Livius.org
**Ernst Ferdinand Wenzel** (født 25. januar 1808 i Walddorf ved Löbau, død 16. august 1880 i Bad Kösen), var en tysk pianist og pianolærer.

Liv og virke
------------

Ernst Ferdinand Wenzel var elev av Friedrich Wieck, faren til Clara Schumann. Felix Mendelssohn-Bartholdy hentet ham til konservatoriet i Leipzig, og her underviste han blant annet Edvard Grieg og mange andre. Han sto i stadig kontakt med mange komponister, for eksempel Robert Schumann, som ble en venn, Louis Spohr, som Ole Bull ønsket seg som lærer, og Carl Loewe, som var en kjent balladekomponist. Grieg, Johannes Brahms og mange andre dediserte komposisjoner til Wenzel.

Etter at Wenzel under en konsert fikk problemer med hukommelsen gav han opp pianistkarrieren, og han var sjelden innstilt på å spille selv for sine egne elever.

Tittelark for NZfM den 30. april 1850
Som pedagog var Wenzel omstridt. Han kunne være både «åndfull og vittig», men når han ikke var fornøyd med elevenes prestasjoner hadde han en tendens til «å bruke munn» og «overøse dem med sarkasmer». En musikalsk ordbok fra 1887 beskriver ham som «litt av en original».

Wenzel var medarbeider i *Neue Zeitschrift für Musik* helt fra starten. Tidsskriftet ble grunnlagt av Robert Schumann, Friedrich Wieck og pianistene Ludwig Schuncke og Julius Knorr i 1834, og blir fremdeles gitt ut.

Wenzel formidlet den første kontakten mellom Edvard Grieg og forlaget Peters i Leipzig. Peters publiserte etter hvert de fleste av Griegs komposisjoner.

Referanser
----------

1. ↑  (de)Schumanns symfonier
2. ↑  (de)Fra Leipzigs glanstid Arkivert 9. mars 2006 hos Wayback Machine.
3. ↑  Sitert i Grieg, Edvard (2005): Briefwechsel Band 1 - *Die Briefe Max Abrahams an Edvard Grieg* (Deutsche Hochschulschriften 1253). Frankfurt/Main München London New York: Verlag Hänsel-Hohenhausen, s. 14
4. ↑  (en)Neue Zeitschrift für Musik Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.
5. ↑  (de)Wenzel, Grieg og Peters[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** MusicBrainz
 |
Tegnérlunden, Januar 2008.
Fabrikkene i slutten av 1880-tallet.
**Tegnérlunden** er en park i sentrum av Stockholm, på grensen mellom bydelene Norrmalm og Vasastaden. Parken ligger til Tegnérgatan som danner grensen mellom Norrmalm (mot sør) og Vasastaden (i nord). Langs parkens vestlige side ligger Upplandsgatan.

I Tegnerlunden ligger Enskilda videregående skole med adresse Tegnérlunden 5, og Swedenborg Minneskyrka i Tegnérlunden 7.
Tegnerlunden

Historie
--------

### Navnet

I Tegnérlunden stod det på slutten 1800-tallet to av Stockholms vindmøller som malte korn, satt opp i 1693 og 1724. Tegnérlunden ble tidligere kalt *Trebackarlånggatan*. Sitt nåværende navn fikk parken i 1885 (samtidig med Tegnérgatan). Deretter fikk den navnet *Tegnérslunden* (med "s") etter dikteren og biskop Esaias Tegnér (1782-1846). Han hadde imidlertid ingen tilknytning til stedet, og etter forslag fra navnutvalget ble navnet endret i 1932, og til slutt til *en liten park, Tegnérlunden* (uten "s").

### Park

Parken ble opprinnelig opprettet i 1890-tallet da hadde den to vindmøller som ble revet. Den var den minste av alle stockholmsparker med blomsterbed og plen som var forbudt å gå på. På begynnelsen av 1940-tallet fikk Tegnerlunden en gjennomgripende forandring etter forslag fra bygartneren, stadsträdgårdsmästare Holger Bloms Erik Glemme. Det ble bygget en brønn på toppen av bakken med en kunstig bekk som rant nedover skråningen og under en liten buebro av stein før den endte i en liten plaskedam.

Skulpturer
----------

I Tegnérlundens østlige ende er det en stor statue av August Strindberg skapt av Carl Eldh, en model ble ferdig til Strindbergs siste bursdag i 1912. I året 1916 ble fullskalemodellen ferdig, og i 1942 ble den støpt i bronse og satt opp i parken. På sokkelen sider er sitater fra Strindbergs litterære verk.

I parkens nordøstre hjørne ble det i 1996 reist en liten bronseskulptur som Majalisa Alexanderson hadde lavet av Astrid Lindgren som tar imot et barn. På skulpturen er det sitater fra hennes bøker. Flere av Astrid lindgrens bøker er relatert til en liten park, Tegnérlunden. For eksempel i begynnelsen av *Mio min Mio* tar den lili gutten *Bo Vilhelm Olsson* ham med til *Landet i det fjerne*.

Kilder
------

* Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986): *Stockholms gatunamn: innerstaden*. Monografier utgitt av Stockholms stad (opptrykk av del av første opplag). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget ISBN 91-38-90777-1
* Informasjonstavle på stedet
**Monica Theodorescu** (født 2. mars 1963 i Halle), tysk rytter som deltok i de olympiske leker 1988 i Seoul, 1992 i Barcelona og 1996 i Atlanta.

Theodorescu ble olympisk mester i hestesport under Sommer-OL 1988 i Seoul. Med hesten «Ganimedes» var hun med og vant lagkonkurransen i dressur. De andre på laget var Nicole Uphoff på «Rembrandte», Ann-Kathrin Linsenhoff på «Courage 10» og Reiner Klimke på «Ahlerich».

Fire år senere, under sommer-OL 1992 i Barcelona gjentok hun prestasjonen. Hun var med på det tyske laget som vant lagkonkurransen i dressur foran USA og Nederland. Laget besto av Theodorescu på «Grunox», Nicole Uphoff på «Rembrandte», Isabell Werth på «Gigolo» og Klaus Balkenhol på hesten «Goldstern».

