recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Stefan av Liège** (fransk: *Etienne de Liège*, eller *Stefan av Tongeren*; født før 850; død 16. mai 920) var fra 903 til 920 biskop av Liège. Han forøkte bispedømmets verdslige besittelser og spilte en rolle som forbindelse mellom vest- og østfrankerriket. Han var blant sin tids viktigste fremmere av åndelig musikk og komponerte også selv. Han skrev også den hellige Lamberts Vita.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han var av adel beslektet med karolingerne, og var blant annet i slekt med Karl den enfoldige. Senere ble det feilaktig tilskrevet ham slektskap med den hellige Gérard de Brogne. Han ble oppdratt i Metz og så på Karl den skalledes hoffskole. 

Det er fra ca. 888 belagt at han var domkannik i Metz. Senere fikk han abbediene Saint-Mihiel ved Verdun, Saint-Evre i Toul og i Moustier-sur-Sambre i besittelse.

### Biskop

I 903 ble han valgt til biskop av Liège, uten å måtte oppgi sine abbedier. Kong Ludvig barnet bekreftet i 907 biepedommets eierskap over abbediet Fosses. Kong Ludvig bekreftet i 908 også hertug Zwentibolds og kong Arnulfs skjenkelser til hans forgjengere. Det gjaldt blant annet abbediet Lobbes og dessuten Theux. Han gav ham også toll- og myntrett i Maastricht. Kongen skjenket ham også mer. Karl den endoldige gav han abbediene Hastières og Saint-Rombaud i Mechelen og forsten Theux. Til dette var knyttet rettsmyndigheten over alle steder i hele skogområdet.

I 911 ble bispedømmet med i Det tysk-romerske rike.

Han var med på translasjonen av den hellige Eugens levninger til Brodge. Han innførte treenighetsfesten i sitt bispedømme, og skrev selv fsanker, antifoner og responsorier til denne festen. Han skrev også den hellige Lamberts Vita. Fra ham stammer også *Liber capitularis*, en ny slags korbok.

Han ble gravlagt i Saint-Lambert i Lièges krypt. Det ble strid om hvem som burde etterfølge ham.

Litteratur
----------

* (de) Wilhelm Kohl: «Stefan av Liège» i *Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon* (BBKL). Bind 10, Herzberg 1995, ISBN 3-88309-062-X, sp. 1395–1397.
* Heinrich Leo: *Zwölf Bücher niederländischer Geschichte. Teil I.* Halle, 1832 s. 375f.
* A. Auda: *L'école musicale liégeoise au Xe siècle: Etienne de Liège* (Brussel, 1922)
* Théophile Lejeune: *L'ancienne abbaye de Lobbes*, vol. Annales, t. II, Mons, Cercle archéologique de Mons, 1859, 83 s. s. 49-50

Referanser
----------

1. ↑  Ludwig IV (das Kind) (RI I) n. 2046 (Regest RI-Online)
2. ↑  Ludwig IV (das Kind) (RI I) n. 2048 (Regest RI-Online)
3. ↑  Johannes X. (RI II, 5) n. 53 (Regest RI-Online)

Eksterne lenker
---------------

* Komposisjoner

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** Discogs
 |
**Trøndelag kompetansesenter** er et kompetansesenter i det statlige spesialpedagogiske støttesystemet – Statped.

Tjenesteregion
--------------

Trøndelag kompetansesenter har tjenesteytende oppgaver i Sør- og Nord-Trøndelag. Senteret er en del av Statpeds nasjonale nettverk, og utveksler komplementære tjenester og kompetanse med de andre virksomhetene i Statped.

Målgruppe
---------

Senterets målgruppe er barn, unge og voksne med sammensatte lærevansker, sosiale og emosjonelle vansker. Vanskene er sammensatte ved at de ikke bare kan knyttes til individet, men også til relasjonelle-, didaktiske- og kontekstuelle forhold. En slik betraktningsmåte peker mot tiltak og arbeidsformer preget av systemtenkning.

Senteret gir tjenester til mennesker som er i en opplæringssituasjon i barnehage, grunnopplæring og voksenopplæring. Målgruppen har lære- og atferdsvansker med bakgrunn i svært ulike- og ofte sammensatte årsaker. 

Senterets målgruppe avgrenses til de med de største og mest **sammensatte vanskene**:

* Mennesker med nevrologisk betingede vansker som ADHD, Tourette syndrom og Asperger syndrom
* Mennesker med sosiale- og emosjonelle vansker
* Mennesker med matematikkvansker
* Mennesker med utviklingshemming/multifunksjonshemming

Kompetanseområder
-----------------

Senteret har og fortsetter utviklingen av høy tiltaksrettet kompetanse på aktuelle områder for målgruppen. Områdene er alternativ og supplerende kommunikasjon, inkluderende skolemiljø og tilpasset opplæring, samt læremidler for målgruppen. Senteret arbeider både forebyggende og avhjelpende og utvikler kompetanse om implementeringsstrategier.

Eksterne lenker
---------------

* Mer om senteret
* ASK-loftet; fagstoff om kommunikasjon hos mennesker som helt eller delvis mangler tale
* Læringsloftet; ressurssenter for leketøy, lærebøker og spesialpedagogiske læremidler Arkivert 27. september 2020 hos Wayback Machine.
* Faglig løft for PPT
**Trøllanes** (IPA: [ˈtɹœdlaneːs], dansk: *Troldenæs*) er en bygd på Færøyene. Trøllanes er en gammel jordbruksbygd, lengst nord på østkysten av Kalsoy, adskilt fra havet med høye klipper. På Kalsoys nordende finnes en fyrlykt og en av Færøyenes største krykkjekolonier. Herfra er det fri utsikt til Kunoyarnakkur og Enniberg.

Trøllanes og Mikladalur har Mikladals kirkja som sognekirke. Sognet ble i 1931 en egen kommune, men i 2005 tillagt Klaksvík. Siden 1985 har Trøllanes vært forbundet med de øvrige bygdene på Kalsoy gjennom fem veitunneler. Fra Syðradalur lengst sør på øya er det fergeforbindelse til kommunesenteret Klaksvík.

Den 1. januar 2016 hadde Trøllanes 15 innbyggere fordelt på fem gårder.

