recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Snorre B** er en oljeplattform i blokk 34/4 på Snorrefeltet i Nordsjøen. Plattformen ble bygget av Aker Stord og startet produksjonen i juni 2001.

Snorre B er en integrert halvt nedsenkbar bore-, produksjons- og boligplattform, og ligger om lag syv kilometer nord for Snorre A. Den produserte oljen transporteres med rørledning til Statfjord-B for lagring og eksport. Noe av gassen reinjiseres i reservoaret, mens resten sendes i rørledning til Statpipe-systemet via Snorre A.

Plattformen ble opprinnelig operert av Norsk Hydro. Den opereres nå av Equinor.

Plattformen ble designet av en joint venture mellom Kværner Engineering og Aker Engineering i perioden 1998-2001.

I januar 2006 oppsto det brann i et tavlerom på plattformen, og mannskapet måtte gå i livbåtene. Brannen kom imidlertid raskt under kontroll, og det ble ikke nødvendig å sjøsette livbåtene.

Etter et jordskjelv i Nordsjøen registrert klokken 06:32, 21. mars 2022 stengte Equinor plattformen som et føre-var-prinsipp. Det var ingen indikasjoner på at noe var galt med plattformen.

Referanser
----------

1. ↑  NRK (3. januar 2006). «Åpne flammer på Snorre B». *NRK*. Besøkt 21. mars 2022.
2. ↑  Buli, Nora; Solsvik, Terje (21. mars 2022). «Norway's Equinor shuts Snorre B oil platform after earthquake». *Reuters* **(engelsk)**. Besøkt 21. mars 2022.
3. ↑  «Equinor stenger Snorre B-plattformen etter jordskjelv i Nordsjøen som et føre var-tiltak». *e24.no*. Besøkt 21. mars 2022. «Mandag morgen klokken 6.32 ble det registrert et jordskjelv mellom Stad og Færøyene i Nordsjøen.»

Eksterne lenker
---------------

* (no) Fakta om Snorre Arkivert 26. september 2019 hos Wayback Machine. Equinor
Den som har utvist **skyld** i juridisk forstand, må kunne klandres for sin opptreden. Skyld har flere grader. Simpel eller vanlig uaktsomhet foreligger hvor vilkåret om klanderverdig opptreden er oppfylt; grov uaktsomhet krever i tillegg et markert avvik fra forsvarlig opptreden. Ved forsett har man opptrådt slik at følgen har vært et bevisst resultat av handlingen. Skyldbegrepet har betydning innenfor flere rettsområder, først og fremst strafferett og erstatningsrett. Det vil imidlertid komme inn indirekte innenfor de aller fleste rettsområder, der ansvarsspørsmål kan oppstå; obligasjonsrett og forsikringsrett er viktige eksempler.

I den norske lov om straff er hovedregelen at man må ha handlet med forsett for at straff skal komme til anvendelse, men i en rekke bestemmelser er det tilstrekkelig at man har utvist uaktsomhet.

For alminnelig erstatningsansvar kreves simpel uaktsomhet, som kjennetegnes ved at man ikke har handlet slik som man burde. I mange tilfeller beror det foretrukne handlingsalternativet på hva som kan ventes av alminnelig forstandige personer, mens det i andre tilfeller legges vekt på at man har brutt særskilte handlingsregler.

Det latinske ordet culpa brukes ofte synonymt med «skyld» i rettslig terminologi. Betydningen av ordet er opprinnelig et generelt begrep for skyld, som omfatter både forsett og uaktsomhet, men i praksis brukes det bare i betydningen «uaktsomhet». Det tilsvarende latinske ordet for forsett er *dolus*.

Se også
-------

* Matrikkelskyld

Referanser
----------

1. ↑  Lovdata: Straffeloven §40

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
***Deal or No Deal*** er et norsk gameshow som gikk på TV 2 fra 2006 til 2008. Programmet ble ledet av Sturla Berg-Johansen og var en norsk versjon av *Deal or No Deal*.

Programmet gikk ut på at deltakerne skulle velge ut kofferter som innehold en sum penger. Det var 26 stykker totalt, der minstesummen var 50 øre, mens toppsummen var på tre millioner kroner. I begynnelsen av spillet velger deltakeren en av koffertene som inneholder hans mulige gevinst, men denne forblir uåpnet helt frem til slutten av spillet. I løpet av spillet åpnes en og en av de koffertene som deltakeren *ikke* valgte, så når man ser pengesummene i disse vet man hvilke premier man ikke har i sin valgte koffert. Med jevne mellomrom fikk deltakerne tilbudt en sum penger fra "banken" for den kofferten de valgte i starten. Summen banken tilbød var avhengig av hvor mange kofferter med store summer som fremdeles var uåpnet.

Referanser
----------

1. ↑  AS, TV 2 (10. mars 2008). «Om Deal or no deal». *TV 2* **(norsk)**. Besøkt 17. november 2021.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
**Snorre Osvald Bentsen** (født 1946) er en norsk gründer i parkeringsbransjen og blant Norges rikeste med over 50 000 parkeringsplasser i 2016.

Etter seksten år som vaktmester og driftssjef ved Universitetet i Oslo, begynte han med utkjøring av telefonkataloger. På 1970-tallet starter han Lufthavnparkering, senere EuroPark (etablert 1979). Dette var en familiebedrift, i 1996 eid av Indigo Invest, og i 2000 notert med aktivitet i 60 byer i Skandinavia. Sønnene Kenneth og Rune var også viktige medarbeidere.
Etter salget i 1999 av den svenske, danske og norske delen av Europark til tyske Apcoa for mellom 600 og 900 millioner kroner var han i 2000 den i Norge med tredje høyeste inntekt. Bentsen beholdt da den finske delen og utvidet til de baltiske land, samt stod for Parkeringshus A/S som drev stort i Oslo, blant annet Paleet parkering. Han kjøpte Huitfeldt-eiendommene på Snarøya i 2005 for opp under 100 millioner. I 2013 etablerer han OnePark med den oppsagte EuroPark-direktør Arne Molden (født 1958) som leder.

Referanser
----------

1. ↑   www.birthday.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Fødselsåret er fra Snorre Osvald Bentsen hos proff.no.
3. ↑  *Snorre eier 50.000 parkeringsplasser - tjente 276 millioner Arkivert 2. juni 2016 hos Wayback Machine.* i Hegnar.no den 1. juni 2016.
4. ↑  Lage Bøhren, ¨*Bort med 400 millioner* i Dagens Næringsliv den 31. juli 2009.
5. ↑  Vidar Iversen, *Parkert på toppen* i Dagens Næringsliv *den 11. oktober 2001.*
6. ↑  Hans Ola Oustad, *Styrtrik* i VG den 31. juli 2004.
7. ↑  Harald Vanvik, *Krangler om jolleplass* i Dagens Næringsliv den 7. november 2005.
8. ↑  Linn Karen Ravn, *Europark-gründer gjør comeback* i Dagens Næringsliv den 17. januar 2013.
**Anja Kristin Salte Hjelseth** (født 20. september 1984) er en norsk politiker. Hun har vært president i Nordiska Centerungdomens Förbund (NCF) siden august 2006. Hun var en periode fra 30. november 2009 politisk rådgiver for statsråd Liv Signe Navarsete i Kommunal- og regionaldepartementet. Hun kommer fra Ulefoss i Telemark.

