**Polarblåvinge** (*Plebeius glandon*) er en av blåvingene, en dagaktiv sommerfugl i gruppen glansvinger.

Utseende
--------

Hannen har lys skifergrå farge på vingenes overside. Langs vingeranden, et fint hvitt tynt bånd eller kant (frynser) ytterst, og et smalt mørkere svart (sømlinje) innenfor. Diskal-flekken er tydelig. Vingeundersiden er ganske lik hos begge kjønn.

Hunnen har mørkere brungrå farge på vingeoversiden. Langs vingeranden finnes et hvitt bånd eller kant (frynser). Vingeundersiden er lik hos begge kjønn.

Vingespennet er mellom 20 og 24 millimeter. Alle vingeundersidene er grå med hvite store og mindre flekker. Flere av flekkene har mørk kjerne, og bakvingen har en antydning til en rød-orange flekk. Diskal-flekken er liten og mørk. Ved vingeroten utbrer et svakt blågrønt fargefelt seg. 

Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen er lyst brunsvart hos hunnen og mer gråblå hos hannen. Den har lite hår på oversiden. Undersiden har lys gråhvit hårbekledning. 

Fasettøynene er mørke. Hodet er smalt foran, palpene er store og fremoverrettet. Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, når den ikke er i bruk. Antennene sitter over og helt inntil fasettøynene. Antennene er trådformet og består av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller skålformet. Leddene er farget slik at antennen får små ringer i svart og hvitt. 

Beina er godt utviklet hos hunnene, som bruker alle beina til å gå med. Mens hanner har noe reduserte frambein og går på de fire bakerste beina. Det doble kloleddet på frambeina mangler eller er redusert. På det mellomste beinparet er børsten på skinnbeinet (tibia) godt utviklet.

### Indre organer

Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte. Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

### Egg og larver

Egget er gult, rundt og ganske flatt. 

Larven har generelt tykk hud og er ganske hardføre. Den er grågrønn like etter overvintringen. Senere endrer den farge til mer grønn med en mørk rygglinje. Den har fargetegninger i hvitt og rødt. Undersiden er flat, mens oversiden er hvelvet. Larvens kropp smaler litt bakover. Bak hodet, på bryststykket, som består av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukføtter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til å holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. 

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

### Puppen

Puppene er først grønn, senere mer brunlig. Den er bønneformet, urørlig og de ligner plantedeler som frø eller lignende. Puppen kan ligge under løse steiner.

Levevis
-------

Polarblåvinge finnes i fjellområder med basiske bergarter, over 700 moh. I Finnmark kan arten finnes helt ned til havnivå. Arten foretrekker sydvendte lokaliteter med bart berg (svaberg) eller ur, som tidlig blir snøfrie om våren. 

Glansvinger har normalt en rolig og gjerne flagrende flukt. Ofte flyr de korte turer fra blomst til blomst. Om natten og i overskyet vær hviler sommerfuglen. Flygetiden er fra juli til begynnelsen av august. Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, og den noe spraglete vingeundersiden gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse. 

Voksne glansvinger lever av nektar de suger opp fra blomstene på ulike planter (urter). Sugesnabelen, på hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til å nå inn i dype blomster for å suge til seg nektar. Sugesnabelen gjør at sommerfugler er avhengig av flytende føde. 

### Forplantning

Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Under paring utskiller hannene en duft fra små duftskjell på vingene, dette kan være med å gjøre hunnen mer villig til å pares. Om et par forstyrres under paring, flyr vanligvis hannen, mens hunnen blir hengende passivt. Hunner som har paret seg inntar ofte en spesiell stilling, hvor vingene holdes noe flat og utbredt, mens bakkroppen løftes opp. 

### Larvene

Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven er trege og ikke særlig sky. De har ingen synlige forsvarsfunksjoner, som å kaste hodet til siden fram og tilbake eller å rulle sammen kroppen, ved berøring. 

Larven lever som plantespiser, trolig på rødsildre. 

Larvens kroppstemperatur er mellom 35 og 38 grader C°. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for å være aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved å oppsøke skygge.

### Puppen

Polarblåvinge tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) glansvingen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen, vanligvis mellom to til fire uker.

Utbredelse
----------

Polarblåvinge finnes bare i fjellet Norge i Rondane, Dovre og nord østover til Herjedalen i Sverige 
Den finnes i isolerte forkomster bare i fjellet over 800 moh i Europa og Asia.

Systematisk inndeling
---------------------

Slektskapet innen gruppen glansvingene er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje. Det har vært ulike måter å dele gruppen inn i. (Systematikken følger *Fauna Europaea* ) 

Det er uklarheter omkring hvorvidt *polarblåvinge* er identisk med *Agriades aquilo* Boisduval, 1832, eller om det er to arter. I nyere litteratur angis polarblåvinge å være utbredd i fjellet i Norden og østover til Asia, mens *Agriades aquilo* er utbredt i Alpene i det sydlige Europa. 

**Treliste**
* sommerfugler (Lepidoptera)
	+ gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
		- familie glansvinger (Lycaenidae)
			* delgruppe Lycaeninae
				+ blåvinger (Polyommatini)
					- **polarblåvinge** – (*Plebeius* (Agriades) glandon *(de Prunner, 1798) )*
					- Synonymer:
					- = *aquilo* Boisduval 1832
					- = *nevadensis* Zullich 1928
					- = *orbitulus* Esper 1800
					- = *zullichi* Hemming 1933

Referanser
----------

1. ↑  Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, Lycaeninae

Litteratur
----------

* Eliasson, C.U. Ryrholm, N. Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Polarblåvinge* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Polarblåvinge* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Polarblåvinge* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Polarblåvinge* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Agriades glandon* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Agriades glandon* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
* Norges sommerfugler – Glansvinger[*død lenke*]
* www.nhm.uio.no/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

| * v
* d
* r
Glansvinger — Lycaenidae |
| --- |
| Underfamilier | 
* blåvinger (Polyommatinae)
* gullvinger (Lycaeninae)
* stjertvinger (Theclinae)
* Curetinae
* Poritiinae
* Lipteninae
* Liphyrinae
* Miletinae

 |
| 
* **Glansvinger i Norge**

 |
| Blåvinger  (norske arter) | 
* Dvergblåvinge
* Vårblåvinge
* Klippeblåvinge
* Kløverblåvinge
* Brun blåvinge
* Sankthansblåvinge
* Kileblåvinge
* Argusblåvinge
* Idasblåvinge
* Lakrismjeltblåvinge
* Polarblåvinge
* Myrblåvinge
* Fjellblåvinge
* Engblåvinge
* Sølvblåvinge
* Tiriltungeblåvinge

 |
| Gullvinger  (norske arter) | 
* Fiolettgullvinge
* Purpurgullvinge
* Ildgullvinge
* Oransjegullvinge

 |
| Stjertvinger  (norske arter) | 
* Grønnstjertvinge
* Almestjertvinge
* Eikestjertvinge
* Slåpetornstjertvinge

 |
| **Kategori** |