Historie
--------

Tilberedning av den tradisjonelle retten *garnatálg* på Trøllanes.  Foto: Erik Christensen 

| Befolkningsutvikling |
| --- |
| År | Bef. | ±% |
| 1955 | 35 | — |
| 1985 | 16 | −54,3% |
| 1990 | 20 | +25,0% |
| 1995 | 24 | +20,0% |
| 2000 | 22 | −8,3% |
| 2005 | 23 | +4,5% |
| 2010 | 20 | −13,0% |
| 2016 | 15 | −25,0% |
| Kilde: Offentlig statistikk. |

Trøllanes er første gang nevnt i jordeboken i 1584. Første ledd i stedsnavnet betyr «troll». Et sagn forteller at troll inntok bygden hver helligtrekongersaften, men at en gammel kone en gang påkalte Jesus, og trollene forsvant for godt.

Ifølge de færøyske tingbøkene ble den ellers isolerte bygden i 1686 overfalt av åtte bevæpnede sjørøvere, som stjal talg, vadmel og annet tøy. De kom i en slupp av typen som nederlandske og engelske fiskere brukte på denne tiden.

Trøllanes er en jordbruksbygd basert på sau, melkekyr og slaktefe. Historisk har fuglefangst også vært en viktig næringsvei. Det er bratt ned til kaien, som bare kan anløpes i godt vær, og bygden mangler derfor de naturgitte forutsetningene for å omstille seg til den moderne fiskeindustrien. Alle forbindelser gikk sjøveien frem til slutten av 1983, da Lagtinget opprettet en helikopterrute. I 1985 åpnet en 2,2 km lang veitunnel til Mikladalur.

Et viktig samlingspunkt på Trøllanes og i Mikladalur har vært avholdslaget, stiftet av lærer Absalon Guttormsen i 1883.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «IB01030 Fólkið skift á kyn, aldur og bygd 1. januar» **(færøysk)**. Hagstova Føroya. Arkivert fra originalen 4. august 2017. Besøkt 8. august 2016.
2. 1 2  «Trøllanes» **(færøysk)**. Visit Kalsoy. Besøkt 23. august 2016.
3. ↑  Joensen, Robert (1968). «Hvussu gomul er bygdin». *Varðin* **(færøysk)**. Heimabeiti. Arkivert fra originalen 15. juli 2015.
4. ↑  Biskopstø, Olga (red.) (2001). *Útoyggjaálitið* (PDF) **(færøysk)**. Tórshavn: Løgmansskrivstovan. s. 94. ISBN 99918-962-0-1. Arkivert (PDF) fra originalen 21. august 2016.
5. ↑  Biskopstø, Olga (red.) (2001). *Útoyggjaálitið* (PDF) **(færøysk)**. Tórshavn: Løgmansskrivstovan. s. 96. ISBN 99918-962-0-1. Arkivert (PDF) fra originalen 21. august 2016.

| * v
* d
* r
Klaksvíkar kommuna |
| --- |
| Ánirnar **·** Árnafjørður **·** Klaksvík **·** Mikladalur **·** Norðoyri **·** Strond **·** Trøllanes | Færøyenes flagg |

Portal: Færøyene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** GeoNames
 |
***The High Sign*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Elmer Clifton.

Handling
--------

For å bli tatt opp i et brorskap ved skolen han studerer ved, får David Bruce beskjed om å etterligne en prins. Derfor reiser Bruce til området hvor prinsen kommer fra. Underveis blir han involvert med en gjeng anarkister som beordrer David til å myrde den samme prinsen som han har fått i oppdrag å etterligne. Etter å ha stukket av fra anarkistene, ankommer Bruce endelig prinsens hjemsted, hvor han oppdager at prinsen snart skal gifte seg med en prinsesse fra et nabo-land. Bruce går villig med på denne seremonien når han får vite at prinsessen han skal gifte seg med er Hulda Maroff, som han allerede er forelsket i. Men kort tid etter bryllupet ders ankommer de samme anarkistene, for å drepe Bruce og bruden hans - men de slipper så vidt unna.

Skuespillere
------------

* Herbert Rawlinson som Donald Bruce
* Agnes Vernon som Hulda Maroff
* Hayward Mack som Arnoff
* Nellie Allen som Vonia Grayley
* Ed Brady som Hugo Mackensen

Referanser
----------

1. ↑  THE HIGH SIGN

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The High Sign* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**WIBP-CorV** er en av to inaktivert virus-covid-19-vaksiner utviklet av selskapet Sinopharm. Den andre er BBIBP-CorV.

Utvikling
---------

I april 2020 approberte Kina klinisk testing for covid-19 kandidatvaksiner utviklet av Sinopharms Beijing-institutt for biologiske produkter (BBIBP-CorV) og Wuhan-institutt for biologiske produkter (WIBP-CorV). Begge vaksiner er kjemisk inaktiverte helvirusvaksiner.

Den 13. august fremla Wuhaninstituttet interimresultater fra dets kliniske studier av Fase I (96 voksne) og Fase II (224 voksne). Vaksinen hadde få negative reaksjoner og demonsterte immunogenisitet, men sikkerhet og effekt på lengre sikt trengte Fase III-forsøk. Sinopharm sa at WIBP-CorVs effekt var på 72,51%, lavere enn de 79,34% som BBIBP-CorV hadde oppvist. Den 25. februar 2021 approberte Kina WIBP-CorV for alminnelig bruk. Den 10. mars kunngjorde Cayetano Heredia-universitetet som testet både BBIBP-CorV og WIBP-CorV i Peru at de aktet å suspendere og *avblinde* deltakere i WIBP-CorV-utprøvingen og istedet tilby dem BBIBP-CorV, som viste mer effekt.

Utenfor Kina kom WIBP-CorV i begrenset bruk i De forente arabiske emirater.