Hjelseth var visepresident i NCF i et år før hun ble valgt til president. Ellers har hun hatt flere partipolitiske verv i Senterungdommen, både på landsplan, i fylkeslaget og lokalt. Fra valget i 2003 sitter hun i Telemark fylkesting og Nome kommunestyre for Senterpartiet. På fylkestinget er hun leder for hovedutvalget for kultur og identitet. Hun har også vært styremedlem i Telemark søndagsskolekrets i to år.

Anja Hjelseth holder på med et mastergradsstudium i økonomisk styring ved Norges Handelshøyskole. Til stortingsvalget i 2009 var hun førstekandidat for Telemark Senterparti, men ble ikke valgt inn på Stortinget. Hun var fra januar 2009 ansatt som politisk rådgiver for samferdselsminister Liv Signe Navarsete, som vikar for Anne Tingelstad Wøien.

Referanser
----------

1. ↑  «Ny politisk rådgiver i KRD». Statsministerens kontor. 30. november 2009.

Eksterne lenker
---------------

* Nomekvinne nordisk president, Varden 15. august 2006
**Patricia Jean McKillop** (født 15. juli 1956), zimbabwisk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1980 i Moskva.

McKillop ble olympisk mester i landhockey under Sommer-OL 1980 i Moskva. Hun var med på det zimbabwiske damelaget som vant landhockeyturneringen for damer foran Sovjetunionen og Tsjekkoslovakia. Det var første gangen landhockey for damer var med på det olympiske programmet. På grunn av at mange land boikottet lekene i Moskva var Zimbabwe et av lagene som fikk erstatte de fem opprinnelige som ikke stilte i turneringen. Seks lag deltok og det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes én gang. Zimbabwe vant tre kamper og to uavgjort, og med åtte poeng toppet de tabellen foran Tsjekkoslovakia med sju. McKillop spilte fem kamper og scoret seks mål i OL-turneringen, hun var toppscorer i turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1980 Sovjetunionens flagg Moskva - Gull **Gull** i landhockey, damer Zimbabwes flagg Zimbabwe

Referanser
----------

1. ↑   allafrica.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Patricia McKillop – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Patricia McKillop – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Patricia McKillop – FIH Rediger på Wikidata
**Skattekort**, også kalt **skattetrekksmelding**, er et dokument som utstedes av Skatteetaten og viser hvor mye forskuddsskatt en må betale ut fra forventede inntekts-, fradrags- og formuesforhold. 

Skattekortene tar utgangspunkt i siste fullførte likning. Inntekter, fradrag og formuesforhold korrigeres i henhold til prognoser gitt av Finansdepartementet. Dette er i hovedsak de samme prognosene som legges til grunn ved utarbeidelse av statsbudsjettet. Utskrivingen av skattekortene foregår i perioden oktober/november. Det er prognosene som gjelder på dette tidspunktet, som vanligvis legges til grunn.

Skatteetaten utarbeider trekktabeller som viser hvor mye skatt som skal trekkes ut fra brutto månedslønn. Ved bi-jobber skal det normalt trekkes en gitt prosentandel av lønnen (prosenttrekk). 

Arbeidstakere måtte tidligere levere skattekort til arbeidsgiver(e) ved tiltredelse, og ved hvert årsskifte. Fra 2014 er skattekortet elektronisk og arbeidsgivere må hente skattekort for sine ansatte fra Skatteetaten.

Frikort
-------

Personer som har inntekter som ikke er skattepliktige til Norge, eller der personens samlede inntektsnivå ikke tilsier at det vil bli utlignet skatt, kan fritas for forskuddstrekk. Disse kan søke Skatteetaten om å få utstedt et frikort, dvs. et skattekort som viser at arbeidsgiver ikke skal trekke skatt. Frikort kommer i to varianter: Med og uten beløpsgrense. Frikort uten beløpsgrense utstedes til personer der skatt og total inntekt er uavhengig av hverandre, vanligvis til personer som ikke er skattepliktige til Norge. Frikort med beløpsgrense utstedes til personer som sannsynligvis ikke vil betale (mer) skatt gitt at inntekten ikke overstiger visse grenser som bestemt i frikortet. 

Den vanligste frikortgrensen tar utgangspunkt i den nedre grensen for betaling av trygdeavgift som i 2016 er 49 650 kroner. For inntekt over dette ilegges det trygdeavgift fra første krone, men likevel slik at trygdeavgiften ikke kan utgjøre mer enn 25 % (opptrappingssatsen) av personinntekten over 49 650 kroner. Fordi det ikke blir innkrevd skatt dersom samlet skatt er under 100 kroner, er nedre grense for å betale skatt i praksis 50 000 kroner. Dette omtales gjerne som «frikortgrensen».

Referanser
----------

1. ↑  Elektronisk skattekort – slik fungerer det, besøkt 19. februar 2014
2. ↑  Henholdsvis skattebetalingsforskriften §§ 5-3-1 og 5-3-2
3. ↑  Skattebetalingsforskriften § 5-3-3
4. ↑  Folketrygdloven § 23-3
5. ↑  Skattebetalingsforskriften §§ 10-4-1 til 10-4-4
6. ↑  Skattebetalingsforskriften § 5-3-2

Eksterne lenker
---------------

* Skattetaten: Skattekort
* Skattetaten: Frikort

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***Biopsi*** er en roman av Lars Ramslie, utkommet på Tiden i 1997. Romanen var forfatterens debutbok, og innbrakte han Tarjei Vesaas' debutantpris i 1997.

*Biopsi* er en kort roman (150 sider), men den forteller en lang historie; hele det voksne livet til fortellerens far. Romanen er utradisjonell i formen, og består av bruddstykker på fra noen linjer til 3–4 sider, men i noenlunde kronologisk orden.

Romanen kan leses som hovedpersonens tilbakeblikk på farens – og dermed sitt eget – liv. Det er en tragisk historie som stiger ut av minnebrokkene. En gang var faren et stort talent i bokseringen, bejublet og omtalt. Seinere ble det år til sjøs, før ulykken rammer: Han får diagnosen Buergers sykdom. Det begynner i tærne og ender med amputasjon av begge beina og et liv i rullestol i kommunal omsorgsbolig. I en tidlig fase er det fortsatt nok av kamerater å trille ut og drikke øl med, før nedturen begynner. De smertestillende midlene og miksen av foreskrevne preparater følges opp med ulovlige preparater og rusmidler av mange slag. Til slutt blir farens bolig et tilholdssted for rusmiddelavhengige, og et sted der narkotika, tjuvegods og våpen skifter eier midt oppi mannens fysiske forfall.