OL-medaljer
-----------

* Gull 1988 Sør-Koreas flagg Seoul - **Gull** i hestesport, dressur lag Tysklands flagg Vest-Tyskland
* Gull 1992 Spanias flagg Barcelona - **Gull** i hestesport, dressur lag Tysklands flagg Tyskland
* Gull 1996 USAs flagg Atlanta - **Gull** i hestesport, dressur lag Tysklands flagg Tyskland

Eksterne lenker
---------------

* (de) Monica Theodorescu – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Monica Theodorescu – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Monica Theodorescu – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Munzinger (sport)
 |






1. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,
**William Wallace Anderson** (født 27. juni 1859 i Edinburgh, død 5. august 1943 i Edinburgh) var en britisk cricketspiller som deltok i de olympiske leker 1900 i Paris

Anderson var med på det franske cricketlaget *Union des Sociétés Françaises de Sports Athlétiques* som tapte finalen til det britiske laget *Devon & Somerset County Wanderers* med 104-262, en finale som gikk over to dager. Cricket var med som en del av verdensutstillingen i Paris og det var først tolv år senere, i 1912 at International Olympic Committee besluttet at cricketkampen, det var kun en kamp som ble spilt, inngikk som en del av det olympiske programmet. Det er eneste gangen cricket har vært med som olympisk sport.

OL-medaljer
-----------

* 1900 Frankrikes flagg Paris - Sølv Sølv i cricket, Frankrikes flagg Frankrike

Eksterne lenker
---------------

* (en) William Anderson – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) William Anderson – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) William Anderson – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) William Anderson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) William Anderson – Storbritannias olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**William Dunbar Attrill** (født 1868, død 1939) var en britisk cricketspiller som deltok i de olympiske leker 1900 i Paris.

Attrill var med på det franske cricketlaget *Union des Sociétés Françaises de Sports Athlétiques* som tapte finalen til det britiske laget *Devon & Somerset County Wanderers* med 104-262, en finale som gikk over to dager. Det var flere britiske cricketspillere på det franske laget. Cricket var med som en del av verdensutstillingen i Paris og det var først tolv år senere, i 1912 at Den internasjonale olympiske komité besluttet at cricketkampen, det var kun en kamp som ble spilt, inngikk som en del av det olympiske programmet. Det er eneste gangen cricket har vært med som olympisk sport.

OL-medaljer
-----------

* 1900 Frankrikes flagg Paris - Sølv Sølv i cricket, Frankrikes flagg FRA

Referanser
----------

1. ↑   sports-reference.com, Sports-Reference.com olympisk utøver-ID at/william-attrill-1, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) William Attrill – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) William Attrill – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) William Attrill – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) William Attrill – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata
**Bravida** er et skandinavisk installasjons- og serviceselskap innen elektro, rør og ventilasjon. Selskapet har 9 000 ansatte og 175 avdelinger i Norge, Sverige og Danmark. Bravida Norge har avdelinger på 30 steder i landet og rundt 2 000 ansatte, etter oppkjøpet av Siemens Installation i 2009. Selskapet er totaltilbyder innen elektro, rør og ventilasjon. Bravida AB ledes av konsernsjef Mattias Johansson, den norske virksomheten ledes av administrerende direktør Tore Bakke.

Historie
--------

Bravida ble dannet i år 2000 ved en sammenslåing av BPA AB, en svensk bygg- og installasjonsbedrift med røtter tilbake til 1922, og Telenors installasjonsvirksomhet. I 2004 ble virksomhetene IKT, Telecom og Geomatikk, som ble tilført av Telenor, solgt og man ble en rendyrket virksomhet innen elektro og VVS. IKT-delen ble solgt til Umoe og ble Umoe IKT, mens Telecom-delen ble solgt til Altor Equity Partners og ble til slutt til Relacom Norge.

Bravida kjøpte i mai 2009 elektroinstallasjonsselskapet Siemens Installation AS, med 1 300 ansatte og en årsomsetning på 1,6 mrd kr fra Siemens AS. Det samlede selskapet får 2 300 ansatte, og en årsomsetning på rundt 2,7 mrd kr.

Bravida ble i 2012 solgt til amerikanske Bain Capital, før dette var det Triton som eide selskapet.

Referanser
----------

1. ↑  Dagens Næringsliv, papirutgaven, 15.mai 2009
2. ↑  «Triton säljer Bravida till Bain Capital» **(svensk)**. bravida.no. Arkivert fra originalen 8. mars 2016. Besøkt 8. mars 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Sonetten** (italiensk: *sonetto*, «liten sang») er en lyrisk sjanger som oppstod i Italia omkring midten av 1200-tallet, og siden har fått en vid utbredelse i mange språk. Den kjennetegnes av en streng metrikk.

Sonetten oppstod trolig på Sicilia, som en videreutvikling av de eldre formene strambotto og canzone. Senere har den blitt tilpasset et stort antall språk, og har holdt seg som en levende og produktiv sjanger til i dag. I utgangspunktet var sonetter kjærlighetsdikt, men formen er i tidens løp blitt brukt til et stort antall emner.

Formen regnes å være oppfunnet av Giacomo da Lentini, men den første viktige sonettedikteren var Francesco Petrarca. Hans 317 sonetter til Laura har satt en standard for sonetter som alle senere sonettediktere har måttet forholde seg til. 

Petrarca-sonetten har 14 verselinjer, fordelt på to *kvartetter* à fire vers og to *tersetter* à tre vers. Rimstillingen er vanligvis **abba abba cdc dcd**, men Petrarca har mange sonetter med en noe avvikende rimstilling. Versene har vanligvis 11 stavelser; versemålet kalles på italiensk *endecasillabo*.