Referanser
----------

1. ↑  «Safety and immunogenicity of an inactivated SARS-CoV-2 vaccine, BBIBP-CorV: a randomised, double-blind, placebo-controlled, phase 1/2 trial». *The Lancet. Infectious Diseases*. 21 (1): 39–51. Oktober 2020. PMC 7561304 Åpent tilgjengelig. PMID 33069281. doi:10.1016/s1473-3099(20)30831-8. CS1-vedlikehold: vis-forfattere (link)
2. 1 2  «Effect of an Inactivated Vaccine Against SARS-CoV-2 on Safety and Immunogenicity Outcomes: Interim Analysis of 2 Randomized Clinical Trials». *JAMA*. 324 (10): 951–960. September 2020. PMC 7426884 Åpent tilgjengelig. PMID 32789505. doi:10.1001/jama.2020.15543. CS1-vedlikehold: vis-forfattere (link)
3. ↑  Eddy, Melissa (25. februar 2021). «As Infections Dip, Governors Across U.S. Start Easing Restrictions». *The New York Times* **(engelsk)**. ISSN 0362-4331.
4. ↑  Staff, Reuters (25. februar 2021). «China approves two more domestic COVID-19 vaccines for public use». *Reuters* **(engelsk)**.
5. ↑  «COMUNICADO A LA OPINIÓN PÚBLICA». *Universidad Peruana Cayetano Heredia*. 9. mars 2021.
6. ↑  Zimmer, Carl; Corum, Jonathan; Wee, Sui-Lee. «Coronavirus Vaccine Tracker». *The New York Times* **(engelsk)**. ISSN 0362-4331.
**WORM** er en konsert- og teaterscene i og et kulturhus i Rotterdam. Huset bruktes som kombinert kino og konsertlokale. Det ligger i Boomgaardsstraat 71, ca. 1 kilometer fra Rotterdam Centraal Station. 

Kulturhuset WORM rommer produksjons- og visningslokaler for kunst fra et bredt spekter av kunstarter. I tillegg har WORM egen flerbrukssal, kafé, musikkstudioer. På onsdager og søndager er det kinovisninger i storsalen. WORM blir ikke bare brukt til kino, men også til konserter, danseforestillinger, revyer osv. Siden 2000 har WORM arrangert konserter. Konserter har blitt arrangert på totalt 3 ulike scener med varierende størrelse. Hovedscenen har kapasitet på opp til 350 personer, mens klubbscenen har plass til 150 personer. Det har kino, bibliotek, galleri og kafé i første etasje, saler, kontorer og bar i andre etasje.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Stichting WORM – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**WH Smith** er en britisk aviskioskkjede med hovedkvarter i Swindon. Den har ca. 750 utsalg i Storbritannia, hvorav ca. 200 på jernbanestasjoner og flyplasser.

Vareutvalget spenner over gruppene bøker, tidsskrifter, aviser, papirvarer, underholdningsprodukter og kioskvarer. Selskapet har ca. 20 000 ansatte.

Historie
--------

Virksomheten ble grunnlagt av Anna og Henry Walton Smith i London i 1792, og har gjennom det meste av sin historie vært drevet som et familieforetak. I 1848 åpna firmaet sin første aviskiosk på Euston stasjon, og framover mot første verdenskrig spredte det seg utover landet i takt med jernbaneutbygginga. W H Smith ble også en ledende landsomfattende distributør av aviser – distribusjonsavdelinga er siden solgt ut av selskapet. Direkte etterkommere av grunnleggerne hadde kontroll med selskapet til etter andre verdenskrig, sjette generasjon Smith gikk av som styreformann i 1972, og det siste medlem av familien forlot selskapet i 1996.

Utover på 1970- og 80-tallet ekspanderte selskapet stort i nærliggende bransjer – først og fremst ved kjøp av andre selskaper. Det åpna også butikker i Canada, USA, Australia, New Zealand, Hongkong og Frankrike. En krise omkring århundreskiftet tvang selskapet til å selge ut en del. Utenom Storbritannia har W H Smith i dag bare en bokhandel for engelskspråklig litteratur i Paris.

W H Smith er ellers kjent for å ha oppfunnet ISBN-systemet for identifikasjon av bøker, som i dag er anerkjent som ISO-standard for bøker

Eksterne lenker
---------------

* W H Smith
* Kundeportal

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
*Se også Althorpe i Lincolnshire.*
Althorps inngangsparti på 1820-tallet. Husets eksteriør er, sett fra denne vinkelen nesten ikke endret.
Althorp som det var i 2006.
**Althorp** er en landeiendom på omtrent 60 km² og en herregård i Northamptonshire i England. Den ligger omtrent 8 km nordvest for Northampton.

Historie
--------

Landeiendommen har vært familiehjemmet til familien Spencer siden det 16. århundre. Familieformuen stammer fra deres tidligste kjente stamfar, Sir John Spencer fra Wormleighton i Warwickshire, som kjøpte Althorp i 1522 for fortjeneste fra saueoppdrett. Huset var opprinnelig en rød mursteinbygningen i Tudorstil, men utseendet var radikalt forandret i det 18. århundre, da arkitekten Henry Holland fikk i oppdrag å foreta omfattende endringer. Interiøret i huset er generelt betraktet sitt sterkeste aktivum da Spencer familien har samlet en imponerende samling av portrettkunst herunder flere stykker malt av Flamske mesteren Anthony van Dyck. Althorps stallbygning har blitt omgjort til en utstilling viet til minne om Diana, prinsesse av Wales, og gir et attraktivt sandstein uttrykk som effektivt offsetter den imponerende fasaden til huset. Diana ble gravlagt på en liten øy midt i en innsjø i nærheten av herregården. I september 2009 begynte Lord Spencer et større restaureringsprosjekt for å reparere taket, murverk og de matematiske fliser som kledd i bygningen.

Tilgjengelighet
---------------

Eiendommen og huset er åpent for besøkende i sommermånedene fra 1. juli til 30. august. Alt overskudd blir donert til Diana, Princess of Wales Memorial Fund. Eiendommen ble først åpnet for publikum i 1953, av den 7. jarl Spencer, for å avhjelpe skattlegging. Eiendommen hadde sin egen jernbanestasjon som heter Althorp Park på Northampton Loop Line inntil 1960. Når det kongelige toget besøkte Diana, prinsesse av Wales' begravelse stoppet det ved Long Buckby jernbanestasjon.

Landsbyen Althorp
-----------------

På eiendommen kan man se tegn i terrenget av den tapte landsbyen Althorp som herregården ble bygget på.

Bibliografi
-----------

* Spencer, Charles (1998) Althorp: the story of an English house. London: Viking
* Battiscombe, Georgina (1984) The Spencers of Althorp. London: Constable

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Althorp House – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Althorp entry from The DiCamillo Companion to British & Irish Country Houses
* BBC guide to Althorp


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Den amerikanske musikeren Lauryn Hill med en afro parykk under en konsert i Central Park i New York i 2005.
Den nigerianske forfatteren Wole Soyinka (født 1934) med sin hvite afro-frisyre
**Afro**, **afrohår** eller **afrofrisyre** er en hårfrisyre der håret står ut fra hodet som en ball eller andre utstående formasjoner. 