Sønnens historie er vanskeligere å rekonstruere ut fra bruddstykkene, men vi forstår at han har bodd hos mora, men har vært mye hos faren, som han tydeligvis har vært knytta til med sterke bånd. Som farens lojale og uunnværlige hjelper har han ikke bare måttet være vitne til et grotesk kroppslig forfall, men også til de stadig mer deprimerende og kriminelle omgivelsene. Når han blir sammen med ei jente, tør han ikke ta henne med til farens leilighet, enda hun ber om å få møte han. Ei tid blir uhumskhetene så overveldende at han slutter å komme sjøl, men han gjenopptar snart kontakten. Han er imidlertid ikke til stede den dagen faren blir henta i ambulanse og dør på veg til sjukehuset.

Det eneste som er verdt å ta med seg fra den nedtråkka og tilrakka leiligheten er permene med farens dagbokliknende notater. Her skrev han ned sine tanker om livet – alt på engelsk. Sitater fra disse dagboksnedtegnelsene er fletta inn i sønnens beretning.

Tittelen *Biopsi* er betegnelsen på en metode som patologer bruker for å ta vevsprøver og granske dem under mikroskop for å finne mulige patologiske avvik, og fortellerens nitide og nådeløse utlevering av farens forfall og sine egne reaksjoner kan sies å være en form for mental biopsi. Beretninga er nesten konsekvent holdt i andre person, der fortellingas du er faren, posthumt.

Referanser
----------

1. ↑  «Biopsi» **(norsk)**. Forlaget Oktober. Besøkt 28. desember 2022. «Han debuterte i 1997 med romanen Biopsi, som han fikk Tarjei Vesaas’ debutantpris for.»

Eksterne lenker
---------------

* Les utgaven fra 1997 hos Nasjonalbiblioteket.

Portal: Litteratur
**Patricia Chauvet** (født 11. mai 1967 i Paris) er en tidligere fransk alpinist. Hun kjørte nesten utelukkende slalåmrenn og tilhørt verdenseliten i denne disiplinen.

Chauvet vant ett renn i verdenscupen i løpet av karrieren, slalåmrennet i Haus im Ennstal 24. januar 1993. Denne sesongen ble hun også nummer tre i slalåmcupen sammenlagt, etter Vreni Schneider og Annelise Coberger. Karrierens høydepunkt var sølvmedaljen i slalåm bak Pernilla Wiberg under VM 1996 i Sierra Nevada. Året deretter ble hun nummer fire i spesialdisiplinen under VM i Sestriere. Under OL 1992 i Albertville kom hun på sjetteplass i slalåm.

Hun la opp etter sesongen 1997/98.

Meritter
--------

### Verdensmesterskap

| VM | Sted | Dato | Disiplin | Resultat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Sierra Nevada | 24. februar 1996 | Slalåm | Sølv |

### Verdenscupseire

| Dato | Sted | Disiplin |
| --- | --- | --- |
| 24. januar 1993 | Østerrikes flagg Haus im Ennstal | Slalåm |

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Patricia Chauvet – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Patricia Chauvet – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Patricia Chauvet – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Patricia Chauvet – ski-db.com Rediger på Wikidata
*Biota kan også referere til Orientalsk tuja (*Platycladus orientalis*).*
**Biota** er alle de levende organismer i et bestemt miljø (planter, dyr, sopper, bakterier og arker). De er økosystemets levende grunnelementer. Påvirkninger, som rammer miljøet, ses først som stofflige endringer eller som adferdsendringer hos de enkelte levende vesener. Begge deler kan i sin konsekvens føre til skade på enkelte individer. Senere kan skadene bli utløsende for endringer i økosystemets helhet på grunn av biotas sammenknytning med systemet. Av denne grunn, men også på grunn av deres funksjon som genetiske ressurser, av etiske årsaker og i siste instans av hensyn til menneskers velvære må de betraktes som miljøelementer, som bør beskyttes. Mennesket blir normalt ikke regnet med blant biota, men betraktes særskilt, på tross av sin avhengighet av økosystemets funksjoner.

Se også
-------

* Liv

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**«Your Love Alone Is Not Enough»** er en sang av den walisiske rockegruppa Manic Street Preachers fra albumet «Send Away the Tigers». Med på sangen er også sangeren Nina Persson fra The Cardigans. Singlen av sangen ble lansert 30. april 2007, men takket være nedlastninger fra Internett hadde den allerede nådd 26.-plass på britiske hitlister. Drøyt ei uke etter den fysiske lanseringa meldte magasinet Music Week at sangen hadde nådd førsteplassen på listene, dog ble sangen slått av Beyonce-Shakira-samarbeidet «Beautiful Liar».

Sangen inkluderer teksten «You stole the sun from my heart», et sitat fra en tidligere hit ved samme navn fra albumet «This Is My Truth Tell Me Yours», og «Trade all your heroes in for ghost», en referanse til Pink Floyds «Wish You Were Here».

På lik linje med alt «Send Away the Tigers»-relatert materiale, er forsidebildet tatt fra fotoboken *Monika Monster Future First Woman On Mars* av Valerie Philips.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
Kulepenn av polymelkesyre (PLA)
**Bioplast** er former for plast lagd fra fornybare kilder av biomasse. For eksempel fra vegetabilske oljer, stivelse eller bakterier, i stedet for plast lagd fra petroleum.

Applikasjoner
-------------

På grunn av at bioplaster normalt er lett biologisk nedbrytbare er anvendelsen populær i gjenstander for engangsbruk, slik som forpakninger, engangsbestikk, handleposer, flasker og lignende. Disse kan gjenvinnes eller bli kompostert.

Biopolymerer anvendes også som plastmaterialer i gjenstander som ikke er ment for engangsbruk, men at råvarene lages fra fornybare resurser. Eksempler på anvendelser er mobiltelefonskall, teppefibre, bilinteriør etc.

Plasttyper
----------

### Stivelsesbasert plast

Stivelsesbasert plast er fuktabsorberende, noe som både kan være ønskelig og en ulempe. I legemiddelkapsler er det en fordel med at plasten absorberer fukt og brytes ned, mens andre applikasjoner er følsomhet for regn et problem. Termoplastisk stivelse lages ved at stivelsen tilsettes mykgjørere (som for eksempel sorbitol og glyserol). Ved å variere på mykgjørerne kan plasten lages med de egenskaper som ønskes. Termoplastisk stivelse står for omtrent 80 % av bioplasten som lages.

