recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Tomb Raider*** er et action-eventyrspill utviklet av Crystal Dynamics og utgitt i 2013 av Square Enix. *Tomb Raider* er det tiende spillet i *Tomb Raider*-serien, og fungerer som en ny start på serien med fokus på opphavet til rollefiguren Lara Croft.

*Tomb Raider* ble utgitt 5. mars 2013 for Microsoft Windows, PlayStation 3 og Xbox 360, og 23. januar 2014 for OS X, og 27. april 2016 for Linux.

Handling
--------

Spilleren får rollen som Lara Croft, en ung og ambisiøs arkeolog, hvis hypotese om plasseringen av det tapte kongeriket Yamatai har overbevist Nishimura-familien - etterkommere fra folket i Yamatai - til å finansiere en ekspedisjon på jakt etter kongeriket. Ekspedisjonen ledes av Dr. James Whitman, en kjent arkeolog med store økonomiske problemer, og er desperat etter å unngå konkurs. De blir også ledsaget av blant andre Conrad Roth, en Royal Marine og nær venn av Croft-familien som nå fungerer som mentor for Lara Croft. Samantha "Sam" Nishimura, Laras venninne og representant for familien Nishimura som får i oppdrag å filme hele denne ekspedisjonen for å produsere en dokumentar.

De bruker skipet Endurance til denne ekspedisjonen. Etter Laras forslag, men i strid med Whitmans råd, reiser ekspedisjonen til Dragon's Triangle. Skipet får deretter store problemer i en voldsom storm og synker kort tid senere. De overlevende blir derfor strandet på den isolerte øya. Lara blir også atskilt fra resten av gjengen, og får problemer med en forvirret villmann. Lara forsøker å lokaliserer de andre overlevende fra Endurance, men finner bevis på at øya faktisk er bebodd av en helt annen Sivilisasjon.

Referanser
----------

1. ↑  «Square announces Tomb Raider». *VG247*. Besøkt 15. februar 2017.
2. ↑  «Gamasutra - The Art & Business of Making Games». *Gamasutra* **(engelsk)**. Besøkt 15. februar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Tomb Raider* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* på GOG.com Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* på OpenCritic Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* på Behind The Voice Actors Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *Tomb Raider* hos Internet Game Database Rediger på Wikidata

Portal: Videospill


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Suttung forlag** er et norsk forlag tilknyttet Suttung-bevegelsen. Det gir ut studiebøker til studiesirklene i Ingeborg Refling Hagens studiesirkler, teaterprogram i forbindelse med oppførelsene på Suttungteatret, barnebøker og sanger til bruk i suttunggruppene for barn og unge. 

Forlaget ble i mange år ledet av Svein Gundersen, etterhvert kom Svein Hellesøy og Tore Lahn med i forlagsdriften. Noen av de viktigste bokutgivelsene disse årene var *Eventyr og historier fra Mostua*, som kom ut i 6 bind i årene 1967-73, utgivelsen av *Jeg vil hem att*, en samling av Ingeborg Refling Hagens utvandrerdikt som kom til hennes 75-årsdag, og festskriftet *Av skalden fikk vi landet* fra 1980. *Æneiden*, i originaloversettelse av professor Egil Kraggerud, kom ut i sju bind i årene 1983-89.

Forlaget ble senere drevet av Gunnar A. Steen. Viktig i denne perioden er utgivelsene av bøkene til Aslaug Groven Michaelsen, og festskriftet *Apalen* fra 1997. 

Gunnar A. Steen var også redaktør av antologien *Eventyrets landeveier*, som kom ut til hundreårssminnet for Ingeborg Refling Hagens fødsel, hvor flere kjente kulturpersonligheter forteller om sitt møte med Ingeborg Refling Hagen, blant andre Berit Tversland og Heidi Bonde.

Eksterne lenker
---------------

* Suttung forlag
* Ingeborg Refling Hagen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Foreningen for Muskelsyke** (FFM) ble stiftet 5. desember 1981 i Oslo. Foreningen organiserer mennesker med nevromusklulære sykdommer og deres familier. Nevromuskulære sykdommer omfatter en rekke sjeldne sykdommer i det perifere nervesystemet, i overgang mellom nerve og muskel, og i selve muskulaturen. 

Foreningen for Muskelsyke baserer sin virksomhet på en sentral målsetting om full deltakelse og likestilling for alle. FFMs mål er et inkluderende samfunn på alle områder, hvor alle – også funksjonshemmede – får mulighet til full deltakelse og likestilling ut fra sine egne forutsetninger. Dette innebærer også en kamp mot alle former for diskriminering av funksjonshemmede.