Blant mange personer av svart afrikansk opprinnelse er afro en naturlig form for håret når det vokser seg lengre. En slik afro omtales da gjerne som «naturlig afrohår». Også personer av annen etnisk opprinnelse som har krøllet hår, kan la håret vokse til det som kan kalles en afro. Personer med tette krøller kan strekke krøllene med en hårbørste eller kam. En kam tilpasset stell av tykt krøllet hår, og spesielt hår av personer av svart afrikansk opprinnelse, blir kalt *afro pick* på engelsk. En afro pick er en tilpasning av et tradisjonelt afrikansk redskap for stell av hår, og er egentlig en smal kam med lange, tykke tenner.

Se også
-------

* Cornrows
* Dreadlocks

Referanser
----------

1. ↑  Example of a traditional African comb

Eksterne lenker
---------------

* (en) Afro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
***Beauty Is Only Skin Deep*** er en hitsingel innspilt av The Temptations for Gordy (Motown) plateselskapet i 1966. Sangen er skrevet av Norman Whitfield og Edward Holland jr, og produsert av Whitfield og var en nummer tre pop hit og en nummer én R&B hit i USA.

Sangens tema er indre skjønnhet og dets verdi over det fysiske utseende. David Ruffin er hovedsanger på denne sangen, og er en historie om en mann som har blitt frustrert med dating av vakre kvinner med «stygge» holdninger. Han roser nå sin nåværende jente, som han ikke finner så fysisk vakker, men føler at hennes personlighet mer enn gjør opp for det.

Norman Whitfield spilte inn sangen som et instrumental spor i 1964, to år før han gikk sammen med Eddie Holland for å skrive teksten for sangen. Flere artister spilt inn «Beauty Is Only Skin Deep» før Temptations, inkludert David Ruffins eldre bror Jimmy Ruffin, og The Miracles, som inkluderte den på sin 1966 *Away We A Go-Go* album. Etter Whitfields tidligere produksjon for The Temptations, «Ain't Too Proud to Beg», ble en nummer én på Billboard R&B Singles Chart, utarbeidet han «Beauty Is Only Skin Deep» som et utstillingsvindu for Ruffin og The Temptations.

Det ble valgt som en singel av Billie Jean Brown, leder av Motown kvalitetskontroll avdelingen. Gruppen anket avgjørelsen til Motown sjef Berry Gordy, som foretrakk det over bandets valg. Låten viste seg å være mye mer vellykket enn gruppemedlemmene forventet: «Beauty Is Just Skin Deep» ble en R&B nummer én hit, Temptations fjerde, og den nådde nummer tre på Billboard Pop Singles Chart. Sangen ble aldri inkludert på et Temptations studio LP, men ble inkludert på bandets første Greatest Hits plate.

Referanser
----------

1. ↑  Whitburn, Joel (2004). *Top R&B/Hip-Hop Singles: 1942-2004*. Record Research. s. 571.
***Dicronocephalus bourgoini*** er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En middelsstor (20-30 millimeter), grågult bestøvet gullbasse, bunnfargen er brunrød til svart. Den mørke grunnfargen er synlig på en midtstripe på hodet, på to smale lengdestriper på den fremre delen av pronotum og på smale flekker ved "skuldrene" og spissen på dekkvingene. På hodet har hannene to nokså lange, krumme, forgrenede horn som ligner mye på et hjortegevir. Pronotum er ovalt (avrundede bakhjørner). Beina, særlig forbeina, er lange. Beina er brunrøde.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg i jorda. Hunnen samler friske blader, som hun ruller sammen, legger et egg på og begraver. Hannenes forlengede forbein og horn tyder på at de kjemper om hunnene.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt på Taiwan.

Systematisk plassering
----------------------

Navnet har vanligvis vært stavet *Dicranocephalus*, men dette navnet er opptatt av tegeslekten *Dicranocephalus* Hahn, 1826 (Coreidae). Arten blir ofte plassert som en underart av *Dicronocephalus wallichi*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
				+ Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
					- Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
						* Slekten *Dicronocephalus* Hope, 1837
							+ ***Dicronocephalus bourgoini*** (Pouillaude, 1914)

Kilder
------

* Pouillaude I. (1914) Le genre *Dicranocephalus* Hope (Suite), Insecta 4:293-303

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dicronocephalus bourgoini* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Dicronocephalus bourgoini* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Ben' Beetle Breeding Pages, med bilder av arten
Filmregissør under arbeid med en filmscene  Foto: Andrew Dunn 
**Filmregissør** er den kunstnerisk ansvarlige i en filmproduksjon, og dermed for visualiseringen av filmmanuskriptet. Regissøren står for filmens kreative og dramatiske aspekter og instruerer de tekniske operatørene og skuespillerne under innspillingen av filmen. Utover det å instruere handlingen foran kameraet, som omfatter skuespillet og dialogen, orkestrerer regissøren også kamerainnstillinger og -bevegelser, lyd, lyssetting og alle andre aspekter som bidrar til filmens endelige audiovisuelle uttrykk, også kalt Mise en scène.

Innenfor europeisk film er det tradisjon for at filmregissøren har stor kunstnerisk kontroll med filmen, mens mange regissører i for eksempel Hollywood er underlagt og utvelges av produsenten, som har det endelige ansvaret overfor filmselskapet og beslutningskompetansen i spørsmål om alt fra manuskriptet til den endelige klippingen av filmen.

Referanser
----------

1. ↑  «Regissør». *Utdanning.no*. Besøkt 27. september 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Film directors – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** GND **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
Et filmstudio
Et filmstudio med kulisser
Et filmstudio med greenscreen.
Moderne filmstudio med teknikk for motion capture.
Et **filmstudio** eller **filmatelier** er et lokale som er spesialinnredet for filminnspilling. I blant kan et filmstudio bestå av flere bygninger og også utendørslokaler. Filmstudioer inneholder gjerne kulisser og rekvisitter.

Når man på amerikansk-engelsk taler om «*film studio*», sikter man dog til et filmselskap, mens et filmstudio kalles *sound stage*.