Grunntonen i sonettene er sensuell og lidenskapelig, men likevel kontrollert og høvisk. Mellom kvartettene og tersettene er det vanligvis en tankemessig vending, en *volta*. Hallvard Lie kaller forholdet mellom de to delene «demonstrasjon» og «konklusjon».

I fransk litteratur har sonetten vært en svært utbredt form helt opp på 1900-tallet. Det vanligste skjemaet i franske sonetter er 

**abba abba ccd ede**.
Her brukes vanligvis en aleksandriner med cesur i midten.

De to store navnene i engelsk sonettediktning er Edmund Spenser og William Shakespeare. Begge bygger opp sonetten med tre kvartetter og en kuplett à 2 vers. 

Hos Spencer er rimstillingen **abab bcbc cdcd ee** og hos Shakespeare **abab cdcd efef gg**.
Vendingen kommer mellom kvartettene og kupletten.

Sonettkrans
-----------

En sonettkrans er en samling på femten sonetter hvor den femtende sonetten (mestersonetten) består av førstelinjen fra de foregående fjorten sonettene. Det finnes også varianter hvor mestersonetten dannes av siste linje fra de foregående sonettene, eller hvor mestersonetten settes sammen av første linje fra første sonett, andre linje fra andre sonett og så videre til fjortende linje fra fjortende sonett.

Margaret Skjelbreds *Du smiler mot meg fra et falmet bilde* og Stein Erik Lundes *Nissens natt* er to av få norske sonettkranser i nyere tid. I nordisk sammenheng kan nemnes Inger Christensens *Sommerfugledalen*.

Eksterne lenker
---------------

* Sonett; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Anbjørn Asbjørnsen Varp** (født 1804 i Bjerkreim i Helleland sogn, død 25. februar 1876 i Egersund) var en norsk lærer og predikant.

I 1828 ble han anklaget for brudd på konventikkelplakaten. Sammen med Knud Spødervold og Villads Tollefsen Bjerkreim og Erik Espeland ble han innberettet av sogneprest Hartvig til prost Jørgen Theodor Meldal for å være "omløbende Predikantere". Det kom også klage fra hjelpeprest Asbjørn Virak i Bakke prestegjeld. Disse anklagene videresendte prost Meldal sammen med visitasmeldinga i 1828 til biskopen i Kristiansand, Johan Storm Munch. Biskopen ville reise sak mot predikantene, men nøyde seg med irettsettelser fra prost Meldal. Meldal kalte inn Knud Spødervold, Anbjørn Asbjørnsen Varp og Villads Tollefsen Bjerkreim og forbød dem å preke.

Kilder
------

* Ministerialbok for Bjerkreim i Helleland (1791-1817)
* Sem Austrumdal (red.): *Bjerkreim*, Stavanger (1932)
* DIS-Rogaland: Gravlagde i Eigersund og Ogna sokn i Eigersund prestegjeld 1866-1878
Et **anbefalingssystem** *(engelsk: Recommender systems)* er en underkategori av et informasjonssystem som har i oppgave å forutse vurderingene kunder gir produkter eller innhold. 

Anbefalingssystemer brukes i en rekke områder, men ofte på tjenester som selger filmer, musikk, nyheter, bøker, forskningsartikler, og produkter. Bedrifter bruker anbefalingssystem for å øke salg av produkter og tjenester. Ved å gi brukerne tilpassede anbefalinger er målet å gi anbefalinger som passer brukernes preferanser. Brukernes tidligere vurderinger av innhold skaper nye personliggjorte anbefalinger.

Anbefalingsystemet bruker ofte Collaborative filtering eller Knowledge-based filtering til å generer disse anbefalingene. Collaborative filtering  går ut på at systemet sammenligner hva en kunde har kjøpt med hva ander kunder har kjøpt. Det setter så kunder med lignende kjøp i grupper sammen og anbefaler produktene de forskjellige ikke har kjøpt som andre har. letter sagt, hvis kunde 1 og kunde 2 har kjøpt produkt A, B og C. Men kunde 2 har også kjøpt produkt D og E. Så anbefaler systemet produkt D og E til kunde 1. Fordi hvis begge kunder liker A, B og C. så er det en sjanse for at de også begge vil like D og E. Det er dette prinsippet Collaborative filtering er basert på.

Knowledge-based filtering derimot er basert på å finne hva en kunde liker og så anbefale lignede produkter til den kunden. Det gjør det ved å finne kodeord som "blå", "skjorte", Striper" og "XL" fra andre kjøp kunden har gjort og så se etter det i beskrivelsene av andre produkter. Det setter også mere vekt på ord som går igjen mer i kundens kjøp og rangering historikk. Så hvis kunden ser mye på blå skjorter. Men ikke like ofte på stripede skjorter. Så setter systemet mer vekt på blå og skjorte enn stripete

Referanser
----------

1. ↑  Francesco Ricci and Lior Rokach and Bracha Shapira, Introduction to Recommender Systems Handbook, Recommender Systems Handbook, Springer, 2011, s. 1-35
2. ↑  "Facebook, Pandora Lead Rise of Recommendation Engines - TIME". TIME.com. 27. mai 2010. Besøkt 1. juni 2015.
3. ↑  Aggarwal, C. (2016). *Recommender systems : the textbook.* Cham: Springer.
4. ↑  R. J. Mooney & L. Roy (1999). *Content-based book recommendation using learning for text categorization.* In Workshop Recom. Sys.: Algo. and Evaluation.
5. ↑  Theotokis, Aristeidis; Pramatari, Katerina; Doukidis, George (2009). «Consumer Acceptance of Technology Contact». *SSRN Electronic Journal*. ISSN 1556-5068. doi:10.2139/ssrn.1389502. Besøkt 22. november 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Anaximenes**  (på gresk: Άναξιμένης) fra Milet (født ca. 585 f.Kr. død ca. 525 f.Kr.) 
var en gresk filosof fra siste halvdel av 500-tallet før vår tidsregning. Han var trolig en yngre samtidig av Anaximander, som han skal ha vært elev eller venn av.