### Celluloseprodukter

Forpakning av biopolymer (celluloseacetat)
Cellulose er en naturlig biopolymer av sukkermolekyler. For å lage bioplaster av cellulose gjøres normalt kjemiske modifiseringer, slik som forestringer for å lage celluloseacetat. Celluloseacetat er den viktigste av cellulosebaserte biopolymerene, men også andre derivater som celluloid, cellofan, cellulosenitrat, cellulosepropionat, celluloseacetobutyrat, vulkanfiber, etc lages.

### Polymelkesyre (PLA)

Polymelkesyre (kalles også PLA fra engelsk: polylactic acid) er en transparent plast som lages ved polymerisering av melkesyre. En stor fordel med PLA er at den kan lages både som lett nedbrytbar og ha stor bestandighet. PLA har en deformeringstemperatur på 60°C, og mykner under vann. PLA er velegnet og vanlig for 3D-printing, i hovedsak på grunn av relativt lav pris, og lite svinn.

### Poly-3-hydroksybutyrat (PHB)

Biopolymeren poly-3-hydroxybutyrate (PHB) er en polyester lagd ved biosyntese av glucose eller stivelse. Den har tilsvarende egenskaper som polypropylen. PHB kan lages til en transparent film og har smeltepunkt på over 130°C. Det blir ingen reststoffer når den nedbrytes biologisk.

### Biologisk fremstilt polyetylen (PE)

Råvaren for polyetylen (PE) er etylen. Etylen kan enkelt fremstilles fra etanol, som igjen kan lages ved fermentering av sukker- eller stivelsesholdige landbruksprodukter. Biologisk fremstilt PE har samme egenskaper som petrokjemisk fremstilt PE. Det er ikke biologisk nedbrytbart som de fleste andre biopolymere.

Se også
-------

* Biopolymer

Referanser
----------

1. ↑  «Development of a pea starch film with trigger biodegradation properties for agricultural applications (*engelsk*)». Arkivert fra originalen 24. desember 2013. Besøkt 19. februar 2009.
2. ↑  Accumulation of biopolymers in activated sludge biomass (*engelsk*)[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Ivar Benum - Bergen lærerhøgskoles første rektor. Foto: Eirik Sundvor/Trondheim byarkiv 
**Bergen lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Bergen i 1953 under navnet *Statens lærerskoleklasser i Bergen*. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Bergen.

Skolen fikk navnet *Bergen offentlige lærerskole* i 1962, deretter navnet *Bergen lærerskole* fra 1967 og *Bergen lærerhøgskole* fra 1981. Skolen fikk sine lokaler på Landås i 1965.

Pianisten Ivar Benum var skolens første rektor og bidro til at lærerhøyskolen fikk sin musikkprofil. 

Barnevernsskolen i Bergen som utdannet førskolelærere, etablert 1948 ble en del av lærerskolen i 1972, og Statens lærerskole i heimkunnskap, etablert 1950, ble slått sammen med lærerskolen i 1973.

Litteratur
----------

* *Profesjonsutdanninger i Bergen*. Redaktør: Egil Ertresvaag. Bergen, 2007. ISBN 978-82-77-09091-7
* Egil Ertresvaag. *Veien til Kronstad : høgskolebygninger i Bergen*. Bergen, 2001. ISBN 82-7709-042-0

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** VIAF **·** Forvaltningsdatabasen
 |
*For det nåværende fengselet på Hylkje se Bergen fengsel*

**Bergen kretsfengsel** er et tidligere fengsel i *Rådhuskvartalet* i Bergen sentrum.

Bakgrunn
--------

Som resultat av fengselsloven av 1857 ble det i perioden 1862-68 bygget 56 nye distriktsfengsler og nesten like mange rettsbygninger i Norge. På oppdrag fra staten utarbeidet arkitektene Heinrich Ernst Schirmer og Friedrich Wilhelm von Hanno en serie med typetegninger for fengsler med ulik størrelse, fra 8 til 40 fanger. Det var kort vei fra dom til fengsel ettersom loven krevde at alle byggene skulle inneholde de tre funksjonene cellefengsel, rettslokale og familiebolig for justisvaktmester.

Bergen kretsfengsel
-------------------

Utgangspunktet for fengselet i Bergen var Schirmer og von Hannos tegninger. Ansvarlig arkitekt for utbyggingen var Franz Wilhelm Schiertz, som også var ansvarlig for Stord kretsfengsel. 
Bygningen ble oppført mellom 1862–1867 og var forbundet med tinghuset med en gangbro.

Fengselet er tre etasjer høyt og har 57 celler på begge sider av en langsgående korridor med gallerier, og har en luftegård i vifteform på vestsiden. Fangene tilbrakte tiden for det meste i sine celler, i luftegården og i verkstedet i fengselet. Da bygningen var truet under Bergensbrannen i 1916 ble fangene sluppet fri og bedt om å komme tilbake neste dag, hvilket de også gjorde.

I 1990 ble de innsatte overført til nye Bergen fengsel på Hylkje i Åsane bydel, og bygningen har siden ikke vært i bruk. Bygningen er i dag under fredning.

Andre bygninger i Rådhuskvartalet i Bergen
------------------------------------------

* Det gamle tinghuset
* Det gamle rådhuset
* Magistratbygningen
* Hagerupgården
* Gamle Bergen hovedbrannstasjon

Eksterne lenker
---------------

* Bergen Byleksikon på nett, om Bergen kretsfengsel
* Bergenskartet: Bergen kretsfengsel

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** VIAF
 |
**Elvegårdsmoen** er en norsk militær øvingsplass i Narvik kommune, øst for Bjerkvik. 

Elvegårdsmoen ble okkupert tidlig om morgenen den 9. april 1940 av tyske soldater som var satt i land fra jagerne Wolfgang Zenker, Erich Koellner og Hermann Künne. De norske leirvaktene hadde ikke ammunisjon for å yte motstand. I Elvegårdsmoen fikk bergjegerne tilgang til store mengder norsk militært utstyr som de benyttet til å bevæpne tyske marinegaster etter at samtlige ti tyske jagere var blitt senket 13. april ("fjellmarine"). Den 13. mai ble Elvegårdsmoen erobret av franske fremmedlegionærer etter invasjonen i Bjerkvik. Senere i krigen utvidet tyskerne leiren med en rekke bygninger. 

Leiren er fra 2005 standkvarter for Nord-Hålogaland Heimevernsdistrikt 16.

Eksterne lenker
---------------

* «Elvegårdsmoen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
**Trine Fissum** (født 18. april 1970 i Trondheim) er en norsk rullestolcurlingspiller. Hun representerer Trondheim Curlingklubb.

I tillegg er hun lokalpolitiker i Trondheim, og representerer SV. Hun har sittet i bystyret i en årrekke, og har hovedfag pedagogikk fra NTNU. 

Under NM 2007, som var det første norgesmesterskapet som ble arrangert, fikk hun gull. Hun spilte da for Halden Curlingklubb, fordi de ikke hadde noen kvinner på laget. NM ble arrangert som en del av Norwegian Open 2007, og det ble konkurrert i *mixed lag*. 

