**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Ørjar Øyen** (1927–2024) var en norsk sosiologiprofessor og rektor ved Universitetet i Bergen. Han beskrives som en av de mest sentrale samfunnsforskerne i Norge i etterkrigstiden.

Karriere
--------

Sosiologisk institutt holder til i Ørjar Øyens hus, med adressen Rosenbergsgaten 39
Øyen vokste opp på Kroknes i Brønnøy kommune. Etter artium på Eidsvoll landsgymnas og lærerutdanning ved Nesna lærerskole studerte han sosiologi ved Universitetet i Oslo og ved University of Washington i Seattle (USA), der han tok mastergraden i 1953 og doktorgraden i 1962. Etter å ha vært vitenskapelig assistent og universitetslektor ved Universitetet i Oslo, ble Øyen i 1968 professor i sosiologi ved det nyetablerte Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen, som fagets andre professor ved UiB ved siden av Stein Rokkan. Fra 1971 til 1973 var han dekanus ved Sosiologisk institutt og fra 1978 til 1983 var han rektor ved Universitetet i Bergen.

Øyen var sentral i oppbyggingen av det sosiologiske fagmiljøet i Bergen. og var, sammen med Stein Rokkan, en av grunnleggerne av «Bergensskolen» innen norsk sosiologi, en kvantitativt orientert forskningsmetodikk som bygger på matematiske modeller, store datasett og økonomisk tenkemåte. Øyen beskjeftiget seg særlig med sosiologiske spørsmål knyttet til økologi og befolkning, samt interaksjon og sosial diffusjon. Øyen beskrives som «kompromissløs i sin kvantitative orientering med høye krav til empirisk belegg og dokumentasjon».

Mot slutten av sin karriere var Øyen i sitt arbeid opptatt av studentutveksling, internasjonalt universitetssamarbeid og forskningsetikk. Han utga bøker som *Sosiologien i Bergen* (1994), *Forskningsetikk i forskerhverdag: Vurderinger og praksis* (sammen med Bente Gullveig Alver, 1997), og med medforfatter Berta Dragicevic boken *Beyond Frontiers: 30th Anniversary of Inter-University Centre Dubrovnik* (2002).

Øyen er kjent for sitt mangeårige internasjonale universitetssamarbeid, ikke minst gjennom Inter-University Centre i Dubrovnik i Kroatia. Fra 1988 til 1995 var han senterets generaldirektør. Øyen var fra 1988 til 1991 styreleder ved European Coordination Centre for Research and Documentation in Social Sciences, basert i Wien. Han var formann for rådet for Chr. Michelsens Institutt.o

Ved Universitetet i Bergen har bygget der Sosiologisk institutt holder til, fått navnet Ørjar Øyens hus.

Utmerkelser
-----------

For sitt arbeid mottok Øyen en rekke norske, utenlandske utmerkelser, blant annet Norsk sosiologiforenings hederspris i 1999, Western Society of Criminologys President's Award og ble æresmedlem av Inter-University Centre i Dubrovnik.

Øyen var kommandør av St. Olavs Orden og var også tildelt Kroatias stjerneorden. Videre ble han Distinguished Honorary Citizen av delstaten Washington i USA.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Khrono, www.khrono.no, utgitt 4. mars 2024[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2  «UiB-rektor: Han var ein raus pioner». *Khrono*. Besøkt 4. mars 2024.
4. ↑  95 års omtale i Aftenposten 19. februar 2022
5. ↑  Grønmo, Sigmund (30. juni 2022). «Ørjar Øyen». *Norsk biografisk leksikon*. Besøkt 26. oktober 2022.
6. 1 2  Gunn Elisabeth Birkelund (9. januar 1999). «1999 - Ørjar Øyen». *Sosiologen*. Arkivert fra originalen 26. oktober 2022. Besøkt 26. oktober 2022.
7. ↑  «UiBs tidligere rektor Ørjar Øyen fyller 95 år». *På Høyden*. Besøkt 26. oktober 2022.
8. ↑  UiBs tidligere rektor Ørjar Øyen fyller 95 år
9. ↑  [ Tildelinger - Ørjar Øyen - kongehuset.no
10. ↑  «Hans Olav Ottersen: Portrett av Ørjar Øyen, 1983». *Universitetet i Bergen*. Besøkt 26. oktober 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Ørjar Øyen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* (no) Publikasjoner av Ørjar Øyen i BIBSYS

| * v
* d
* r
Universitetet i Bergen |
| --- |
| Fakulteterog institutter | 

|  |  |
| --- | --- |
| Det humanistiske fakultet | 
* Arkeologi, historie, kultur- og religionsvitenskap
* Filosofi og førstesemesterstudier
* Fremmedspråk
* Lingvistikk, litteratur og estetikk

 |
| Kunst, musikk og design | 
* Kunst
* Musikk
* Design

 |
| Juridisk | 
* *Har ikke instituttnivå*

 |
| Mat-nat | 
* Geofysikk
* Biologi
* Fysikk og teknologi
* Geovitenskap
* Informatikk
* Kjemi
* Matematikk
* Molekylærbiologi

 |
| Medisin og odontologi | 
* Biomedisin
* Global helse og samfunnsmedisin
* Klinisk odontologi
* Klinisk 1
* Klinisk 2
* Senter for internasjonal helse

 |
| Det psykologiske fakultet | 
* HEMIL-senteret
* Biologisk og medisinsk psykologi
* Klinisk psykologi
* Pedagogikk
* Samfunnspsykologi

 |
| Samfunnsvitenskap | 
* Administrasjon og organisasjonsvitenskap
* Informasjons- og medievitenskap
* Geografi
* Sammenliknende politikk
* Sosialantropologi
* Sosiologi
* Økonomi

 |

 |
| Rektorer | 
* Bjørn Trumpy (1946–1953)
* Erik Waaler (1954–1959)
* Ludvig Holm-Olsen (1960–1965)
* Håkon Mosby (1966–1971)
* Arne-Johan Henrichsen (1972–1977)
* Ørjar Øyen  (1978–1983)
* Arnfinn Graue (1984–1989)
* Ole Didrik Lærum (1990–1995)
* Jan Fridthjof Bernt (1996–1998)
* Kirsti Koch Christensen (1999–2005)
* Sigmund Grønmo (2005–2013)
* Dag Rune Olsen (2013–2021)
* Margareth Hagen (2021–)

 |
| Sentre | 
* Nordic Centre for Medieval Studies
* Bjerknessenteret
* Senter for middelalderstudier
* Senter for geobiologi
* Senter for integrert petroleumsforskning
* Senter for undersøkende journalistikk

 |
| Annet | 
* Bibliotek
* Studentsenter
* Museet

 |
| 
* Kategori
* Liste over æresdoktorer

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** SUDOC **·** CRIStin
 |