Anaximenes mente at luft, med alle sine bestanddeler, dens tilstedeværelse overalt, dens uklare sammenheng blant folk flest med liv og død, er kilden til alt som finnes. Alt er luft i forskjellige grader av tetthet, og under påvirkning av varme og kulde, som gjør lufta volum henholdsvis større og mindre, gir den opphav til eksistensens forskjellige faser. Prosessen er gradvis og finner sted i to retninger, alt etter som varme eller kulde dominerer. På denne måten ble jorda formet, som en bred plate som flyter på den allestedsnærværende lufta; og på lignende måter ble sola og stjernene til. Den flammen disse brenner med kommer av hastigheten de beveger seg med.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Notable Names Database, NNDB 789/000087528, besøkt 9. januar 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Internet Encyclopedia of Philosophy — Anaximenes (engelsk)
* Encyclopædia Britannica - Anaximedes (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** ISNI
 |
**Børsens hovedliste** ble tidligere brukt som betegnelse på alle selskapene som er var notert på Oslo Børs. Etter 2002 ble de noterte selskapene i stedet delt inn i industribaserte sektorer, i tillegg til at aksjene også klassifiseres etter likviditet.

Listestruktur og likviditetsinndeling
-------------------------------------

Børsnoterte aksjer inndeles i segmenter etter aksjelikviditet. Det er et eget segment for børsnoterte egenkapitalbevis.

### Segmentene

Børsnoterte aksjer og egenkapitalbevis er inndelt i følgende segmenter:

OBX: Aksjene som utgjør OBX-utvalget, normalt 25 aksjer. 
OB Match: Øvrige aksjer med minimum 10 handler pr dag i gjennomsnitt eller med mindre enn 10 handler, men da med godkjent likviditetsgarantist avtale. 
OB Standard: Aksjer med færre enn 10 handler pr dag i gjennomsnitt og ingen likviditetsgarantist avtale. 
OB Nye: Nylig noterte aksjer. 
OB Egenkapitalbevis: Noterte egenkapitalbevis. 

### Sektorklassifisering (GICS)

I tillegg til likviditetsinndelingen er selskaper notert på Oslo Børs klassifisert etter sektortilhørighet. Sammen med de øvrige børsene i NOREX Alliansen benyttes the Global Industry Classification Standard (GICS) som er utviklet og implementert av MSCI Barra og Standard & Poor’s. Klassifiseringen gjøres på 4 nivåer, der det er 10 sektorer, 24 industrigrupper, 62 bransjer og 132 undernivåer på bransjer. På børsens aksjesider på web er sektortilhørighet opplyst som en rubrikkopplysning pr selskap (nivå 1). I tillegg kan aksjene også sorteres etter sektortilhørighet på eget menypunkt.

Se også
-------

* OSESX-indeksen
* Unoterte- eller OTC-listen

Eksterne lenker
---------------

*
Arbeidsstasjon med tre skjermer, benyttet innen meteorologi.
En **arbeidsstasjon** er en kraftig datamaskin spesielt utviklet for bruk av tekniske og vitenskapelige applikasjoner i en profesjonell sammenheng. Spesielt vanlig er denne typen datamaskiner innenfor dataassistert konstruksjons programvare vi finner innen vitenskap og ingeniørfaget. En årsak til at det er slik, dreier seg om at grafikkortene ofte er spesialiserte innen en oppgave fremfor et hjemmegrafikkort som er laget for å kunne håndtere alt. En annen grunn handler om DAK produsentenes programvareoptimalisering. Arbeidsstasjoner er også ofte konstruert med bedre kjølemekanismer enn hjemmedatamaskiner. Arbeidsstasjoner er videre ofte utstyrte med RAID, profesjonell sikkerhetskopiering, OpenGL, osv. Typiske arbeidsoppgaver er videoredigering, utlegg av kretskort, simulering innen akustikk, elektronikk, logistikk, meteorologi og så videre.

Se også
-------

* Personlig datamaskin
* Server

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin
 |
**Arbeidsrelaterte sykdommer** er sykdommer, smerte eller andre plager som delvis skyldes eller forverres av arbeidsmiljøet.

Norge
-----

I Norge inkluderer denne kategorien både yrkessykdommer og andre sykdommer og plager som ikke er nevnt i forskrift om yrkessykdommer § 13-4 som posttraumatisk stresslidelse eller muskel- og skjelettplager.

Leger har en lovpålagt meldeplikt til å melde arbeidsrelatert sykdom til Arbeidstilsynet som er hjemlet i § 5-3 av arbeidsmiljøloven. Arbeidstilsynets register over arbeidsrelaterte sykdommer er grunnlag basert på disse meldingene. Gjennomsnittlig mottar Arbeidstilsynet 3 000 slike meldinger hvert år og det er ca. 500 leger som melder. Underrapportering av arbeidsrelaterte sykdommer er meget omfattende siden kun 5–6 %[*når?*] av praktiserende norske leger melder.

Se også
-------

* Yrkesskade

Referanser
----------

1. ↑  «Forskrift om yrkessyksommer». NAV. Arkivert fra originalen 30. november 2009. Besøkt 8. august 2010.
2. ↑  «§ 13-4.Yrkessykdommer som likestilles med yrkesskade». *Lov om folketrygd (folketrygdloven)*. Besøkt 18. januar 2023 – via Lovdata.
3. ↑  «§ 5-3. Leges meldeplikt». Arbeidstilsynet. Besøkt 18. januar 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
**Folklore Fellows’ Communications** er en monografiserie (ISSN 0014-5815) som er blitt utgitt siden 1910 av *Folklore Fellows* og *Academia Scientiarum Fennica* (*Finnish Academy of Science and Letter*). Redaktør for skriftserien er Anna-Leena Siikala.

Monografiseriens tema er primært folkloristiske referanseverker (motivindekser, typeregistre, etc) over immaterielle kulturtradisjoner, spesielt folkediktning, trossystemer, myter og ritualer, samt metodologi, vitenskapsteori og faghistorie. Utgivelsene grenser også emnemessig inn på komparativ religionsvitenskap, kulturantropologi og etnologi.