I et filmstudio gjennomføres filminnspillingen, som er den prosessen da alt man skal ha opptak av, bli festet til film. Dette er den mest hektiske delen av en filmproduksjon. Fotografer filmer de scenene man skal ha. Det gjøres ofte mange tagninger av hver scene, avhengig av budsjett og når man er fornøyd med opptakene. Samtidig som det filmes jobbes det med grip (kran), som skal kjøres slik at bildene får det rette uttrykket. Alle personene møtes på settet og innspillingen gjennomføres etter de planene som er laget. Dette er hva alt av planlegging, håndverk og øving skal kulminere i.

Et filmstudio inneholder ofte:

* Lydopptakingsutstyr
* Mikrofon
* Kamera
* Objektiv
* Filter
* Kamereakran
* Kamerastativ
* Lyskastere
* Reflektorer
* Redigeringsmaskiner

Etter opptak i filmstudio, gjøres det etterarbeid i filmproduksjoner. Dette arbeidet involverer alt fra klipping, spesialeffekter, pålegging av musikk og lydeffekter (foleyeffekter). Generelt betegner det altså alt arbeid som kommer etter selve filminnspillingen, med bransjebetegnelsen «postproduksjon».

Se også
-------

* Filmparken
* Filmstaden (Råsunda)
* Lime Grove Studios
* Pinewood Studios
**«Hej Hej Monika»** er debutsingelen til det svenske pop-bandet Nic & the Family, fra deres eneste album, *Hej Hej Skiva*. Sangen ble skrevet av Nicolaj Schröder, samt The Sounds medlemmer Maja Ivarsson og Félix Rodríguez (under psevdonymene Nancy Blond og Joey Demo, henholdsvis). Sangen ble utgitt som en singel kort tid etter albumets utgivelse.

Sangen nådde nummer én på den svenske singlelista og ble der i tre uker, før den falt til nummer to, og deretter tilbake til øverste posisjon påfølgende uke. Sangen var nummer én i tilsammen fire uker (tre av dem på rad), og holdt seg på listene i alt 25 uker.

Sangen ble brakt til internasjonal oppmerksomhet etter at den svenske Youtuberen PewDiePie nevnte og sang sangen i en av sine videoer 12. desember 2017. Som respons til populariteten lastet PewDiePie opp en cover av sangen av PartyInBackyard 27. januar 2018, som har siden fått over 19 millioner visninger.

Musikklister
------------

| Liste (2004) | Toppposisjon |
| --- | --- |
| Sweden Svenske Single Lista | 1 |
| Sweden Svensktoppen | 10 |
| Sweden Trackslistan | 10 |

Referanser
----------

1. ↑  «Swedish Media Database». Besøkt 21. februar 2018.
2. ↑  «NIC & THE FAMILY - HEJ HEJ MONIKA (SONG)». swedishcharts.com. Besøkt 21. februar 2018.
3. ↑  PewDiePie. «ZOOTOPIA MEME [MEME REVIEW] 👏 👏 #3».
4. ↑  PewDiePie. «PewDiePie Hej Monika Remix by Party In Backyard». YouTube. Besøkt 12. mars 2018.
5. ↑  «Svensktoppen». Sveriges Radio. Besøkt 21. februar 2018.
6. ↑  «Tracks». SVERIGES RADIO. Besøkt 21. februar 2018.
**Hekhál** (hebr. הֵיכָל *hēxāl*) er det hovedsakelig sefardiske navnet for arken eller torá-skapet i en synagoge. Hekhálen er et stort skap, ofte med flere dører, som står plassert i selve synagogerommet midt på den veggen som vender mot Jerusalem. Hekhálen står oftest på en opphøyd avsats som blir kalt dukhán.

Funksjon
--------

Hekhálens hovedfunksjon er oppbevaring av torárullene. Hekhálen er synagogens parallell til det aller helligste i Tempelet i Jerusalem og blir regnet som det helligste punktet i synagogen. Når dørene til hekhál blir åpnet, reiser alle seg, og man blir stående til dørene blir lukket igjen.

Form
----

I vesteuropeisk sefardisk tradisjon er det ikke forheng (parókhet) foran hekhál, men dette forhenget er i stedet plassert innenfor dørene til hekhál. De fleste andre tradisjoner har et forheng foran hekhál som skjuler dørene det meste av tiden.

Andre navn
----------

De fleste askenasiske jøder kaller hekhálen **Aron hakkódesj**. Dette navnet er også noe brukt blant mizrahiske jøder. En del sefardiske jøder fra Balkan bruker navnet **Hekhál hakkódesj**.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Hejin** (kinesisk: 河津; pinyin: *Héjīn*) er et byfylke i provinsen Shanxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yuncheng.

Folketallet var på 353 257 i 1999.

Kulturminner
------------

Hoututempelet i landsbyen Guduocun (*Guduo Houtu miao*, 古垛后土庙) er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over verneverdige kulturminner.

Administrative enheter
----------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Subdistrikter:* Chengqu (城区街道)
* Qingjian (清涧街道)
 | Storkommuner:* Fancun (樊村镇)
* Senglou (僧楼镇)
 | Kommuner:* Xiaoliang (小梁乡)
* Chaijia (柴家乡)
* Zhaojiazhuang (赵家庄乡)
* Xiahua (下化乡)
* Yangcun (阳村乡)
 |

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 108 løper gjennom området. Riksveien begynner i Beijing og fører via Taiyuan, Xi'an og Chengdu sør til Kunming i den sørvestlige provinsen Yunnan.

Kinas riksvei 209 løper gjennom området. Den begynner i Hohhot i Indre Mongolia, krysser gjennom provinsene Shanxi, Henan, Hubei, Hunan og ender opp i havnebyen Beihai i Guangxi.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS
2. ↑   **(kinesisk)**. National Bureau of Statistics of the People's Republic of China. Besøkt 7. august 2012.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Lokalregjeringens hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Astrid Schwab** (født 18. juni  1907 i Kristiania, nåværende Oslo, død 2. november 1997) var en norsk skuespiller og instruktør. Hun fikk i 1934 sitt kunstneriske gjennombrudd på Ole Bull Teatret i Bergen. Schwab var senere ansatt ved Den Nationale Scene, bortsett fra et opphold ved Det Nye Teater 1935–1936. Til hennes store roller hørte fremfor alt Inès i Sartres *Stengte dører*, Rebekka West i *Rosmersholm*, moren i *Brand* og *Lavinia* i *Det lykkelige valg*. Blant hennes sikre iscenesettelser var ulike stykker som Shakespeares *En sommernattsdrøm* og Ionescos *Neshornet*.