Trine er handikappet på grunn av en medfødt nevrologisk sykdom. Hun begynte gradvis med bruk av rullestol fra 1997, og begynte med curling i 2003.

Resultater
----------

| De olympiske ringer Paralympiske leker |
| --- |
| Medalje | Øvelse | År | Sted |
| 4. | Rullestolcurling | 2006 | Italias flagg Torino |
|
| Curling VM i rullestolcurling |
| Plass | Øvelse | År | Sted |
| 12. | Rullestolcurling | 2004 | Sveits’ flagg Sersee |
| 5. | Rullestolcurling | 2005 | Skottlands flagg Glasgow |
| Gull | Rullestolcurling | 2007 | Sveriges flagg Sollefteå |
|
| Norge NM i rullestolcurling |
| Plass | Øvelse | År | Sted |
| Gull | Rullestolcurling | 2007 | Snarøyhallen |
|

Eksterne lenker
---------------

* (en) Trine Fissum – Paralympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Trine Fissum – World Curling Federation Rediger på Wikidata
**Trine Lise Andersen** (født 4. juli 1964) er en norsk fotballtrener og tidligere spiller.

Som spiller representerte hun Sprint-Jeløy i Moss og vant to cupmesterskap (1985, 1986) og to seriemesterskap (1984, 1986).

Andersen startet som spillende trener for Bøler Idrettsforening i Oslo da hun var 22 år. Videre trente hun aldersbestemte landslag i Norge i ni år og utviklet spillere i Akershus. 

Hun var trener for Kolbotn Fotball Kvinner 2007–08 som ga sølv i Toppserien 2007 og seier i NM i fotball for kvinner 2007.

Hun trente Idrettsforeningen Fløya i Tromsø 2009–10, men sa opp sommeren 2010 fordi hun fikk jobb hos den nordnorske avdelingen av Olympiatoppen.

Hun har mastergrad i prestasjonsledelse fra Norges idrettshøgskole i 2014 med en avhanding om Per-Mathias Høgmo, og er i 2018 i gang med PhD ved Universitetet i Tromsø.

Referanser
----------

1. ↑  Tom A. Schanke (2007): *Norsk Idrettsleksikon*, Aller Forlag. ISBN 978-82-8156-0444.
2. ↑  Bjørnar Hauken, Ingen blir best i verden alene! fra Olympiatoppen.
3. ↑  Tar Fløya til tingretten fra nrk.no den 21. september 2010.
4. ↑  At den var om Høgmo er nevnt i Den ene skrev Master om Høgmo Arkivert 27. april 2018 hos Wayback Machine. i adressa.no.
5. ↑  Trine Lise Andersen hos linkedin.com.
Sluseanlegget ved Storstraumen
**Storstraumen** ligger i Otravassdraget i Bygland kommune i Aust-Agder. Stedet er en naturlig barriere mellom øvre del (Åraksfjorden, eller mer presist Bjåfjorden) og nedre del av Byglandsfjorden og et av de trangeste punktene i hele elveløpet.

Fra gammelt av var Byglandsfjorden noe lavere enn Åraksfjorden. For å sikre båttrafikken mellom de to delene av fjorden ble det anlagt en sluse ved Storstraumen.

Slusene
-------

Etter at det ble bygget en kraftstasjon og demning nord for Evje, ble vannstanden i Byglandsfjorden hevet med ca. 5 meter og etter dette var det ikke lenger nødvendig med sluser. De er likevel i bruk når dampbåten DS «Bjoren» går sin sommerrute. Slusene ble fornyet i juli 2006.

Riksvei 9 går i bro over Storstraumen, og det var en rasteplass ved slusene. Denne ble avstengt av Statens vegvesen i 2013 med henvisning til at den skulle være farlig, noe som vakte sterke reaksjoner lokalt. Senere ble det bygget ny rasteplass på vestsiden, litt nord for slusen. Den ble åpnet 17. juni 2017. En gammel buebro i stein fra 1909 over strømmen er bevart ved siden av en nyere veibro.

Referanser
----------

1. ↑  *Setesdølen*: Jan Olsen: «Utan noko alternativ til den populære stoppestaden: Rasteplassen ved Storestraumen stengt», Setesdølen nr. 40, 2013, s 5
2. ↑  *Setesdølen*: «Vil bruke vinkelslipar ved Storstraumen», Setesdølen nr. 43, 2013, forsiden  
*Setesdølen*: Sigurd Haugsgjerd: «Storstraumen: -Toppen på idioti å stenge rasteplassen», Setesdølen nr. 43, 2013, s. 3
3. ↑  Bjørkeli, Johs.: «Bjoren (150) feiret fra ny rasteplass» i *Fædrelandsvennen* 19. juni 2017 sett 9. desember 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Foreningen Tryggere Ruspolitikk** (**FTR**) er en norsk, landsomfattende medlemsorganisasjon som arbeider for en norsk og internasjonal rusmiddelpolitikk basert på skadeforebygging, skadereduksjon, personlig ansvar og menneskerettigheter. FTR arbeider for rusreform i Norge og vil avkriminalisere kjøp, besittelse og bruk av rusmidler til eget bruk. Samtidig vil de flytte fokuset i norsk rusmiddelpolitikk mot skadeforebygging, opplysning og helsefremmende tiltak.

Nettstedet rusopplysningen.no med informasjon om de enkelte rusmidlene drives av foreningen.

Bakgrunn
--------

Foreningen ble stiftet i 2016, og i 2019 er Ina Roll Spinnangr styreleder og daglig leder. I 2018 ble Tryggere Ungdom stiftet som FTRs ungdomsorganisasjon. Samme år ble Föreningen Tryggare Ruspolitik stiftet, dette er FTR sin svenske søsterorganisasjon. FTR er medlem av International Drug Policy Consortium (IDPC).

Rusmiddelanalysetjeneste
------------------------

I 2022 åpnet FTR en rusmiddelanalysetjeneste som lar folk teste ulike rusmidler for å finne ut hva de inneholder. For å analysere rusmidlene bruker de et Alpha 2 spektrometer fra BRUKER. Hensikten med tjenesten er ifølge FTR å gjøre det mindre farlig å ta illegale rusmidler, å monitorere det illegale markedet, komme i kontakt med rusmiddelbrukere som ellers er vanskelig å nå, samt å kunne varsle hvis det er farlig stoff i markedet. Tanken bak er, om en vet hva det illegale rusmidlet inneholder er sjansen lavere for å få i seg noe uønsket eller å ta en overdose.