Like til de siste decennier har utgivelsene vært preget av den finske, historisk-geografiske skole, som en siste bastion for arbeider gjort i tilslutning til denne metoden. med utgivelser av typekataloger og motivindekser over all verdens folkediktning. De senere års titler røper imidlertid en viss nyorientering i retning av å slippe andre tilnærmingsmåter til i serien.

De seneste års utgivelser fra FFC
---------------------------------

* FFC No. 292 BENTE GULLVEIG ALVER, TOVE INGEBJØRG FJELL and ØRJAR ØYEN (eds): Research Ethics in Studies of Culture and Social Life. 232 pp. 2007.
* FFC No. 291 ISABEL CARDIGOS with the collaboration of PAULO CORREIA and J. J. DIAS MARQUES: Catalogue of Portuguese Folktales. 406 pp. 2006.
* FFC No. 290 LAURA STARK: The Magical Self. Body, Society and the Supernatural in Early Modern Rural Finland. 521 pp. 2006.
* FFC No. 289 KRISTIN KUUTMA: Collaborative Representations. Interpreting the Creation of a Sámi Ethnography and a Seto Epic. 282 pp. 2006.
* FFC No. 288 JONATHAN ROPER: English Verbal Charms. 242 pp. 2005.
* FFC No. 287 ANNA-LEENA SIIKALA and JUKKA SIIKALA: Return to Culture. Oral Tradition and Society in the Southern Cook Islands. 327 pp. 2005.
* FFC No. 284-286 HANS-JÖRG UTHER: The Types of International Folktales. A Classification and Bibliography. Part I, 619 pp. Part II, 536 pp. Part III, 285 pp. 2004.

Kilder
------

* Juha Pentikäinen: «Folklore Fellows Communications» (s. 1403-1405). *Enzyklopädie des Märchens*. Bd. 4 (1984).

Eksterne lenker
---------------

* Folklore Fellows' webside

Portal: Litteratur
**Folksomoni** er et system for klassifisering eller kategorisering av nettbaserte informasjonsressurser. Brukerne merker informasjonen på en slik måte som faller naturlig for dem, uten å være styrt av et rigid klassifiseringssystem som en forhåndsdefinert taksonomi. Opprinnelige var dette et klassifiseringsystem for å lette gjenfinning av egen informasjon, men ble etterhvert en stor suksess for merking av informasjon i sosiale medier. Del.icio.us var det første nettstedet med sosial bokmerking, grunnlagt i 2003. Begrepet, som er sammensatt av *folk* og *taksonomi* ble introdusert av Thomas Vander Wal i 2004. En typisk måte å visualiere resultatet av sosial merking av informasjon er ved bruk av emneskyer som den relative størrelse indikerer frekvensen på merkingen.

Fordelene med folksonomi er brukernes muligheter til å bruke eget språk og begreper. Det er dessuten en lite ressurskrevende form for klassifisering ettersom det gjøres frivillig av vanlige brukere. Svakhetene med folksonomi er mangelen på styrt vokabular og bruk av misvisende søkeord og feilstavinger .

Eksempler på folksonomi
-----------------------

* Twitter hashtags
* Flickr: bildedeling
* StumbleUpon: Innholdsøkemotor
* Delicious: tagge- og lenketjeneste

Tag cloud of open ended responses to "What is the single biggest obstacle that you face in making an important contribution to Wikipedia?"

Referanser
----------

1. ↑  «Folksonomy :: vanderwal.net». *vanderwal.net*. Besøkt 30. november 2015.
2. ↑  Peters, Isabella; Stock, Wolfgang G. (1. januar 2007). «Folksonomy and information retrieval». *Proceedings of the American Society for Information Science and Technology*. 1 **(engelsk)**. 44: 1–28. ISSN 1550-8390. doi:10.1002/meet.1450440226. Besøkt 23. november 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**Berg studentby** er studentboliger i bydelen Berg i Trondheim, og drives av Studentsamskipnaden i Trondheim (SiT). Studentbyen stod ny igjen og var innflytningsklar i 2010 etter at den gamle studentbyen ble revet årsskiftet 2008/2009.

Studentbyen ligger ved siden av Lerkendal studentby, og svært nær NTNUs campus på Gløshaugen. Bussen som går mellom campus Dragvoll og campus Gløshaugen, passerer rett ved studentbyen. I tillegg ligger Bunnpris Lerkendal dagligvareforretning like ved.

Historie
--------

Når det angår den gamle studentbyen som ble revet var de første bygningene innflytningsklare i 1956. Det var arkitekt Herman Krag som utførte oppdraget med å tegne den opprinnelige Berg studentby. Studentbyen var på slutten kjent for å være billig å bo i, på grunn av en gammel bygningsmasse. Fra årsskiftet 2008/2009 ble boligene revet til fordel for 644 nye hybelenheter fordelt på hybelleiligheter, bokollektiv og parleiligheter.

Galleri
-------

* Gamle Berg studentby (revet i 2008) sett fra Gløshaugen.Gamle Berg studentby (revet i 2008) sett fra Gløshaugen.
* Gamle Berg studentby en vinterdag i 2007. Blå hus.Gamle Berg studentby en vinterdag i 2007. Blå hus.
* Gamle Berg studentby en vinterdag i 2007. Gule hus.Gamle Berg studentby en vinterdag i 2007. Gule hus.

Referanser
----------

1. ↑  Om Berg Studentby, fra SiT Arkivert 29. november 2010 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Berg studentby (Studentsamskipnaden i Trondheim)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda
 |
**Donegalbukten** (irsk: *Bá Dhún na nGall*) er en stor, traktformet bukt nordvest på øya Irland mot Atlanterhavet. Tre grevskap har kystlinje mot Donegalbukten, Donegal i nord og øst og Leitrim og Sligo i sør. Byen Donegal ligger innerst nordøst i bukten og elven Eske renner ut i den.