Filmografi (i utvalg)
---------------------

* 1933 – *Skjærgårdsflirt*

Referanser
----------

1. 1 2 3   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Astrid Schwab på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Astrid Schwab hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (no) Astrid Schwab hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (no) «Astrid Schwab» i Store norske leksikon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Ashgate Publishing** var et britisk akademisk forlag med hovedkontor i Farnham i Surrey. Det ble etablert i 1967 og spesialiserte seg på samfunnsvitenskaper og humaniora. Selskapet hadde også kontorer i London og i Burlington i USA. Ashgate Publishing var et «nivå 2»-forlag, det høyeste kvalitetsnivået, i Norsk vitenskapsindeks. I 2015 ble Ashgate kjøpt av Informa (Taylor & Francis), som også omfatter imprintnavnet Routledge. I 2016 ble Ashgate integrert i Routledge og opphørte dermed som selvstendig forlagsnavn.

Ashgate omfattet også imprintforlaget Gower Publishing, som spesialiserer seg på bøker innen forretningsliv og ledelse.

Referanser
----------

1. ↑  «Ashgate Acquired by Informa (Taylor & Francis)». Arkivert fra originalen 2. oktober 2015. Besøkt 9. oktober 2015.
2. ↑  «Gower Publishing». Gowerpublishing.com. Besøkt 28. juli 2012.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Anna** (født 14. oktober 1533 i Wismar, død 4. juli 1602 i Schwerin) var hertuginne av Kurland.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Hun var datter av hertug Albrecht VII (1488–1547) og Anna av Brandenburg (1507–1567), og derigjennom barnebarn av prinsesse Elisabeth av Danmark. Hun hadde ni søsken, av hvilke Johann Albrecht I (1525–1576), Ulrich III (1527–1603), Georg (1528–1552), Christoph (1537–1592) og Karl I (1540–1610) nådde voksen alder.

### Hertuginne av Kurland

Etter farens død i 1547, oppholdt hun seg hos broren Johann Albrecht i Schwerin. I mars 1566 giftet hun seg med hertug Gotthard Kettler av Kurland. Paret slo seg deretter ned i Riga.

Anna fødte syv barn, hvorav fire nådde voksen alder. Det var sønnene Friedrich (1569–1642) og Wilhelm (1574–1640), som senere trådte i farens fotspor, samt døtrene Anna, som ble gift med den litauiske fyrsten Albrecht Radziwiłł i 1586 og Elisabeth som ble gift med Adam Wenceslaus, hertug av Tetschen i 1595.

### Interesse for kunst

Anna ble ansett som begavet og dannet. Hun viste interesse for og dyrket samtidig kunst, som hun kjente det hjemmefra, og Kurland utviklet seg sent på 1500-tallet til et kunstsentrum i Baltikum. I 1578 flyttet hoffet til Mitau og denne byen ble offisiell residens for den kurlandske hertugen.

Anna døde den 4. juli 1602 i Mitau og ble begravet i byens slottskapell.

Referanser
----------

1. ↑   The Peerage, oppført som Anna von Mecklenburg-Schwerin, The Peerage person ID p22337.htm#i223364, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   The Peerage person ID p22337.htm#i223364, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2  «Trinkert, Julia: HERZOGIN ANNA VON MECKLENBURG–KURLAND (1533–1602) — AMBITIONIERTE KUNSTVERMITTLERIN AM KURLÄNDISCHEN HOFE DES AUSGEHENDEN 16. JAHRHUNDERTS?, lza.lv. Besøkt 9. november 2015» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 4. mars 2016. Besøkt 9. november 2015.
4. ↑  Berkis, Alexander V.: *The history of The Duchy of Courland*, Paul M. Harrod Company, 1969, s. 5

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |
**Dmitrij Grigorjevitsj Pavlov** (russisk: Дмитрий Григорьевич Павлов; født 23. oktoberjul./ 4. november 1897greg. død 22. juli 1941) var en sovjetisk general som kommanderte store deler av den sovjetiske vestfronten i de aller første dagene av den tyske invasjonen av Sovjetunionen, etter Operasjon Barbarossa, i juni 1941.

Han var en krigsveteran fra første verdenskrig, samt den russiske borgerkrigen. Han tjenestegjorde i Den røde armé siden 1919. Han ble uteksaminert fra Krigsskolen i 1928. Han befalte ulike mekaniserte og kavaleri-enheter. Som en av de sovjetiske militære rådgiverne, i 1936 og 1937 deltok han under den spanske borgerkrigen på den republikanske siden og han kommanderte en brigade av sovjetiske stridsvogner, som gjorde at han ble utnevnt til Helt av Sovjetunionen. Han deltok senere i vinterkrigen mot Finland i 1939, samt i flere av grensesammenstøtene mot Japan.

Den 22. februar 1941 var han en av de første sovjetiske generalene som mottok den nye rangen general i den sovjetiske hæren, som kun var underlegen marskalken av Sovjetunionen. Etter at flere av enhetene som var under hans kommando led flere sviende nederlag, blant annet i slaget ved Białystok-Minsk, i løpet av de første dagene av den tyske invasjonen etter Operasjon Barbarossa, var Pavlov fratatt sin kommando, arrestert og anklaget for kriminell inkompetanse og forræderi. Samme dagen som dommen mot ham ble avsagt, ble Pavlovs eiendommer konfiskert og han ble fratatt sin militære rang og han ble skutt og begravet i et deponi nær Moskva av NKVD.

Etter Josef Stalins død i 1953 ble Pavlov og flere andre militære ledere i Den røde armé frikjent ettersom det manglet bevis mot dem. I 1956 ble han opplistet som offer for stalinismen.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC
 |

Portal: Andre verdenskrig
**IAAF World Athletics Final** var et årlig internasjonalt friidrettsstevne som fra 2003 erstattet IAAF Grand Prix Final. Til stevnet ble det invitert utøvere som var topp syv fra sesongens IAAF Golden League-stevner i tekniske øvelser og løpsøvelser opp til 800 meter, og topp elleve fra løpsøvelser fra 1500 meter og oppover, basert på poeng. I 2009 opphørte stevnet.

IAAF holdt plass nummer 8 og 12 åpent for *wild cards*. Dette åpnet for at fem utøvere kunne få spesialinvitasjon til stevnet. Bakgrunnen fro en slik åpning var om en utøver hadde vært skadet i deler av sesongen, eller andre omstendigheter som kunne holde en ledende utøver borte fra finalen. De utøverne som hadde seire i fem av syv Golden League-stevner i løpet av sesongen var med på deling av 1 million US dollars, men de fikk del i premien uten å delta i IAAF World Athletics Final.

Den første finalen ble holdt i Monaco på det nye stadionet Stade Louis II, i Fontvieille. Det viste seg at det var for lite til at sleggekast kunne arrangeres her, derfor ble denne øvelsen de første årene arrangert i Szombathely, Ungarn på Stadion Rohonci Út, uken før. Det siste IAAF World Athletics Final ble avholdt i Thessaloniki, Hellas, september 2009.

Finalene
--------

| År | Dato | Sted |
| --- | --- | --- |
| 2003 | 13. & 14. sep | Stade Louis II, Fontvieille, Monacoog Szombathely, Ungarn (sleggekast). |
| 2004 | 18. & 19. sep | Stade Louis II, Fontvieille, Monacoog Szombathely, Ungarn (sleggekast). |
| 2005 | 9. & 10. sep | Stade Louis II, Fontvieille, Monacoog Szombathely, Ungarn (sleggekast). |
| 2006 | 9. & 10. sep | Gottlieb-Daimler-Stadion, Stuttgart. |
| 2007 | 22. & 23. sep | Gottlieb-Daimler-Stadion, Stuttgart. |
| 2008 | 13. & 14. sep | Mercedes-Benz Arena, Stuttgart. |
| 2009 | 12. & 13. sep | Kaftanzoglio Stadium, Thessaloniki. |
|

Eksterne lenker
---------------

* Offisiell nettside 2003
* Offisiell nettside 2004
* Offisiell nettside 2005
* Offisiell nettside 2006
* Offisiell nettside 2007
For mange nordmenn var Postsparebankens Gullbok symbolet på en høyrentekonto. På den tiden bankbøker ble brukt til å holde rede på innskudd hadde gjerne bøkene for høyrentekontoer en spesiell farge, i dette tilfellet gull. Foto: Alexander Ottesen 
En **høyrentekonto** er en form for bankkonto beregnet på langsiktig sparing.

En høyrentekonto vil typisk ha et par prosentpoeng høyere rente enn en vanlig lønnskonto eller brukskonto. Det er ofte vanlig med en form for rentetrapp, der for eksempel kunder med innskudd under 200 000 kr får 1,25 % i rente, kunder med mellom 200 000 og 600 000 kr får 1,75 %, og kunder med over 600 000 i innskudd får 2,25 %. 

Det er vanligvis grenser for antall gebyrfrie uttak i året fra høyrentekontoer, for eksempel 6 eller 12. Det er heller ikke uvanlig med rentebindingsperioder eller minimumsinnskudd. 

Det er normalt ikke mulig å få tjenester slik som debetkort, sjekkhefte eller brevgiro knyttet opp imot en høyrentekonto.

En høyrentekonto bør gi kunden en høy effektiv rente, da man i dagens klima har inflasjon kombinert med en lav rente på sparekonto, noe som resulterer i negativ realrente etter skatt. Pengene kan altså tape seg i verdi ved å la de stå på en høyrentekonto med en lav rente.

Referanser
----------

1. ↑  «Høyrentekonto | Blogg og sparetips». *Samlino.no* **(norsk)**. Besøkt 28. desember 2017. [*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NDL
 |
**Sherborne** er en markedsby i det nordvestlige Dorset, England. Den ligger ved elven Yeo i enden av Blackmore Vale, omkring 10 km øst for Yeovil. Den er et populært turistmål blant briter, men nokså ukjent for utenlandske turister. I folketellingen i 2011 utgjorde befolkningen sognet Sherborne og to valgkretser 9 523 innbyggere. Av denne befolkningen er 28,7 prosent 65 år eller eldre.

Historie
--------

Sherborne Abbey
I angelsaksisk tid var byen kjent som *Scirburne*, som betyr «klar strøm / elv». Byen ble hovedstad i Wessex, et av de syv store kongerikene i middelalderens England. Kongene Ethelbert og Ethelbald av Wessex er gravlagt i Sherbourne Abbey.

I 705 ble Winchester bispedømme delt mellom Sherbourne og Winchester, og kong Ine grunnla en katedral for St. Aldhelm, den første biskopen av Sherborne. Bispeseted ble i 1075 flyttet til Old Sarum, og katedralen ble knyttet til et benediktinerkloster. I det 15. århundre ble klosteret brent ned av borgerne etter strid mellom byen og klosteret. Det ble gjenoppbygget mellom 1425 og 1504. Noen normanniske elementer er bevart. I 1539, i forbindelse med oppløsningen av klostrene under reformasjonen, ble det kjøpt opp av sir John Horsey. Katedralen ble da en anglikansk sognekirke.

På 1100-tallet bygget Roger de Caen, biskop av Salisbury og rikskansler i England, et befestet slott. Det ble ødelagt i 1645 av general Fairfax. Ruinene tilhører English Heritage. Sir Walter Raleigh bygget en elisabetansk herregård på slottets eiendom, og denne bygningen er nå kjent som Sherborne Castle.

King Edward's public school er en privatskole som først ble grunnlagt av kong Alfred. Den ble senere nedlagt, og så gjenopprettet i 1550 under sitt nåværende navn. Den bruker noen av bygningene som tidligere tilhørte katedralkomplekset. Den regnes som en av Storbritannias beste skoler.

Byen har også to fattighus fra viktoriansk tid, bygget i middelalderstil.

Referanser
----------

1. ↑  «Key Figures for 2011 Census: Key Statistics - Sherborne (Parish)» Arkivert 3. februar 2014 hos Wayback Machine.. *Office for National Statistics*.
2. ↑  «Age Structure, 2011 (KS102EW) - Sherborne (Parish)» Arkivert 3. februar 2014 hos Wayback Machine.. *Office for National Statistics*.

Litteratur
----------

* Pitt-Rivers, Michael (1968): *Dorset*. London: Faber & Faber.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Sherborne – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Sherbornes offisielle nettsted
* Sherborne i Open Directory Project

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Institut d'Estudis Andorrans** (IEA) er et forskningsinstitutt i Andorra. Det ble opprettet i 1976. IEA har hovedkontor i Sant Julià de Lòria.

Virksomhet
----------

Institut d'Estudis Andorrans ble etablert i 1976. Det hadde først i oppgave å bidra til utviklingen av det andorranske skolevesenet, spesielt med hensyn til læremidler og utdannelse av lærere.