Referanser
----------

1. ↑   *offisielt nettsted*, Wikidata Q22137024
2. ↑   *Årsrapport*, Wikidata Q699735
3. ↑  «Om oss». *www.tryggareruspolitik.se*. Arkivert fra originalen 6. mars 2022. Besøkt 6. mars 2022.
4. ↑  *IDPC, Members.* Besøkt 29.1.2019.
5. ↑  Spleis. «Innkjøp av analyseutstyr for å starte opp en rusmiddelanalysetjeneste». *www.spleis.no* **(norsk)**. Besøkt 6. mars 2022.
6. ↑  «Tryggere med kunnskap». *Tryggere Ruspolitikk* **(engelsk)**. Besøkt 6. mars 2022.
7. ↑  «Rusmiddelanalysetjeneste». *rusopplysningen.no*. Besøkt 6. mars 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Foreningen Tryggere Ruspolitikk på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Foreningen Tryggere Ruspolitikk på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Foreningen Tryggere Ruspolitikk på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Foreningen Tryggere Ruspolitikk på YouTube Rediger på Wikidata
* (no) Tryggere Ungdom.
* (no) rusopplysningen.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Anne Kathrine «Trine» Hvoslef-Eide** (født 1956 i Oslo) er en norsk biolog og politiker (V).

Bakgrunn og virke
-----------------

Anne Kathrine «Trine» Hvoslef-Eide er utdannet sivilagronom (hagebrukskandidat) med eksamen fra Norges landbrukshøgskole (Universitetet for miljø- og biovitenskap fra 2005) i 1983 og doktorgrad ved samme institusjon i 1989. Hun er professor i anvendt bioteknologi (NMBU) et område der hun har vært aktiv med både fagfellevurdert og populærvitenskapelig forskningsformidling.

Hvoslef-Eide har stort sett hatt sin arbeidsplass ved Universitetet for miljø- og biovitenskap siden 1983, med unntak av ett års vikariat i Miljøverndepartementet 1993–1994 som rådgiver med ansvarsområde den da nye Genteknologiloven. Hun har hatt en rekke tillitsverv på NLH/UMB, og var i perioden 2005–2009 ansatt prorektor for utdanning ved UMB.

Hvoslef-Eide har hatt tillitsverv i Norges forskningsråd og var leder av Utdanningsutvalget i Universitets- og høgskolerådet (UHR) 2006–2009. Hun var medlem av Biomangfoldlovutvalget 2001–2004. Fra 2005 har hun representert Norge i Council of the International Society of Horticultural Science (ISHS), og i perioden 2009–2015 var hun Member of the Board of Trustees of International Instiute of Tropical Agriculture. Fra 2019 er hun medlem av Bioteknologirådet.

Hennes politiske erfaring omfatter fire perioder i Ås kommunestyre, medlem av formannsskapet i tre perioder, varaordfører i Ås 1995–1999, medlem av Akershus fylkesting 1999–2005, medlem av fylkesutvalget 2003–2005, og leder av Komiteen for utdanning og kompetanse i Akershus fylkeskommune 2003–2005. Hun var leder i Akershus Venstre og medlem av Venstres landsstyre 1997–2003. Hun er i perioden 2019-2023 vara til Ås kommunestyre, og medlem av Hovedutvalg for teknikk og miljø (HTM) i Ås kommune.

Referanser
----------

1. ↑  IITA
2. ↑  Nytt Bioteknologiråd er oppnevnt. regjeringen.no. 29. mars 2019
3. ↑  «Medlemmer i Kommunestyret (23.10-2019 - 31.10-2023)». Ås kommune. Besøkt 28. oktober 2021. «Navn: Trine Hvoslef-Eide, Funksjon: Varamedlem i utvalg, Representerer: Venstre»
4. ↑  «Medlemmer i Hovedutvalg for teknikk og plan (23.10-2019 - 31.10-2023)». Ås kommune. Besøkt 28. oktober 2021. «Utvalgsmedlem: Trine Hvoslef-Eide, Funksjon: Utvalgsmedlem, Representerer: Venstre»

Eksterne lenker
---------------

* 

* (no) Publikasjoner av Trine Hvoslef-Eide i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* 

* (no) Publikasjoner av Trine Hvoslef-Eide i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | CRIStin
 |
Arctic Rail Express-tog passerer Bjørnfjell st.ARE-tog Oslo-Narvik passerer Bjørnfjell stasjon.
**Arctic Rail Express**, forkortet **ARE** eller **ARE-toget**, er ei direkte jernbanegodsrute mellom de to byene Narvik i Nordland og Oslo. Ruta ble startet opp i 1993 av NSBs Godsdivisjon, og blir idag drevet av selskapet CargoNet.[1] Transportruta har ei samla lengde på 1 950 kilometer, tar 26,5 timer, og har en årlig fraktet godsmengde på om lag 400 000 tonn gods (per 2013).[2]
Linjen fikk større betydning i oktober 2013 da båtforbindelsen mellom Nordlandsbanen og Alta ble nedlagt.[3]

ARE trafikkerer mellom Fagernesterminalen og Alnabruterminalen og går langs Ofotbanen, via Sverige (blant annet langs stambanen gjennom Norrland), ned til Laxå i Örebro län (sørligste punkt på ruten, 58°59′ nord, 107 km sør for Oslo) og deretter videre langs Värmlandsbanan og Kongsvingerbanen med tyve ukentlige tog. Fra 2018 går det over Ludvika–Kil. I sørlig retning fraktes det i hovedsak fersk fisk og togene som går nordover frakter i hovedsak biler, post, dagligvarer og forbruksvarer.[2][4] I 2018 var det en del problemer da Trafikverket hadde banearbeide uten å bevilge andre ruter. Da fikk ARE gå Trondheim–Storlien og et CD 312 diesellok dra toget med ellok der.[5]

I 2021 planlegges det å kjøre Arctic Rail Express direkte mellom Malmö og Narvik. Det sparer tid fordi mye av fisken skal til kontinentet. Idag lastes fisken over till lastebil i Oslo og kjøres videre mot sør. Det er viktigt å få returfrakt.[6]

Se også
-------

* North Rail Express

Referanser
----------

1. ↑  Jernbaneverket 5. januar 2011, Nytt godstog Oslo-Narvik. Besøkt 10. juli 2014.
2. 1 2  CargoNet, 20 år med ARE... Arkivert 14. juli 2014 hos Wayback Machine.. Besøkt 10. juli 2014
3. ↑  8000 trailere skal erstatte «MS Tege»
4. ↑  NRK Nordland 19. august 2004, Melkerute gjennom Sverige. Besøkt 10. juli 2014.
5. ↑  Cargonet må innstille tog på grunn av seine svar fra Trafikverket
6. ↑  Prøver ut "fisketog" mellom Narvik og Malmö
**Trine Anita Angelsen** (født 6. juli 1965) er en norsk forfatter fra Kabelvåg, i dag bosatt på Fauske. 

Hun er forfatteren bak den suksessrike debutserien *Havets datter*, som er utgitt på Damm. *Havets Datter* ble i 2009 utgitt i Polen. Hun forfattet en ny serie, *Thea*, som ble utgitt på Schibsted fra 2006. I 2017 kom Thea ut i nytt opplag i Norge. *Thea* er også utgitt i Polen og Sverige.

