**Middelskole** ble innført i Norge ved lov om høyere allmennskoler av 1869. Etter å ha gått tre år på allmueskolen eller på en forberedelsesskole kunne elevene gå over til en seksårig middelskole med latinlinje og engelsklinje.[] Fullført middelskole var en forutsetning for å begynne på treårig gymnas og deretter avlegge examen artium. Ikke alle som avla middelskoleeksamen tok utdannelse utover dette. Middelskoleeksamen i seg selv oppfylte de teoretiske kravene til lærereksamen, og mange lærere i allmueskolen og den senere folkeskolen på 1800-tallet og første del av 1900-tallet hadde bare middelskoleeksamen.

Allerede fra begynnelsen av 1800-tallet var det realskole og borgerskole i nesten alle norske byer. På flere steder ble det fra omkring 1820 opprettet lærde skoler som var ufullstendige middelskoler. De vokste frem av borgerskolene og manglet de tre øvre klassetrinnene. Slike skoler ble opprettet i Larvik i 1823, Arendal i 1824, Molde i 1832 og Tromsø i 1833. En ny lov i 1848 gjorde 6-årig middelskole obligatorisk for opptak til 3-årig gymnas, og alle landets borger- og realskoler gikk da over til å bli middelskoler.

Tradisjonelt var middelskolen bare åpen for gutter, i motsetning til de lavere skolene. Åpningen av middelskolene for jenter var det første skrittet i åpningen av alle høyere skoler og høyere utdanning for kvinner. I 1877 henvendte bestyrerne B.C. Pauss, J.C. Keyser og Einar Lyche ved Nissens Pigeskole seg til Kirke- og undervisningsdepartementet og la frem et forslag til lov om middelskoleeksamen for jenter. Året etter fikk Nissens Pigeskole som første skole rett til å holde middelskoleeksamen for jenter, og dette var dermed i noen år den høyeste utdannelsen som var åpen for kvinner i Norge. Cecilie Thoresen og Anna Bugge var blant de første som meldte seg på Nissens middelskolekurs. I *Kvindelige studenters jubilæumsskrift 1882–1907* fortalte Thoresen at «jeg var allerede blit 20 aar, men bestemte mig til at ta middelskoleexamen for saa senere at bli no». Etter å ha tatt middelskoleeksamen ved Nissens Pikeskole i 1879 fortsatte Thoresen kampen for å fortsette utdannelsen, som endte med at kvinner også fikk adgang til examen artium og universitetsstudier i 1882.

I andre halvdel av 1930-årene ble det vedtatt nye lover for folkeskolen, og den gamle middelskolen ble erstattet av realskolen og gymnaset.

Se også
-------

* Norsk utdanningshistorie
* Høyere allmennskole

Referanser
----------

1. ↑  Ording og Boyesen: *Pedagogikkens historie.* Cappelen Oslo 1972.
2. ↑  Høigård og Ruge: *Den norske skoles historie*. Cappelen Oslo 1963.
3. ↑  *Nissens pikeskole*. Cappelen. 1924. s. 61.
4. ↑  *Ot.prp. 23*. 1878.
5. ↑  *Kvindelige studenters jubilæumsskrift*. Kristiania: Brydes bogtrykkeri. 1907.
6. ↑  (no) Cecilie Thoresen Krog i Norsk biografisk leksikon
7. ↑  Jerpseth, Rolf (2000). «Bakgrunnen for Statens lærerskoleklasser i Oslo 1935 –1945». *Sagene lærerskole 1945 – 1992. Fra lærerskoleklasser til lærerhøgskole*. Oslo: Høgskolen i Oslo. ISBN 82-579-4012-7. Arkivert fra originalen 5. desember 2006.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NDL
 |