Instituttet har etablert sentre i Barcelona og Toulouse, og hadde tidligere et tilsvarende i Perpignan. Sentrene i Catalonia og Frankrike fungerer også som andorranske kulturinstitutter.

Instituttets oppgaver ble i 1998 utvidet til å gjelde forskning generelt. IEA har to sentre: *Centre de Recerca Sociològica* (CRES) bedriver samfunnsforskning, mens *Centre d'estudis de la neu i de la muntanya d'Andorra* (CENMA) studerer snø- og fjellforhold.

Referanser
----------

1. 1 2  «Institut d'Estudis Andorrans», Gran Enciclopèdia Catalana.
2. ↑  «Recerca», Institut d'Estudis Andorrans.

Eksterne lenker
---------------

* IEAs nettsted
**Institusjonskokk** (Ernæringskokk fra 2020) er en type kokk som lager mat for mennesker som har spesifikt behov eller ikke har mulighet til lage sin egen mat. En Institusjonskokk jobber blant annet på store eller små instutisjoner som f.eks sykehus, eldrehjem og fengsler. Institusjonskokken produserer store mengder mat hver dag til vanlig og spesialkost. Det blir lagt stor vekt på, og er et krav med god hygiene helt fra start til ferdig produkt. Kokkene arbeider ofte i et store kjøkken og sjefen for kjøkkenet heter ofte kjøkkensjef.

Institusjonskokken står for det daglige arbeidet i kjøkkenet. Arbeidsoppgavene er tilbereding av ulike matretter, normalkost og dietter. Kokken bearbeider råvarer og anretter maten. Mange steder pakkes maten i egen emballasje ut til pasienter/forbrukere. Institusjonskokken er med på å skape trivsel og positive opplevelser for sine forbrukere/kunder i en hverdag der maten ofte høydepunktet i hverdagen. Den største utfordringen en institusjonskokk har er å lage næringsrik og velsmakende mat til mange mennesker på en gang, og ta hensyn til alle forbrukernes behov. I mange tilfeller skal maten de lager passe til en enkelt person, som f.eks at det samme måltidet må kunne lages på mange forskjellige måter. Noen trenger større næringsinnhold, i en liten porsjon og da må dette tilpasses for akkurat denne porsjonen. Noen må ha redusert mengden salt i kosten, fettredusert eller laktoseredusert osv. Så utfordringene er mange når det gjelder å lage god å næringsrik mat for enhver person. Det som er positivt med å være institusjonskokk er at du kan lage et godt alternativ til en som trenger det. Du kan bidra til en bedre hverdag og endre matopplevelsen til en person. 

Som institusjonskokk er det nødvendig å være effektiv, nøyaktig og kreativ. I tillegg til interesse for matlaging, dietter og kosthold må man ha gode samarbeidsevner og innsats. Det stilles store krav til personlig hygiene. Noe som er veldig viktig for en institusjonskokk kan skape et matprodukt som ser inbydienede ut, smaker godt og skaper en god og smaksrik matopplevelse.

Eksterne lenker
---------------

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av institusjonskokk Arkivert 8. januar 2011 hos Wayback Machine.
**James** «**Jimmy**» **Greenhoff** (født 19. juni 1946 i Barnsley, West Riding of Yorkshire) er en tidligere engelsk fotballspiller og manager. Han spilte spiss og fikk nesten 600 ligakamper i England, men han fikk ingen landskamper. Totalt skåret han 152 mål. Broren Brian var også profesjonell fotballspiller.

Greenhoff startet som lærling i Leeds United i juni 1961. I 1963 fikk han sin debut på førstelaget (da i andredivisjon), den sesongen rykket de opp til førstedivisjon (øverste nivå). Greenhoff ble profesjonell i 1964. I august 1968 gikk han fra Leeds United til Birmingham City (andre divisjon) for 70 000 britiske pund, men bare et år senere forlot han Birmingham til fordel for førstedivisjon og Stoke City. Overgangssummen var på 100 000 pund. Mens han var i Stoke vant han Ligacupen i 1972. Totalt fikk han 274 ligakamper for Stoke, og han skåret 76 mål. 

I november 1976 gikk han til Manchester United for 120 000 pund. I 1977 var han med å vinne FA-cupen med United sammen med broren Brian. I 1979 vant han prisen som årets spiller som supporterne hadde valgt. I Manchester United spilte han 123 ligakamper og sto for 36 mål. 

I 1980 tok han turen til Crewe Alexandra. I mars 1981 gikk han til Toronto Blizzard, men han returnerte tilbake til England i august og til Port Vale. Greenhoff gikk til Rochdale i mars 1983 hvor han var spillende manager til mars 1984. Etter dette vendte han tilbake til Port Vale i en kort periode som trener før han forlot den profesjonelle fotballen.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 176399, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jimmy Greenhoff – Transfermarkt Rediger på Wikidata
**James «Jimmy» Cochran** (født 29. mai 1981 i Burlington) er en amerikansk alpinist. Han har spesialisert seg innen disiplinene storslalåm og slalåm, og kommer fra Cochran-familien i Vermont, som har frembrakt flere alpinister i verdensklassen. Han er sønn av Bob Cochran, og Marilyn Cochran, Barbara Ann Cochran og Lindy Cochran er tanter av ham. Også kusinen Jessica Kelley tilhører det amerikanske alpinlandslaget.

Han debuterte i verdenscupen 23. november 2003, i storslalåmrennet i Alta Badia.

Han plukket sine første verdenscuppoeng 19. desember 2004 (14.-plass i storslalåm i Alta Badia), men han har bare unntaksvis greid å kvalifisere seg til finaleomgangen. Hans hittil beste resultat er en sjuendeplass, en plassering han oppnådde i storslalåmrennet i Kranjska Gora 21. desember 2005. I denne disiplinen oppnådde han en 12.-plass under OL 2006 i Torino, og under VM 2009 i Val-d’Isère ble han nr. 10 i slalåm, med beste omgangstid i finaleomgangen.

Cochran er hittil blitt amerikansk mester tre ganger (storslalåm 2004, slalåm 2004 og 2007).

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jimmy Cochran – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Jimmy Cochran – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Jimmy Cochran – USAs olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Jimmy Cochran – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Jimmy Cochran – ski-db.com Rediger på Wikidata