I 2011 kom hun ut med en strikkebok som heter *Lune Masker* utgitt på Schibsted.
I 2013 kom strikkeboken *Strikkelykke*, utgitt på Schibsted.
I 2015 kom *Strikk til liten og stor* på Cappelen Damm. Strikk til liten og stor er også gitt ut i Danmark.
Trine Angelsen har til nå gitt ut 125 bøker, som til sammen er kommet i et opplag på ca 16 millioner i Norge, Sverige, Danmark og Polen (Juli 2020)

I september 2008 havnet hun i respirator på Nordlandssykehuset i Bodø etter et fall fra hesteryggen.

Bibliografi
-----------

### Frittstående titler

* *Lune masker : nostalgisk småstrikk* – håndarbeidsbok, Schibsted 2011
* *Strikkelykke* – håndarbeidsbok, Schibsted 2013
* *Strikk til liten og stor* – håndarbeidsbok, Cappelen Damm 2013

### Serier

* *Havets datter* – (30 bøker), Damm, 2002-2006
* *Thea* – (30 bøker), Schibsted, 2006-2010
* *Hverdagsengler* – (27 bøker), Schibsted, 2010-2014
* *Breidablikk* – (26 bøker), NorskeSerier, 2015-2020
* *Gullburet* – NorskeSerier, 2021-

Referanser
----------

1. 1 2   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 2. desember 2014, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Verdens Gang

 Fakta. Trine Angelsen. Side 14
3. ↑  «Forfatter i koma etter rideulykke». 18. september 2008. Besøkt 18. september 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
**Foreldre** er individer som har avkom. Hunnkjønnet er mor og hannkjønnet far. Avkom med samme foreldre kalles søsken. En hann kalles sønn og blir bror til eventuelle søsken, mens en hunn kalles datter og blir søster til eventuelle søsken. Avkom med én felles forelder blir respektivt halvsøsken, enten halvbror eller halvsøster, men like fullt sønn eller datter av egne biologiske foreldre.

I de fleste land i verden er det slik at foreldrene også juridisk får en rekke plikter og rettigheter overfor avkommet, kalt foreldreansvar. Men det forekommer også at de samme pliktene og rettighetene kan tilfalle personer som ikke er foreldre i biologisk forstand, for eksempel gjennom adopsjon. Man kan derfor skille mellom et biologisk eller egentlig foreldreskap, og en juridisk foreldrerett.

Se også
-------

* Avl
* Ane
* Formering
* Foreldrerett
* Foreldrepenger
* Foresatt

Referanser
----------

1. ↑  «Oppslagsord: forelder». *Bokmålsordboka | Nynorskordboka*. ordbok.uib.no. Besøkt 24. august 2017.
2. ↑  Holmen, Sigve. «Oppslagsord: foreldre». *kirchenkalender.com*. Besøkt 24. august 2017.
3. ↑  «Foreldreansvar». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. 11. november 2014. Besøkt 24. august 2017.
4. ↑  «1. Hvem er foreldre? – Gratis Rettshjelp». *gratisrettshjelp.no*. Arkivert fra originalen 24. august 2017. Besøkt 24. august 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Henry Harm** (født 31. mars 1901 i Skien, død 1986 og bisatt ved Nordstrand kirke i Oslo) var en norsk pressemann. Han var redaktør i *Telemarksavisa* i tre runder, 1927-1928, 1934-1940 og 1945-1947. I den andre perioden var Olav Vegheim valgt inn på Stortinget, og Harm satt som konstituert redaktør og avisens daglige leder frem til krigen. 

Harm var journalist i Aftenposten og gift med fotografen Sølve Harm. I 1940 ble Harm satt i fengsel i Skien av tyskerne og satt fra 12. desember 1940 til 21. januar 1941 da han ble løslatt.

I 1978 gav han ut boken *Arbeiderbevegelsen i Grorud-dalen 1894-197*.

Referanser
----------

1. ↑   Fanger.no, besøkt 24. juli 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Tore Tveit: *Du er ikke alene - TA gjennom 75 år* - Skien 1996
3. ↑  «Henry Harm f.Olsen og Sølve Harm f. Olsen-Hagen». *slektogdata.no*. Besøkt 12. juni 2022.
4. ↑  «Henry Harm». *fanger.no*. Besøkt 12. juni 2022.
5. ↑  «Arbeiderbevegelsen i Grorud-dalen 1894-1978». *deichman.no*. Besøkt 12. juni 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Firda Tidend

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** Fangeregisteret

 |
**Arctic Green Food** er et Grønlandsk selskap, som driver med mottak og videreforedling av sjømat. De har hovedkontor i Maniitsoq. 

Selskapet var en del av KNI, og var tidligere et eget selskap under navnet Nuka a/s, etablert i 1998. Grønlands hjemmestyre besluttet i 2004 at Nuka a/s skulle overtas av KNI fra 1. januar 2005. Under KNI byttet selskapet navn til dagens navn. 

Arctic Green food viste seg imidlertid å bli en økonomisk byrde for KNI, med et regnskapsmessig underskudd på 37,3 millioner danske kroner i 2006. KNI har derfor besluttet å selge ut selskapet. 1. april 2007 ble derfor selskapets virksomheter i Qaqortoq, Nanortalik og Kuummiut solgt til Arctic Prime Fisheries, samtidig som virksomhetene i Niaqornaarsuk, Ikerasaarsuk, Kangaatsiaq, Sarfannguaq, Itilleq, Kangaamiut, Atammik, Nuuk, Qeqertarsuatsiaat og Arsuk ble solgt til Royal Greenland. 

De resterende anlegg anlegg i Qaanaaq, Savissivik, Akunnaaq, Ikamiut, Attu, Kangerlussuaq, Maniitsoq, Napasoq, Qassimiut, Eqalugaarsuit,Tasiusaq, Aappilattoq (Nan) og Ittorqortoormiit er solgt til tidligere ansatte i Arctic Green Food og er nu et privat selskap, der fortsætter under det gamle navn.

Eksterne lenker
---------------

* Arctic Green Food på KNIs hjemmeside
**Henry Gundersen** (født 3. mars 1920 i Glemmen, død 17. mars 1945 i Oslo) var en norsk motstandsmann under andre verdenskrig, og ble henrettet av den tyske okkupasjonsmakten på Akershus festning.

Gundersen var utdannet ved Statens Håndverks- og kunstindustriskole og var ansatt ved Norges geografiske oppmåling. Under krigen ble han medlem av Milorg og var involvert i flere sabotasjeaksjoner, blant annet sprengingen av et større militært oljelager på Grorud.

Hans siste oppdrag var *Aksjon smør* der Milorg stjal forsyninger fra 2 lagre, ett i Tollbugata 8 som tilhørte de tyske styrkene og ett i Skippergata 22 som tilhørte Arbeidstjenesten. Bogstad fylte lastebiler med forskjellige varer, blant annet tønner med lammekjøtt og saltsekker. Varene vil komme godt med hos «gutta på skauen». Etter nærmere fem års krig og okkupasjon er matvaresituasjonen i Oslo prekær.