Donegalbukten sett fra romstasjon
Donegalbukten er republikken Irlands største[*bør utdypes*] bukt, og inneholder også Ulsters høyeste (og Irlands nest høyeste) havklipper ved Slieve League, som ruver 601 meter over havet.

Donegalbuktens strender har noen av de beste i Europa for surfing, forårsaket av en kombinasjon av en direkte vestvendt beliggenhet og buktens traktlignende form (de vestlige delene av Atlanterhavet blir traktet inn i et relativt lite område, noe som øker størrelsen på dønningene). Rossnowlagh og Bundoran er anerkjent av det europeiske surfesamfunnet som blant Irlands fineste surfestrender med gode fasiliteter og utmerket vannkvalitet.

Byer og landsbyer ved Donegalbukten
-----------------------------------

* Ballyshannon
* Belleek
* Bundoran
* Coolmore
* Creevy
* Donegal
* Killybegs
* Mountcharles
* Mullaghmore
* Rossnowlagh
* Tullaghan

Elver som renner ut i bukten
----------------------------

Donegalbukten
* Drowes (mellom Bundoran og Tullaghan)
* Erne (ved Ballyshannon)
* Eske (ved byen Donegal)

Øyer i bukten
-------------

* Isle of St Ernan
* Belle's Isle
* Rotten Island

Referanser
----------

1. ↑  Bá Dhún na nGall / Donegal Bay, *Placenames Database of Ireland*
2. ↑  «Steam Workshop: Donegal Bay, Co. Donegal, Repuplic of Ireland», *Ihil.net*
3. ↑  «The Highest Cliffs in Ireland», *Ancient Ireland*
4. ↑  «Surfing in Donegal Bay Surfing in Donegal Bay», *Nomad Surfers*
5. ↑  «10 of the best Irish beaches in Donegal for surfers to families», *XY and Beyond*

Eksterne lenker
---------------

(en) Donegal Bay – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* Donegal Bay Visitors site
* Donegal Bay Weather Buoy

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
Krigen er over, en fransk familie vender tilbake til den totalt ødelagte landsbyen Buron, nordvest av Caen
**Etterkrigstiden** er den vanlige europeiske og nordamerikanske betegnelsen på perioden i verdenshistorien etter 1945, på samme måte som man bruker betegnelsen *mellomkrigstiden* om perioden 1918–1939 mellom første og andre verdenskrig. Begge begrepene er utvilsomt eurosentriske, ved at «krigene» i de to begrepene refererer til de to dominerende krigene på det europeiske kontinentet.

Etterkrigstiden har også sterk referanse til den kalde krigen, og betegner således hele perioden som var preget av den kalde krigen fra 1945 til 1989. Kulturelt er etterkrigstiden kjennetegnet ved sterk velstandsutvikling, protestbevegelser og større fokus på individualisme. I årene etter krigen var folk i USA og Vest-Europa redde for en økonomisk krise i landene. Derimot skulle etterkrigstiden vise seg å bli en velstandsperiode for folket med industrialisering, mindre klasseforskjeller og bedre velstand blant folket.

Se også
-------

* Etterkrigstiden i Norge

Referanser
----------

1. ↑  «The Postwar United States, 1945-1968». Library of Congress. Besøkt 1. april 2018. «Building on the economic base left after the war, American society became more affluent in the postwar years than most Americans could have imagined in their wildest dreams before or during the war. Public policy, like the so-called GI Bill of Rights passed in 1944, provided money for veterans to attend college, to purchase homes, and to buy farms.»
2. ↑   «1945–1970: velferdsstat og vestvending», *Norgeshistorie.no* Sitat: «Norge utviklet seg til et modent industri- og forbrukersamfunn med bred velstand i etterkrigsperioden.»

Litteratur
----------

* Judt, Tony (2006): *Postwar: A History of Europe Since 1945*, Penguin, ISBN 978-0143037750

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Jeff Hamilton** (født den 4. august, 1953 i Richmond, Indiana USA) er en amerikansk jazztrommeslager kanskje mest kjent for å ha spilt med Ray Brown, Oscar Peterson og Diana Krall, men han har også sin egen trio.

Biografi
--------

Hammilton fikk sitt første store gjennombrudd i 1974 da han spille i *New Tommy Dorsey Orchestra*. Deretter deltok han i *Lionel Hampton's Band* inntil 1975 da han, sammen med bassisten John Clayton, ble medlemmer av *Monty Alexander Trio*. Han oppnådde et barndomsmål i 1977 da han ble med *Woody Herman and the Thundering Herd*, som han gjorde flere innspillinger med. I 1978 overtok han stillingen etter Shelly Manne i LA4 med Ray Brown, Bud skaft og Laurindo Almeida. Han spilte inn totalt seks plater med LA4. Fra 1983 til 1987, opptrådte Hammilton med Ella Fitzgerald, Count Basie Orchestra, Rosemary Clooney og Monty Alexander. Hammilton var med i Ray Brown Trio fra 1988 helt frem til mars 1995 da han heller ønsket å konsentrere seg om sin egen trio. I 2004 ble Hammilton del-eier av Bosphorus cymbals, og spiller på sine egen signaturcymbaler (Hammer Serie). For tiden turnerer Hammilton med sin egen trio, *Clayton-Hamilton Jazz Orchestra* og Diana Krall.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 4. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 267717, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Jeff Hamilton – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jeff Hamilton på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Jeff Hamilton på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Jeff Hamilton på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Jeff Hamilton på AllMusic Rediger på Wikidata

  

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
«***Drømmen om en venn***» er en roman av Margit Sandemo som ble utgitt i 1996. Originalens tittel var «*Drömmen om en vän*». I forordet til boken skriver Margit Sandemo, at denne romanen originalt er skrevet i 1963, men at hun lenge trodde manuskriptet var tapt, før det dukket opp under en flytting. Deler av historien og heltinnen har hun senere brukt i romanen «Bergtatt (roman)». Romanens hovedperson Lindis synes at livet er vanskelig. Foreldrene krangler, og behandler henne forskjellig fra sin yngre søster. Da det etterhvert går opp for henne at hun er adoptert, raser hennes verden sammen, og hun utvikler spisevegring. Midt opp i alt dette møter Lindis Lo, en mystisk person ute på heden. En ung vakker mann som samler steiner. Etterhvert viser det seg at Lo er fra en annen planet i Solsystemet, og ham og hans besetning er på forskningstur til Jorden. Lindis og Lo utvikler et kjærlighetsforhold, og romanen ender med at Lindis blir med Lo til hans planet, langt ut i solsystemt. Romanen er også utgitt som bok nr 46 i serien «*Margit Sandemos beste føljetonger*».

Utgivelser i utvalg
-------------------

* «Drømmen om en venn», Bladkompaniet 1996, ISBN 82-509-3486-5
* «Margit Sandemos beste føljetonger nr.46», dobbeltbok, Schibsted 2008

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | OCLC
 |
Bratwürste på grill i Tyskland
**Bratwurst** er en pølse fremstilt av gris, okse og/eller kalv. Den tyske og opprinnelige bratwurst er oftest krydret med hvitløk, muskat, kryddernellik, kummin og i noen tilfeller merian. Den serveres stekt eller grillet, ofte med brød, potetmos, sterk sennep, tysk potetsalat og iblant, oftest i Tyskland, med varm surkål.

Navnet stammer fra det gamle høytyske ordet *bräte* som betyr fint hakket kjøtt. *brat*- i bratwurst oppfattes ofte feilaktig som det tyske verbet *braten*, steke.

Bratwursten har antagelig sin opprinnelse i Thüringen der den er kjent som *Thüringer*. Den eldste kjente oppskriften stammer fra 1432.

Thueringer bratwursten er 15 til 20 cm lang, fremstilt av urøkt kjøtt og tradisjonelt tilberedt på en kullgrill hvor øl og vann brukes til å justere temperaturen. Tradisjonell Thueringer bratwurst er marinert i en blanding av øl, sennep og løkringer én til to timer før grilling.

Referanser
----------

1. ↑  Historian finds oldest recipe for German bratwurst (Reuters, Wed 31 Oct 2007)
2. ↑  «Die originale Thüringer Bratwurst». Arkivert fra originalen 22. juli 2010. Besøkt 20. september 2010.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** TasteAtlas **·** GND
 |

Portal: Tyskland
**Brawl Stars** er et strategispill for mobiltelefoner. Spillet er utviklet av det finske spillselskapet Supercell, som lanserte det den 15. juni 2017.

Spillet går ut på å låse opp ulike figurer (som kalles «brawlers» på engelsk) og oppgradere figurene, med sikte på å skyte ned andre figurer. Man kan spille sammen med andre eller alene, og kan velge ulike modus. For å komme videre i spillet kan man betale med enten «coins», «gems» eller «star points».

Figurer og bokser
-----------------

### Figurer («brawlers»)

Det finnes en rekke figurer med ulik rangering. Den første figuren som er tilgjengelig kalles Shelly, og man starter å spille i et modus som kalles «Gem Grab». Ulike figurer har ulike egenskaper, og kan også oppgraderes av spilleren.

### Bokser

Bokser kan brukes som skjold for å beskytte sin egen figur mot en motstander.

Coins, gems og star points
--------------------------

### Coins

Coins brukes til å kjøpe «power points», «true silver skins» og «true gold skins», og å til å oppgradere figurer. En spiller kan skaffe seg coins på ulike måter: fra bokser, fra «coin shower events», fra «brawl pass» og i utfordringer («challenges»).

### Gems

Gems er mer verdt enn coins, og de kan enten kjøpes med ekte penger, eller ved hjelp av et såkalt «brawl pass». Med gems kan man blant annet kjøpe «skins» (forskjellige oppgraderinger for de ulike figurene), bokser, pakker, brawl pass, «tiers for brawl pass» og «pin packs».

### Star Points

Star Points kan brukes til å kjøpe «brawl pass».

Om utvikleren
-------------

Brawl Stars ble laget av Supercell, som blant annet har laget spillene *Clash of Clans,* *Hay Day, Boom Beach og* Clash Royale. Spillet Rush Wars ble tatt av markedet etter laber oppslutning.[]

Referanser
----------

1. ↑  «Brawl Stars × Supercell». *Supercell* **(engelsk)**. Besøkt 21. mars 2021.
2. 1 2  «Brawl stars tier list and beginner's guide» **(engelsk)**. 21. januar 2021. Besøkt 21. mars 2021. «Brawl Stars is a third-person shooter game where you have to take out your opponents to win. This game has different players known as Brawlers and various adventurous Game modes.»
3. ↑  «Brawl Stars Brawlers List | Brawl Stars UP!» **(engelsk)**. 17. februar 2019. Besøkt 21. mars 2021. «The gameplay of Brawl Stars is evolved all around these characters, which are called ‘Brawlers’. Each Brawler has its own pros, cons and special abilities.»
4. ↑  «Top 10 Newbie Tips That Turn Everyone Into Pro! | Brawl Stars UP!» **(engelsk)**. 29. mai 2019. Besøkt 21. mars 2021. «3. Get Behind A Box Inbetween Wall to Shield Yourself in Showdown: In Showdown, against brawlers that don’t do splash damage or piercing damage, you can use the boxes to shield yourself. You can even hide yourself in between a box and wall like this. This is super useful for winning 1v1s.»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |

Portal: Videospill
***Calomicrus circumfusus*** (Marsham 1802) er en bille som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).

*Calomicrus circumfusus* er mellom 3-4 mm lang. Den har et svart hode, med noe utstående fasettøyne. Halsskjoldet (pronotum) og dekkvingene er tofarget i en blekgul og en mørk nær svart farge. Halskjoldet er mørkt i bakkanten, mens dekkvingene har et bredt mørkt felt langs (over) sømmen, det vil si bakover midt oppe på dekkvingene. Kroppen er litt langsmal og ikke så oval som bladbillene ofte er. Beina er både lyse og mørke, alle lår er mørke.

Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.

*Calomicrus circumfusus* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Calomicrus circumfusus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Calomicrus circumfusus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Calomicrus circumfusus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Calomicrus circumfusus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* *Calomicrus circumfusus* - Fauna Europaea
* Norsk entomologisk forening
**Bilitt** er en tettbebyggelse i Østre Toten, mellom Lena og Skreia. Stedet ligger ved fylkesvei 33, der fylkesveien mot Østlia og Kapp tar av. I dag (2017) er det en kiosk og et bakeri her. Det er også noe boligbebyggelse.

Bilitt var opprinnelig en husmannsplass under garden Kvem, nevnt i skriftlige kilder midt på 1700-tallet. Navnet betyr sannsynligvis "rasteplass"/"vertshus", jf. Bislett i Oslo. Stedet lå sentralt til etter den gamle bygdevegen som gikk østover mot Mjøsa.

Rundt 1850 begynte Bilitts storhetstid. I 1850 starta produksjonen ved Bilitt Brænderi, og i 1875 kom det første landhandleriet. Omtrent samtidig var det dessuten meieri og telefonsentral her. Kommunikasjonsutviklinga løfta også Bilitt. Den nye hovedvegen gjennom Skreifjella til Minne (dagens fylkesvei 33) åpna ca. 1885, like før den nye vegen til Kapp. Bilittkrysset ble et sentralt sted. Neste trinn var åpninga av Skreiabanen i 1902, da Bilitt fikk egen jernbanestasjon. I stasjonsbygningen fikk Bilitt også postkontor, med adresse 2856 BILITT (først skrevet BILIT). Postkontoret ble i 1905 flytta til handelsstedet Fram. 

Virksomheten på Bilitt ble gradvis mindre etter andre verdenskrig. Brennerisentraliseringa rundt 1957 satte en stopper for spritproduksjonen, og persontrafikken på Skreiabanen ble nedlagt i 1963. På 1990-tallet ble både mølla, postkontoret og butikken nedlagt. I de gamle butikklokalene holder nå et pizzabakeri til ( Også nedlagt). 

Bilitt hadde forøvrig 3 dagligvarebutikker, Malme, Espelid og Lundstad. Lundstad drev også kiosk og etterhvert gatekjøkken som fortsatt eksisterer (per 2009).

Malme drev også stedets eneste bensinstasjon.

På det store landhandleriet (Espelid) var det også fryseri, hvor lokalbefolkningen leide fryseboks og oppbevarte mat. Her kom også det første postkontoret som senere fikk nye lokaler tilknyttet et nybygg på Lundstadbutikken. Lundstadbutikken var den siste dagligvarebutikken som ble lagt ned og senere ble lokalene overtatt og pizza som take-away ble laget der.

Mølla har fortsatt en liten produksjon.

Brenneriets underetasje ble overtatt av brødrene Bratberg som hadde bil/lastebilverksted der og 2 og 3 etg ble overtatt av POLAR, som produserte telt, soveposer, nylonbelter m.m. På stedet hvor Brenneriet stod ble et lager og pakkeri for Norgesfrukt bygget opp og etablert på 1990 tallet og holdt det gående som Norgesfrukt og deretter ICA frem til 2007. (howie@spray.no)

Litteratur
----------

* Nettum, Herman: Bilitt, i årboka Totn 1978, s. 330-341.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Poststeddatabasen: Bilitt poståpneri

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Francesco Dall'Olio** (født 30. september 1953 i Modena), italiensk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1976 i Montréal, 1980 i Moskva og 1984 i Los Angeles. 

Dall'Olio vant en olympisk bronsemedalje i volleyball under OL 1984 i Los Angeles. Han var med på det italienske laget som kom på tredjeplass i volleyballturneringen for menn bak USA og Brasil. Italia tapte semifinalen mot Brasil med 1-3 men vant bronsefinalen med 3-0 over Canada. Dall'Olio spilte tre kamper i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1984 USAs flagg Los Angeles - Bronsel Bronse i volleyball, menn Italias flagg Italia

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Francesco Dall'Olio – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Francesco Dall'Olio – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (it) Francesco Dall'Olio – Italias olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Francesco Dall'Olio – World of Volley Rediger på Wikidata

* (it) Francesco Dall'Olio – Lega Pallavolo Serie A (menn) Rediger på Wikidata
Del av Suns avhandling *Shupu*
**Sun Guoting** (kinesisk: 孫過庭, født 646 i eller nær Suzhou i Kina, død 691), eller **Sun Qianli** (孫虔禮), var en kinesisk kalligraf i det tidlige Tangdynastiet. 

Han er kjent for sin vakre skrivestil og sin avhandling *Shupu* (書譜, ca. 687) om nettopp kalligrafi. Verket var den første avhandlingen om kinesisk kalligrafi og er en viktig referanse enn i dag trass i at bare det første kapittelet har overlevet tiden. Dette første kapittel er det eneste overlevende kalligrafiske verket av Sun og representerer således både Suns kunstneriske og vitenskapelige genius. 

Den håndskrevne originalen er utstilt i Det nasjonale palassmuseum i Taipei i Taiwan og på deres hjemmeside.

Litteratur
----------

* *Two Chinese Treatises on Calligraphy: Treatise on Calligraphy (Shu pu) by Sun Qianli; Sequel to the "Treatise on Calligraphy" (Xu shu pu) by Jiang Kui*; Yale University Press, 1995; ISBN 0-300-06118-8.
* Zhu, Guantian: "Sun Guoting". *Encyclopedia of China*, 1st ed.

Eksterne lenker
---------------

* National Palace Museum web site entry on the *Treatise on Calligraphy*, with full high-resolution scan of the complete work
* Answers.com Art Encyclopedia entry on Sun Guoting
* English translation of a brief excerpt of the *Treatise on Calligraphy*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** NLA **·** NDL **·** CiNii
 |