Tegning av Voltas batteriVoltas batteri
Apparater som omformer energi til eller fra elektrisk strøm kalles elektriske apparater. Praktisk talt alle apparater som trenger energi kan bruke elektrisk effekt i en eller annen variant. Eksempler er elektrisk lys, husholdningsapparat, utstyr til oppvarming, og kommunikasjonsmidler. Tidslinja for elektriske apparater er lang, og starten kan settes til starten av 1800-tallet.

Historisk utvikling
-------------------

Elektrisk strykejern, USA, 1906Elektrisk strykejern, USA, 1906
De første elektriske apparatene benyttet likestrøm, enten fra batterier eller statiske ladninger. Hensikten til Bagdad-batteriet kan ha vært å gi elektrisk strøm til elektrisk akupunktur, elektrolytisk gullplettering av sølvgjenstander eller liknende. Italienske Allessandro Volta demonstrerte et velfungerende batteri i år 1800. Dette ledet snart til forskning som påviste elektrolytisk spalting av vann i hydrogen og oksygen. Det har siden de første elektriske apparatene for alvor ble utviklet og satt i masseproduksjon i løpet av 1800-tallet oppstått mange ulike typer. Roterende elektrisitetsgeneratorer tllbød større mengder elektrisk energi enn elektriske batterier, i form av vekselstrøm som effektivt kunne transporteres over lengre avstander som høyspent. Vekselstrøm og gjorde det for alvor mulig å ta i bruk elektriske apparater i industri og husholdninger. Husholdningsapparater er i dag i høy og økende grad elektriske, bruken av disse startet for alvor rundt år 1900 blant annet i USA. Norge fulgte snart etter, blant annet med elektriske vaskemaskiner fra 1930-tallet og utover.

Sikkerhet og elektriske apparater
---------------------------------

N-merket til NemkoN-merket
CE vs. China ExportsCE vs China Exports
Elektriske apparater kan gi personskade og forårsake brann, om det oppstår feil, eller om de brukes feil. Forskning viser at årsaken i minst 11% av dødsbrannene i Norge i perioden 2005-2014 kunne føres tilbake til feil i elektrisk anlegg, som også omfatter elektriske apparater. Det er derfor viktig å kjøpe sikre elektriske apparater, følge bruksanvisningene, og be om å få undersøkt apparatene om man mistenker feil ved dem. Norge etablerte en elektrisk materiellkontroll (Nemko) i 1933, som innebar at alle elektriske apparater i salg skulle sikkerhetskontrolleres av Nemko før de kunne komme i salg. I dag følger det av EØS-avtalen at produsentene selv må gå god for at utstyret følger gjeldende lover og regler i EU/EØS-området gjennom CE-direktiver i form av en samsvarserklæring som gir rett til å påføre produktet en CE-merking. Dette merket må ikke forveksles med det såkalte "China Exports"-merket. For elektriske produkter er det i dag ikke krav om uavhengig testing. Kritikere stiller blant annet spørsmålstegn ved produsentenes objektivitet og produktenes sikkerhet når de eldes, tatt i betraktning den vesentlige risikoen for alvorlige skader på liv og helse. En del produsenter velger derfor å få en uavhengig testing av utstyret for å sikre at de følger samsvaret i forhold til gjeldende lover og regler. En del kunder tar det som et tegn på seriøsitet at produktet er uavhengig testet. Produkter med uavhengig samsvarstesting vil dermed både ha CE-merket og samsvarstestinstansens eget merke, for eksempel (N)-merket til Nemko. I mange tilfeller vil du finne også andre elektriske sertifiseringsmerkinger, slik som Demko, Semko, Finmko, dvs. de andre Nordiske sertifiseringsmerkingene.

Miljømessige implikasjoner
--------------------------

Resirkuleringsarbeidere i AfrikaHelse- og miljøfarlig resirkulering av elektrisk utstyr i tredjeland.
Mens elektriske apparater tidligere ble sett på som en entydig velsignelse, er det et økende fokus på hva de betyr for miljøet i dag. Produksjonen av elektriske apparater, for eksempel mobiltelefoner, fører til store utslipp av forurensning i land som produserer råmaterialer til disse eller resirkulerer brukt utstyr på en uforsvarlig måte, gjerne i tredjeland. Det er i tillegg påvist omfattende bruk av barnearbeid i utvinnelsen av råmaterialer. Flere av de mest kjente produsentene som Foxconn, HP og Samsung gir ifølge ILO (den internasjonale arbeidsorganisasjonen) begrenset eller ingen beskyttelse mot mer enn 60 timers arbeidsuke i produksjonen av elektronisk utstyr, som har vært reist som et maksimumskrav. Det antas at forbrukerne kan bidra til en bedring i situasjonen rundt barnearbeid og arbeidsforhold gjennom å stille krav til salgs- og distribusjonskanalene, og det er tatt initiativ til såkalt etisk handel. Elektriske apparater må resirkuleres riktig for å unngå miljøskader. Det er opprettet ordninger for sikker resirkulering av elektrisk og elektronisk utstyr i Europa, hvor Norges innsats koordineres av Miljødirektoratet. Det er dokumentert omfattende forurensning i tredjeland (dvs. verken i produsent- eller bruksland) slik som i fra miljøskadelig gjenvinning.

Innvirkning på folkehelsa
-------------------------

I tillegg betyr elektriske apparater at brukerne ikke lenger får samme fysisk aktivitet som tidligere, slik som renhold og matlaging. Dette er en folkehelsemessig utfordring. I tillegg kan bruken av elektriske apparater tolkes i et kjønnsperspektiv. Elektriske apparater har bidratt til at husholdningene kan gjøre mer av husholdningsoppgavene på kortere tid, og med mindre innsats. Dette har bidratt til å gjøre det mulig for alle å kunne delta i et yrkesliv utenfor hjemmet, og til å samtidig ha økt fritid.

Markedet for elektiske apparater
--------------------------------

Markedet for elektriske og mekaniske husholdningsapparater antas ifølge analyselskapet Statista å ligge på rundt 590 milliarder US dollar i 2020, jevnt økende i analyseperioden fra 2003.

Referanser
----------

1. ↑  Burman, A. P.; Rozanov, Yu. K. (1. april 2007). «The main historical stages of electric apparatus development». *Russian Electrical Engineering*. 4 **(engelsk)**. 78: 172–176. ISSN 1934-8010. doi:10.3103/S1068371207040025. Besøkt 17. november 2019.
2. ↑  «This Month in Physics History». *www.aps.org* **(engelsk)**. Besøkt 17. november 2019.
3. ↑  «Household Appliances Timeline - Greatest Engineering Achievements of the Twentieth Century». *www.greatachievements.org*. Besøkt 15. november 2019.
4. ↑  Klepp, Ingun Grimstad (23. september 2019). «vaskemaskin». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 15. november 2019.
5. ↑  Christian Sesseng, Karolina Storesund, Anne Steen-Hansen (7. september 2017). «Analyse av dødsbranner i Norge i perioden 2005 - 2014» (PDF). *RISE Fire Research* (A17 20176:1): 33 – via .
6. ↑  «CE marking». *Your Europe - Business* **(engelsk)**. Besøkt 17. november 2019.
7. ↑  «How To Distinguish A Real CE Mark From A Fake Chinese Export Mark». *CE Check Support - Product and CE marking information* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 17. november 2019. Besøkt 17. november 2019.
8. ↑  «Product Marking and Labelling in Europe | Publications | Morrison Foerster». *www.mofo.com* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 17. november 2019. Besøkt 17. november 2019.
9. ↑  «Weaknesses of CE marking for Electrical Goods | BSI Group». *www.bsigroup.com*. Besøkt 17. november 2019.
10. ↑  «Nordisk sertifisering | Nemko». *www.nemko.com*. Arkivert fra originalen 17. november 2019. Besøkt 17. november 2019.
11. ↑  Maughan, Tim. «The dystopian lake filled by the world’s tech lust». *www.bbc.com* **(engelsk)**. Besøkt 17. november 2019.
12. ↑  Schmidt, Charles W. (april 2006). «Unfair Trade e-Waste in Africa». *Environmental Health Perspectives*. 4. 114: A232–A235. ISSN 0091-6765. PMC 1440802 Åpent tilgjengelig. PMID 16581530. Besøkt 17. november 2019.
13. ↑  «Exposed: Child labour behind smart phone and electric car batteries». *www.amnesty.org* **(engelsk)**. Besøkt 17. november 2019.
14. ↑  Kara, Siddharth (12. oktober 2018). «Is your phone tainted by the misery of 35,000 children in Congo's mines? | Siddharth Kara». *The Guardian* **(engelsk)**. ISSN 0261-3077. Besøkt 17. november 2019.
15. ↑  «The impact of procurement practices in the electronics sector on labour rights and temporary and other forms of employment» **(engelsk)**. 16. januar 2017. Besøkt 17. november 2019.
16. ↑  «Dette er Etisk handel Norge». *Etisk Handel*. Besøkt 17. november 2019.
17. ↑  «EE-avfall». *Miljøstatus*. Arkivert fra originalen 15. november 2019. Besøkt 15. november 2019.
18. ↑  journalist, Bård Amundsen (23. april 2018). «Nordmenn best i verden på å slappe av». *forskning.no* **(norsk)**. Besøkt 15. november 2019.
19. ↑  «Global home/household appliances market consumption 2013-2020». *Statista* **(engelsk)**. Besøkt 15. november 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BNF **·** BNF (data)
 |