Henry Gundersen ble arrestert av tyskerne 13. februar 1945 som følge av at 2 Gestapo offiserer avbrøt et møte i motstandsbevegelsen i Storm Willads Weinholdts hjem. Weinholdt og Frank Olsen ble arrestert, mens Adolf Bogstad ble drept. Gundersen og flere andre ble også arrestert. Han ble dømt til døden den 15. mars av en SS domstol der Siegfried Wolfgang Fehmer var aktor. Henry Gundersen ble skutt på Akershus festning 17. mars 1945. Dette var den nest siste gangen nordmenn ble henrettet av tyskerne under krigen. Den siste var en *SS-Jäger* som ble henrettet for desertering (*Fahnenflucht*) den 19. april.

Minnesmerke på Sarabråten over lokale Milorg-jegere som falt under krigen.
Sammen med 8 andre Milorg-jegere er Henry Gundersen hedret på et minnesmerke på Sarabråten i Østmarka.

Henry Gundersen er også hedret med en plakett på veggen i resepsjonen til Kartverkets hovedkontor i Hønefoss.

Referanser
----------

1. 1 2 3  *Våre falne*: 1939-1945, bind 1, side 746 Grøndahl, Oslo 1949
2. ↑  Skuddene i Hertug Skules gate Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. groruddalen.no, besøk 25. oktober 2015
3. 1 2  Øyen, Odd, red. (2007). *Milorg D13 i kamp. Fra det hemmelige militære motstandsarbeidet i Oslo og omegn 1940–1945* (andre utg.). Oslo: Orion. s. 162–163, 175. ISBN 978-82-458-0839-1.
4. 1 2  Nøkleby, Berit (1996). *'Skutt blir den...'. Tysk bruk av dødsstraff i Norge 1940–45*. Oslo: Gyldendal. s. 228. ISBN 82-05-22173-1.
5. ↑  «Tale ved Milorgbautaen i Østmarka». regjeringen. Besøkt 25. oktober 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Fangeregisteret **·** Våre falne

 |

Portal: Andre verdenskrig
**Hver dag er en sjelden gave** er første linje i et dikt av den danske apoteker og forfatter Mads Nielsen (1879–1955). Diktet har tre vers og er blitt en kjær sang i Norge. Den synges til en melodi av Oscar Bandsberg, som var leder for Frelsesarmeens musikkavdeling i Danmark. Både tekst og melodi er fra 1917. Teksten ble skrevet på et ferieopphold som Nielsen hadde i Raageleje. Den er ikke kommet med i Norsk Salmebok, men har i lang tid vært med i «Sangboken», i Norges Kristelige Ungdomsforbunds «Treklang» og i Sjømannskirkens «Det nye syng».

Sangen er oversatt til svensk av Harry Lindstrøm i 1984 og har fått plass i den svenske Psalmboken på nr. 180. Her er tittelen *Var dag är en sällsam gåva*.

Sangen er sunget inn på plate av flere, blant andre 

* Marianne Juvik Sæbø på albumet *Arv*, LYNOR 0120
* Sverre Moe på albumet Sjeminit, LUMI

Nyttårstalen 2006
-----------------

Kong Harald siterte siste vers av sangen i sin nyttårstale 2006. I det verset heter det «Hver aften står hvite stjerne og spør deg om hva du gav». Dette perspektivet på livet brukte kongen til å utfordre lytterne til å yte mer enn å nyte.

Eksterne lenker
---------------

* Svensk versjon av sangen

Portal: Litteratur
Ved Pellervika innerst i Furnesfjorden går veien fra Brumunddal ut mot Nes.
**Furnesfjorden** er en arm av Mjøsa i Ringsaker og Hamar kommuner i Innlandet. Innenfor Framnes med Framnesbrua (fylkesvei 212) heter fjorden Botsenden etter «botnen» av fjorden. Botsenden er under 20 meter dyp (NVEs dybdekart viser ikke 20-meters koter innenfor Framnes). Ved Langodden er det mellom 60 og 80 meter på det dypeste. Vannkvaliteten i Furnesfjorden har vært overvåket sammen med resten av Mjøsa etter tiltak for å bedre vannkvaliteten fra omkring 1980. På 1970-tallet ble det registrert stor oppblomstring av alger og bakterier i fjorden på grunn av forurensing (overgjødsling). Høst og vår er vanntemperaturen nokså lik fra overflaten til bunnen, mens om sommeren stiger overflatetemperaturen til 13-16°C og opp til 20°C innerst i Furnesfjorden. Om sommeren kan vind og strøm føre til store forskjeller i overflatetemperature mellom ulike deler av Mjøsa. Når innsjøen er islagt er vannmassene mer i ro og temperaturen stiger fra overflaten til omkring 4°C i dypet. Innerste delen av Furnesfjorden fryser ofte til i desember (og der kan den bli liggende til mai), mens resten av Furnesfjorden normalt blir islagt i januar. Omkring 1900 var omfattende fiske av sik i fjorden.

Referanser
----------

1. ↑  *Fredheimkretsen i Ringsaker. Bygdebok i miniutgave ved 100-årsjubileet.* Utgitt av Fredheim skolekrets, 1991.
2. ↑  Dybdekart over Mjøsa Arkivert 22. desember 2015 hos Wayback Machine. NVE, udatert.
3. ↑  Nashoug, Ole (1999). *Vannkvaliteten i Mjøsa, før og nå. Mjøsovervåkingen gjennom 25 år*. Brumunddal: Styringsgruppa for overvåking av Mjøsa.

Kilder
------

* Norgeskart, oppslag hos Kartverket 15. desember 2015

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Foreningen Våre Rovdyr**, forkortet **FVR**, er en organisasjon som arbeider for livskraftige bestander av rovdyr i Norge. Hard jakt på alle de store rovdyra førte til at ulv og brunbjørn nesten var utryddet rundt midten av 1900-tallet, som alle fortsatt klassifiseres som truet. Det var på denne bakgrunn Foreningen Våre Rovdyr ble stiftet 21. februar 1986, og organisasjonen har helt siden starten rettet oppmerksomheten spesielt mot nettopp disse artene. Dyretegneren Viggo Ree er ildsjelen i foreningen, blant enkelte andre, og er informasjonskonsulent.

Historie
--------

Paul Granberg var foreningens første leder.

Referanser
----------

1. ↑  Direktoratet for Naturforvaltning, Miljøstatus i Norge, Rovvilt Arkivert 29. juni 2006 hos Wayback Machine.
2. ↑  Per Ivar Strømsmoen (17. januar 2006). «Rovdyrforkjemper på NRK». Østlendingen. Besøkt 19. september 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Foreningen Våre Rovdyr

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |