**Muḥammad ibn Mūsā al-Khwārizmī** (persisk محمد بن موسى خوارزمي) (født ca. 790 i det som nå er Usbekistan, død ca. 840) var en persisk matematiker, astronom, astrolog og geograf. Det meste av livet arbeidet han som vitenskapsmann i Visdommens hus i Bagdad.

Matematiske og vitenskapelige bidrag
------------------------------------

Hans største matematiske bidrag er knyttet til algebra, og sammen med Diofant regnes han som algebraens far. Selve ordet **algebra** stammer fra det arabiske ordet **al-jabr**, som var en av de to metodene han brukte for å løse kvadratiske ligninger.

Hans store oppdagelser innen matematikk, astrologi og geografi var et stort steg framover innen algebra og trigonometri. Han oversatte også en del forskningsartikler og lignende fra gresk og latin til arabisk. 

Rundt år 820 gav han ut ei bok om algebra under navnet *Al kitab al muhtasar fi hisab al jbr wa-l-a-muqabala*, som betyr *Den kondenserte boken om regning ved sammensetning og balansering*. Denne boka var den første som handlet om systematisk løsning av lineære og kvadratiske ligninger. Mange mener at denne boka gjør ham til algebraens stamfar. 

Han skrev også en bok om regning med tall skrevet i det Hindu-Arabiske posisjonelle titallsystemet. Som er det tallsystemet hele verden bruker i dag. Eksempelvis skriver vi 2314 i betydningen 2\*1000 + 3\*100 + 1\*10 + 4\*1. Boken hadde en stor betydning for spredningen av denne måten å skrive tall på til resten av Midtøsten og Europa. I Europa overtok systemet for romertallene.

Al-Khwarizimi var blant de første til å bruke null som et siffer i oppføringen av stykker. '3 3' betydde 303 den gang ettersom man ikke brukte null, men dette mellomrommet, om det ikke var bredt nok, kunne misforstås som 33. Hans idé om å sette tegnet 0 mellom 3-tallene, det vil si '303', ville hindre misforståelsen. Han så også at 0-tallets plassering var avgjørende; for eksempel representerer 202 et annet tall enn 220.

Ordet algoritme stammer fra Al-Khwârizmî. Dette i betydningen effektiv og nøyaktig oppskrift/metode for trinnene man gjør for å regne ut tall på f.eks. en tavle eller for å løse ligninger. Han brukte det om løsning av annengradsligninger. Men selve konseptet om matematiske algoritmer er minst tre tusen år eldre fra babylonerne.

Personlig liv
-------------

Vi vet ikke mye om livet hans.

I Ibn al-Naims Kitav al-fihrsit finner vi en kort biografi av Al-khwarizimis liv og en liste over bøkene han skrev. Han skrev mesteparten av sitt arbeid mellom 813-833. Det er usikkert når han ble født, men utfra hans navn antas det at han ble født i nærheten av Khwarizimi i Usbekistan rundt år 790. Han døde rundt 840, ca. 50 år gammel. Han arbeidet mesteparten av livet sitt som student, vitenskapsmann og matematiker i visdommens/kunnskapens hus i Bagdad. På den tiden kan Bagdad anses å ha vært verdens senter for vitenskap. Byen hadde også viktige kontakter til kinesiske og indiske handelsmenn og matematikere.

Noen mener han var tilhenger av Zorostian-religionen som fungerte som statsreligion i Det persiske riket før islam overtok gradvis etter den muslimske okkupasjonen av Persia i år 654. Men basert på den gudfryktige innledningen i den første boka hans, mener andre at han sannsynligvis var ortodoks muslim.

Referanser
----------

1. ↑   Dictionary of Scientific Biography, Gerald J. Toomer, «Al-Khwārizmī, Abū Ja’far Muhammad Ibn Mūsā», uttrykt i referansen som (b. before 800; d. after 847)[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 118676180, besøkt 15. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Deutsche Nationalbibliothek[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Al-Khwarizmi – MacTutor History of Mathematics archive

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** MacTutor **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** BNE **·** BNE
 |