Foreningen har fylkeslag over hele landet, og har ca. 1700 medlemmer (2007).

Foreningen for Muskelsykes Ungdom (FFMU) er foreningens ungdomsorganisasjon.

Foreningen utgir tidsskriftet MuskelNytt.

Foreningen er medlem av Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon (FFO), Funksjonshemmedes Studieforbund (FS) og European Alliance of Neuromuscular Disorders Associations (EAMDA).

Se også
-------

* Amyotrofisk lateral sklerose
* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Polynevropati
* Myasthenia gravis
* Duchennes muskeldystrofi
* Beckers muskeldystrofi
* Limb-girdle

(Se ekstern lenke nedenfor for flere diagnoser)

Eksterne lenker
---------------

* Foreningen for Muskelsyke
* Foreningen for Muskelsykes Ungdom
* Foreningen for Muskelsyke – diagnoser
* European Alliance of Neuromuscular Disorders Associations
* Nevromuskulært kompetansesenter ved Universitetssykehuset Nord-Norge
* Kompetansesenter for medfødte muskelsykdommer ved Nevrologisk avdeling, Rikshospitalet-Radiumhospitalet
«***Margit Møy***» er et skillingstrykk. Det ble presentert i 1956 i visespalten til Alf Prøysen i «Magasinet for alle».

Teksten
-------

**1.**Det var ein fager vårdag med sol og bekkebrus,  

og lauv og gras som grodde i vårens ville rus,  

og fuglar song og kvittra og leika i kvar busk  

og vatnet skein kring kvar ein stein med glim og bylgjehusk.  

  

**2.**På Gjervoll er det bryllaup med stas i gammalt tun,  

der turar dei eit bryllaup med real sveis og dun.  

Han Gjervoll-Knut er brurgom og Margit Solstad brur  

der song og lått og feleslått kling lydt mot skog og ur.  

  

**3.**Men oppi Haugegilet der elva syng i stein,  

der eit på høgste tsupet ein stur og sorg gal ein,  

han sit der unde heggen so glitrefrisk og våt,  

i sus frå elv han sit og skjelv i sår og vonlaus gråt.  

  

**4.**På Gjervoll er det gilde, der vilgjar dei mi møy,  

mi livsens sol hev slokna no lyt eg ut og døy.  

Når solskinnsdagen sloknar då vert det svalt mot kveld,  

det gustar kaldt i mot meg alt frå dalens aude fjeld.  

  

**5.**Så takk da, vesle Margit, for alt du til meg gav,  

og gløym so svikne voner og at eg ligg i grav,  

for no er leiken slutta og eg har allting brendt,  

min siste song og så eit sprong, og all min sorg er endt.  

  

**6.**Han syng og so han haukar imot den blåe kveld,  

med avdagsglansen gløder som gull kring alle fjell.  

Det svarar stilt frå nuten so skir og klår ein klang  

og so han spring i bylgjering han kvarv i elvefang.  

  

**7.**No er det lenge sidan vel mane hundre år,  

men Bjørne-elva strøymer og fløymer kvar ein vår.  

Og kvar gong når det skuggar ein vårkveld over hei  

då kved det mildt og minnar stilt omd et som Gunnar leid.  

  

**8.**Då talar det om elsk og svik og han som måtte døy  

og mullar på ei vise om vesle Margit Møy.  

Og all hans sprengte lengsler stig opp i fossebrus,  

det klagar gråt og felelåt i Haugagilets sus.

Kilder
------

* De gamle visene 2 med Alf Prøysen, Forlaget For Alle, Oslo, 1973
**Yazīd ibn Mu‘āwiya ibn Abī Sufyān** (arabisk: يزيد بن معاوية بن أبي سفيان; født 645 AD/25 AH, død 683/64 nær Damaskus) var den andre kalifen av Ummayadekalifatet og den første kalifen utenfor Muḥammads familie som arvet stillingen fra sin far. Yazīd hersket i tre år, fra 680 til 683. Mange muslimer fordømmer Yazīds styre som omstridt og urettferdig, mens andre, som for det meste bor i dagens Saudi-Arabia, Pakistan og Egypt, med stor motstand mot sjiittisk tro, holder fast på at Yazīd var rettferdig, edel, religiøs og en administrativt effektiv hersker og at hans far Muʿāwiyah hadde god grunn da han nominerte Yazīd som kalif. Yazīd ble bekreftet i stillingen av et valg, og ikke direkte utnevnt av faren. 

Muslimer fordømmer også Yazid for å ha angrepet byen Medina hvor over 10 000 muslimer ble drept og muslimske kvinner ble voldtatt. I tillegg blir han fordømt for å ha beleiret byen Mekka ved hjelp av sin kommandør Ibn Numayr som gav sine soldater ordre om å katapultere Kabaen med ildkuler.

Han er også ansvarlig for å ha drept Profeten Muhammads barnebarn, Imam Hussain Ibn Ali.

Referanser
----------

1. ↑   www.britannica.com[Hentet fra Wikidata]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Muʿāwiyah I** | **Umajjadekalif**(680–683) | Etterfølger:**Muʿāwiyah II** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** CiNii
 |
Indus og dens sideelver, hvorav Sutlej (Satluj)
**Sutlej** (også skrevet **Satluj**, panjabi: ਸਤਲੁਜ, sanskrit: शतद्रु eller सुतुद्री – IAST: *Suṭudri*, urdu: ستلج og hindi: सतलुज) er ei elv i det nordlige India og Pakistan. Den er 1 450 kilometer lang, og er den lengste av de fem elvene som renner gjennom den historiske regionen Punjab. Elva har utspring lengst vest i Tibet med om lag 500 km under navnet *Xiangguan He*, og renner gjennom Himalaya og derfra i sørvestlig retning gjennom Punjab til samløpet med elva Chenab i Pakistan.

Geografi
--------

Elva springer ut fra innsjøen Rakshastal (*La'nga Co*) i Tibet, like vest for fjellet Kailasha, hvor den kalles *Langqên*. Den renner herfra mot vest og krysser grensa til India gjennom Shipki La-passet i delstaten Himachal Pradesh, hvor den snur mot sørvest og faller gjennom fjellene i Himalaya. Den øvre delen av elva er uten veiforbindelser, og ble først utforsket med elvekajakker og flåter av russiske og tyske lag i 2004.

Ute av Himalaya passerer elva Bhakra-demningen, og renner deretter fra Himachal Pradesh og ut på slettelandet i delstaten Punjab, hvor den passerer byen Ludhiana. Den løper sammen med elva Beas ved Hari-Ke-Patan sør for Amritsar, og fortsetter sørvestover inn i den pakistanske Punjab-regionen. Sutlej ender ved samløpet med Chenab, og de to elvene danner sammen elva Panjnad, som munner ut i Indus ved Mithankot.

Sutlej er den østligste av elvene i Punjab, og i den tørre regionen sør og øst for elva ligger Thar-ørkenen.

Bruk
----

Vannet i Sutlej er allokert til India i henhold til en avtale mellom India og Pakistan om fordeling av vannet i Indus og sideelvene, og store deler blir avledet til irrigasjonskanaler i India. Den enorme Bhakra-demningen ved byen Nangal, med tilhørende kraftverk og irrigasjonskanaler, er bygget av den indiske staten. Det er også flere andre store vannkraftprosjekter langs Sutlej, som for eksempel kraftverket Karcham-Wangtoo på 1000 MW. Det har også vært foreslått å bygge en 214 km lang kanal, kalt *Sutlej-Yamuna Link* i India for å knytte sammen elvene Sutlej og Yamuna. Forslaget har imidlertid møtt motstand og er henvist til landets høyesterett.

Referanser
----------

1. ↑  «First descents of the Sutlej in Tibet.». Arkivert fra originalen 25. mai 2015. Besøkt 9. april 2009.
2. ↑  Sutlej-Yamuna Link

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**John Cochrane** (1798–1878) var en skotsk sjakkmester og advokat.

*Cochranegambit* etter 1.e4 e5 2.Sf3 Sf6 3.Sxe5 d6 **4.Sxf7**

Liv og virke
------------

Cochrane studerte jus og utviklet seg i studietida til å bli en svært sterk sjakkspiller. I april 1821 ble han sammen med William Lewis invitert til Paris for å spille mot de franske mestrene Alexandre Deschapelles og Louis-Charles Mahé de La Bourdonnais. Franskmennene viste seg som de sterkeste. Året etter publiserte Cochrane læreboka *A Treatise on the Game of Chess*.

I årene 1824 til 1869 arbeidet Cochrane hovedsakelig som skrankeadvokat i Calcutta. Han grunnla en sjakk-klubb i byen, men hadde problemer med å finne likeverdige motspillere. Moheschunder Bannerjee, den sterkeste indiske spilleren, tapte en match mot Cochrane med 9:13 og tre remiser. I India spilte Cochrane også en mengde partier mot Saumchurn Guttack.

I 1841 til 1842 var Cochrane på ferie i London, der han møtte de beste britiske og europeiske spillerne. På denne tida forberedte Howard Staunton seg til en match mot den franske mesteren Pierre Saint-Amant og for å hjelpe ham i forberedelsene spilte Cochrane flere hundre partier mot Staunton; av disse er rundt hundre notert og bevart. I 1870 slo Cochrane seg ned i London for godt og var til kort tid før sin død daglig gjest på *St. George's Chess Club*. Han var da for gammel for å hevde seg i toppen, men spilte en mengde uformelle partier, deriblant 200 mot klubbens sekretær, Johann Jacob Löwenthal.

Cochrane gikk for å være en svært angrepsvillig spiller med forkjærlighet for gambiter. I *Oxford companion to chess* (1992) heter det om ham at *«dersom den såkalte romantiske stilen noensinne har eksistert, er det Cochrane som må regnes som dens grunnlegger»*.

En særlig aggressiv variant av russisk forsvar bærer navnet *Cochranegambit*: 1.e4 e5 2.Sf3 Sf6 3.Sxe5 d6 **4.Sxf7**.

Verk
----

* *A Treatise on the Game of Chess: Containing the Games on Odds, from the «Traité Des Amateurs;» the Games of the Celebrated Anonymous Modenese; a Variety of Games Actually Played; and a Catalogue of Writers on Chess*, London 1822

Litteratur
----------

* Nikolay Minev: *The Legacy of John Cochrane* (2005) (pdf 158 kB)
* David Hooper og Kenneth Whyld: *The Oxford Companion to Chess*, Oxford University Press, andre utgave 1992, ISBN 0-19-866164-9
* Alfred Diel: *Bedenkenloses Spiel auf Angriff*. I sjakktidsskriftet *Kaissiber* 23 (2006), s. 68–69
* John Watson og Eric Schiller: *Taming Wild Chess Openings. How to Deal with the Good, the Bad and the Ugly Over the Chess Board*. ISBN 978-90-5691-570-4 (Cochrane Gambit 1 og 2)

Eksterne lenker
---------------

(en) John Cochrane – chessgames.com Rediger på Wikidata

* (en) John Cochrane – 365Chess.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Nicolay August Andresen** (født 2. august 1812 i Christiania, død 3. januar 1894 samme sted) var en norsk bankier. Han var nest eldste sønn av kjøpmann og bankier Nicolai Andresen, som hadde immigrert fra Jylland og etablert en omfattende forretningsvirksomhet i Norge. Nicolay August overtok bankiervirksomheten da faren trakk seg tilbake og bygde den – sammen med broren Engelhart – videre ut til å bli et av de større bankierfirmaer i byen, noe som i neste generasjon blei etablert som Andresens Bank.

*Se også Andresen (slekt fra Schleswig-Holstein)*
Andresen fikk sin utdannelse på Møllers Institut i hjembyen før han dro utlands for å lære mer. Han kom tilbake i 1842, og allerede i 1845, overtok han som bankier med firmanavnet N.A. Andresen. I 1854 blei Engelhart kompanjong, og firmanavnet fikk tilføyelsen «& Co». Firmaet vokste og hadde særlig skipsfartsnæringen på Østlandet og Sørlandet som kundegruppe.

Andresen var en av innbyderne til stiftelsen av Den norske Creditbank i 1857, og han var medlem av direksjonen i bankens første år. Han var også med på å stifte (og deltok i ledelsen av) Christiania Søforsikringsselskab og Forsikringsaktieselskabet Norden. Også i Norges Banks avdeling i Christiania og i Christiania Bank & Kreditkasse hadde han verv.

I 1857 kjøpte han Kirkegata 6, reiv den gamle gården og bygde et nytt treetasjers hus med plass både til forretning og bolig. Huset hadde speilglassruter i forretningslokalene, og det hadde byens første vannklosett. Firmaet og etterfølgeren Andresens Bank holdt til her fram til fusjonen med Kreditkassen 1980. Gården er i dag bevart som en del av Norges Banks hovedkontor. Fra 1838 eide Anderesen også gården Søndre Skøyen (Skøyen hovedgård), og denne var i familiens eie heilt til 1997.

Andresens fikk bare ett barn, da kona, Nilsine Butenschøn, døde i barselseng. Sønnen Niels August Andresen (1842–1935) fikk i voksen alder bevilling til å bruke moras familienavn Butenschøn som eget slektsnavn. Niels A. A. Butenschøn gikk inn som kompanjong i bankierfirmaet 1867 og dreiv det videre etter farens og onkelens død.

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Nicolay\_August\_Andresen[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Artikkel i *Norsk biografisk leksikon*; besøkt 2. juli 2013.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Cesare Maccari** (født 9. mai 1840 i Siena, død 7. august 1919 i Roma) var en italiensk maler og skulptør.

Biografi
--------

Maccari startet sin kunstkarriere ved å veksle likt mellom maleri og skulptur, men ble senere elev av Luigi Mussini i maleri og gikk sammen med blant andre Tito Sarrocchi ved kunstakademiet i Siena, *Accademia di Siena*. Etter å ha studert 1400-tallsmalere fra Veneto dro han til Firenze for å studere de store florentinske malerne fra renessansen. Han arbeidet også i studioet til Luigi Mussini i Firenze og kopierte der i 1864 på vegne av en engelsk organisasjon Bernardino Pinturicchios verker i *Duomo di Siena*, katedralen i Siena. Fyrstehuset Savoia betrodde ham freskodekorasjonen av *Cappella Reale del Sudario*.

«Cicero fordømmer Catilina», 1888. *Palazzo Madama*, Roma.
Kanskje et av hans mest kjente internasjonale verker er den store fresken «Cicero fordømmer Catilina» (1888) i *Palazzo Madama*, som i dag er Italias senat.

Han underviste i lang tid i kunstakademiene i San Lucca og i Roma. Mens han arbeidet med et betydningsfullt arbeid i *Palazzo di Giustizia* i Roma, ble han rammet av lammelse i 1909, noe som førte til at han måtte oppgi alt arbeid fram til sin død ti år senere.

Verk i utvalg
-------------

* *«Vittoria Colonna»* (1868)
* *«Sira»* (1869)
* Freske i kirken del Sudario i Roma (1870/73)
* «En trilateral» (1879)
* «Portrett av pave Silvester III»
* «Cicero fordømmer Catilina» (1888)
* «De tre gratienes kroning av Amor» (Fresko i Quirinalet (*Palazzo del Quirinale*) i Roma)

Referanser
----------

1. ↑   RKDartists, «Cesare Maccari», RKD kunstner-ID 51656[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Artists of the World Online, AKL Online kunstner-ID 00148909[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Benezit Dictionary of Artists, Benezit-ID B00113184, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   rkd.nl, besøkt 23. august 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cesare Maccari – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** ULAN
 |
**Vinkelhastighet**, vinkelfrekvens eller omløpstall er et mål på hvor fort noe roterer. Ofte brukes den greske bokstaven  \omega som tegn. Vinkelhastighet benyttes innenfor mange grener av  fysikken. Blant annet dynamikk og elektronikk.

Vinkelhastighet forteller hvor fort noe roterer
SI enheten til vinkelhastighet er **radianer per sekund** som skrives **s-1**

Definisjon
----------

Vinkelhastighet defineres som vinkelforandring per tidsenhet 

* {\displaystyle \omega ={\frac {d\theta }{dt}}={\dot {\theta }}}

Siden en sirkel totalt har {\displaystyle 2\pi } vinkler kan vinkelhastigheten også skrives

* {\displaystyle \omega ={\frac {2\pi }{T}}=2\pi f={\frac {|v|}{|r|}}}

der {\displaystyle T} er  perioden, 
f er frekvensen og 
{\displaystyle v} er den  tangensielle hastigheten til et punkt som roterer med avstand r fra sentrum.

Andre skrivemåter
-----------------

Tabellen viser andre skriveformer for vinkelhastighet og deres forhold til SI-enheten.

| Navn | Enhet | Forholdstall |
| --- | --- | --- |
| \omega | s-1 | 1 |
| rpm | min-1 | {\displaystyle {\frac {2\pi }{60}}\approx 0,104} |

Se også
-------

* Vinkelakselerasjon
* Omdreiningstall

Referanser
----------

1. ↑  Fritjov Irgens (1999). *Dynamikk* (4. utg.). Tapir. s. 51. ISBN 82-519-1500-7.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** GND
 |
**Species 2000** er en autonom sammenslutning av taksonomiske databaseformyndere, som involverer taksonomer over hele verden. Organisasjonens mål er å samle en enhetlig og validert indeks av verdens kjente arter (planter, dyr, sopper og mikrober). Species 2000 er registrert som et non-profit organisasjon begrenset av garantier (England No. 3479405).

Species 2000 begynte som et felles program mellom CODATA (International Council for Science: Committee on Data for Science and Technology), IUBS (International Union of Biological Sciences) og IUMS (International Union of Microbiological Societies) på begynnelsen av 1990-tallet. I 1996 ble atten taksonomiske databaseorganisasjoner enige om å konvertere Species 2000 til en juridisk enhet, som et redskap til å utvikle det globale Species 2000-programmet.

Species 2000 er det gjenværende juridiske organet for det globale Catalog of Life-programmet, og innehar dets immaterielle rettigheter, opphavsrett, domenenavn, tilgangslisenser, Memoranda of Understanding (MoU), tar ansvar for kontinuitet mellom store prosjekter og sørger for den pågående styringen av det globale programmet. Det er strukturelt en føderasjon, eid og styrt av deltakerne som også blir Species 2000s medlemmer.

Species 2000 er medlem av Global Biodiversity Information Facility (GBIF) og Taxonomic Databases Working Group (TDWG) og har MoU-er med Integrated Taxonomic Information System (ITIS), Encyclopedia of Life (EoL) og Consortium for the Barcode of Life (CBOL). Det er en liten til mellomstor bedrift (SME) registrert i Storbritannia med sekretariatet i Naturalis Biodiversity Center i Nederland, og kontorer i USA og på Filippinene. Species 2000 styres av et styre som er ansvarlig for juridiske og økonomiske forhold, og rådes av Catalog of Life Global Team om vitenskapelig politikk.

Medlemskap i Species 2000 er åpent for alle som er interessert i å fremme målene. Vanligvis er medlemsorganisasjoner eller enkeltpersoner taksonomiske institusjoner, forvaltere av taksonomiske databaser, taksonomiske programvareteam og organisasjoner eller individer som er involvert i bruk av taksonomiske sjekklister innen biologisk mangfold, agro-skogbruk og bevaring. Medlemskap gir fordelen av et tettere engasjement i Species 2000, inkludert muligheten til å motta rapporter fra styret og bidra til å formulere og påvirke politikk gjennom beslutningstaking på den årlige generalforsamlingen.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Møklandsfjorden** er en fjord på nordsiden av Langøya i Bø i Vesterålen og Øksnes kommune i Nordland. Fjorden strekker seg 3,5 kilometer sørvestover til Møkland i Bø på vestsiden av fjorden, mens Nærøya i Øksnes ligger på østsiden.

Fjorden har innløp mellom Melkarneset i vest og Slettbakkan på Nærøya i øst. Nord for fjorden kommer Stavsundet ned fra nordvest og Vinjesundet fra nordøst, på hver side av den sørlige delen av Tindsøya. Flere øyer og holmer ligger i nordenden av fjorden, som Bernforøya, Kariholmen, Slåtterøya og Nonøyan. Det er ingen bosetninger langs fjorden før man nærmer seg grenda Møkland på sørvestsiden. Her møter Møklandsfjorden og Ryggefjorden hverandre. Ryggefjorden går på østsiden av Nærøya og fortsetter videre sørover.

Området langs vestsiden av fjorden med gårdene Møkland og Andsletten var tidligere en del av Øksnes kommune, men ble overført til Bø 1. januar 1964.

Referanser
----------

1. ↑  Møklandsfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
**Vinkelavstand** (også *vinkelseparasjon*, *tilsynelatende avstand* eller *tilsynelatende separasjon*) er innen matematikken og naturvitenskapelige emner (inklusive astronomi og geofysikk) størrelsen på vinkelen mellom to retninger til to ulike objekter sett fra en observatør. Vinkelavstanden er dermed synonymt med selve vinkelen, men brukes ofte for å referere til den (ofte store eller økende) lineære avstanden mellom disse objektene, for eksempel to stjerner sett fra jorden.

Måling
------

Ettersom vinkelavstanden (eller separasjonen) er konseptuelt identisk med en vinkel, måles de med samme enheter, for eksempel grader eller radianer. Til målingen brukes verktøy som et goniometer eller optiske instrumenter spesielt designet for å kunne rettes i veldefinerte retninger og måle den tilsvarende vinkelen (for eksempel teleskop).

Beregning
---------

For å beregne vinkelavstanden i buesekunder for flerstjernesystemer, eksoplaneter, objekter i solsystemet og andre astronomiske objekter brukes den halve storaksen uttrykt i AE delt på avstanden til stjernene uttrykt i parsec.

{\displaystyle \theta ={\frac {a}{D}}}

Se også
-------

* Gon
* Timevinkel

Portal: Astronomi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MathWorld **·** GND
 |
Gravrøys Mølen
**Gravrøysene på Mølen** ligger i Larvik kommune og Vestfold, og omfatter 250 større og mindre graver bygd av rullestein fra raet. På gravfeltet finnes 16 røyser av anselig størrelse, hvorav fire kan regnes som såkalte storrøyser, med en diameter på mellom 25 og 35 meter. Den aller største er fem meter høy.

De gravrøysene som ligger høyest på Mølen, kan være så mye som 3500 år gamle, altså fra bronsealderen, men de fleste røysene er fra yngre jernalder og vikingtid. Ett gravminne skiller seg tydelig ut. Det består av steiner som danner en 20 meter lang skipsform. Det er bare i denne graven det er funnet gravgaver. Her lå nemlig et 70-talls båtnagler omgitt av aske som er datert til tiden like etter Kristi fødsel .

Gravrøyser Mølen

Referanser
----------

1. ↑   «Mølen og Oddane fort». *Vestfold og Telemark fylkeskommune* **(norsk)**. Besøkt 24. januar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* «Mølen gravrøyser». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Tyven i Bagdad*** (originaltittel: *The Thief of Bagdad*) er en amerikansk stum eventyrfilm fra 1924 regissert av Raoul Walsh, med Douglas Fairbanks i hovedrollen. Handlingen er fritt inspirert av de arabiske eventyrene Tusen og en natt.

Handling
--------

Ahmed er en kjeltring, som bor i Bagdad. Når han vandrer inn i en moske, forteller han at han forakter religion. Ahmeds filosofi er: "Det jeg vil ha, det tar jeg." Den natten sniker han seg inn i kalifens palass ved hjelp av et magisk tau han hadde stjålet. Men han oppdager den sovende prinsessen, kalifens datter. Men prinsessens mongolske slave sier ifra til vaktene, men Ahmed slipper unna. Dagen etter arrangerer prinsessens bursdag, og tre prinser ankommer for å søke hennes hånd i ekteskapet.

En annen av prinsessens slaver forutsier at prinsessen kommer til å gifte seg med den mannen som først berører et rosetre i hagen hennes. Men Ahmed dukker også opp (forkledd i stjålne plagg, og later som han også er en frier som ønsker å gifte seg med henne) og prinsessen blir henrykt. Den kvelden, etter gammel skikk, velger prinsessen Ahmed som hennes fremtidige ektemann. Men av kjærlighet gir Ahmed snart opp planene sine om å bortføre henne, og han tilstår for henne hvem han egentlig er.

Men den mongolske prinsen får vite gjennom sin spion, prinsessens mongolske slave, at Ahmed egentlig er en kjeltring. Han informerer straks kalifen om dette. Ahmed blir pisket nådeløst, og kalifen beordrer at han skal rives i stykker av en gigantisk ape. Men prinsessen sørger for å bestikke vaktene, for å slippe ham løs. Når kalifen insisterer på at prinsessen er nødt til å gifte seg med en annen ektemann, råder hennes lojale slave henne til å utsette ekteskapet. Hun kunngjør at hun kommer til å gifte seg med den mannen som kan gi henne den mest sjeldne og verdifulle gaven.

Skuespillere
------------

* Douglas Fairbanks som en kjeltring
* Snitz Edwards som kjeltringens samarbeidspartner
* Julanne Johnston som en prinsesse
* Sôjin Kamiyama som en mongolsk prins
* Anna May Wong som en mongolsk slave
* Brandon Hurst som en kalif i Bagdad
* Tote Du Crow som en spåmann
* Noble Johnson som en indisk prins

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Tyven i Bagdad* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Tyven i Bagdad* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Tyven i Bagdad* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Tyven i Bagdad* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Tyven i Bagdad* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Tyven i Bagdad* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Tyven i Bagdad* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Tyven i Bagdad* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Tyven i Bagdad* på Silent Era Rediger på Wikidata

* (en) *Tyven i Bagdad* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** BNE
 |
Paul-Charles Chocarne-Moreau, *The Cunning Thief*, 1931
**Tyveri** betegner uberettiget å tilegne seg en annens ting for å skaffe seg selv en fordel på den måten. I den norske straffelovens §321 sies dette slik:

*For tyveri straffes den som tar en gjenstand som tilhører en annen, med forsett om å skaffe seg eller andre en uberettiget vinning ved å selge, forbruke eller på annen måte tilegne seg den.*
Også verdier som strøm og datasignaler regnes som «gjenstand».

Tyverier utgjør nesten en tredjedel av den registrerte kriminaliteten i Norge (2015). Andre former for vinningskriminalitet er f.eks. ran, underslag, og bedrageri. Den som tar i mot en stjålet gjenstand (f.eks. ved å kjøpe den av tyven) begår med dette heleri. I norsk straffetradisjon straffes dette likt med tyveriet («Heleren er like god som stjeleren.»).

Naskeri er et tyveri som er mindre straffverdig fordi det dreier seg om små verdier og forholdene ellers også tilsier det (f.eks. en enkeltstående impulshandling). Begrepet «naskeri» brukes ikke lenger i norsk strafferett, men straffeloven kaller det nå «mindre tyveri» i straffelovens §323.

På den annen side kan et tyveri betegnes som «grovt» når gjelder større verdier eller det er andre skjerpende forhold rundt tyveriet. Det kan det f.eks. være når det har skjedd ved å ta seg inn i en privat bolig eller at det har et profesjonelt preg, eller at det er andre forhold som gjør det særlig samfunnsskadelig, jfr. straffelovens §322.

Strafferammen for mindre, tyveri, tyveri og grovt tyveri er hhv. bot, to års fengsel og 6 års fengsel.

Religiøs bakgrunn
-----------------

Forbud mot tyveri inngår i Bibelens ti bud.

I land med islamsk lovgivning etter sharia kan tyveri være straffbart med amputasjon av høyre hånd hvis tyven ikke angrer. Dette har bakgrunn i Koranens sure 5 vers 38.

I buddhismen er forbud mot tyveri ett av de fem bud.

Referanser
----------

1. ↑  «Lov om straff (straffeloven) - Kapittel 27.1 Vinningslovbrudd og liknende krenkelser av eiendomsretten - § 321. Tyveri». *lovdata.no*.
2. ↑  Anmeldte lovbrudd - Statistisk sentralbyrå
3. ↑  «Lov om straff (straffeloven) - Kapittel 27.1 Vinningslovbrudd og liknende krenkelser av eiendomsretten - § 323. Mindre tyveri». *lovdata.no*.
4. ↑  «Lov om straff (straffeloven) - Kapittel 27.1 Vinningslovbrudd og liknende krenkelser av eiendomsretten - § 322. Grovt tyveri». *lovdata.no*.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Tyveri i Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Uppslagsverket Finland **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NDL **·** NKC
 |
**Mødrelønn** ble foreslått innført som en statlig økonomisk støtte til mødre. Forslaget ble fremsatt av Katti Anker Møller i 1919, i foredraget *Kvindernes fødselspolitik*, som også ble publisert i brosjyreform av Det norske Arbeiderpartis Forlag. Sigrid Undset tok sterkt avstand fra Katti Anker Møllers foredrag, og ga uttrykk for dette i en svært krass artikkel med tittelen *Begrepsforvirring* (1919). I 1920 utga Katti Anker Møller boken *Mødreløn*. Det norske Arbeiderparti bifalt forslaget hennes, og nedsatte i 1923 en egen mødrelønnkomité. Journalisten og forfatteren Ella Anker, som var søster av Katti Anker Møller, skrev i 1928 boken *Mødrelønn* for å støtte saken.

Forslaget om mødrelønn ble aldri realisert i sin opprinnelige form, men var forløperen til den senere innførte barnetrygden.

Referanser
----------

1. ↑  Katti Anker Møllers foredrag *Kvindernes fødselspolitik* fra 1919, gjengitt på Universitetet i Bergens nettsted "Virksomme ord". Arkivert 29. april 2013 hos Wayback Machine.
2. ↑  Omtalt i Solveig Aareskjolds artikkel *Sigrid Undset og fascismen* i Dagbladet 6. august 2000.
3. ↑  Artikkel på nettstedet www.kildenett.no om Katti Anker Møllers politiske engasjement Arkivert 3. februar 2014 hos Wayback Machine.
4. ↑  Artikkel om barnetrygd i Store norske leksikon omhandler også mødrelønnsforslaget.
5. ↑  Ella Ankers bok *Mødrelønn* fra 1928 i Arbeiderbevegelsens Arkiv og Bibliotek.
***Tyxs*** er en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien køllebiller (Pselaphinae) i den store familien kortvinger (Staphylinidae).

Utseende
--------

Små (ca. 2 millimeter lange), avlange biller med korte dekkvinger. På farge er de gjerne mer eller mindre rødbrunlige. Hodet er firkantet med markerte bakhjørner og en tydelig "hals", bak med en stor, dyp grop. Antennene er 11-leddete, ganske tynne, med et stort, ytterst tilspisset ytterste ledd. Pornotum er rundet, litt bredere enn hodet, bak i midten med en stor, buet grop. Dekkvingene er omtrent sobbelt så lange som pronotum, jevnbrede, langs sømmen med en bølget, skarp lengderibbe som avgrenser et smalt, blankt midtparti langs sømmen. Bakkroppen er tilspisset med fem ryggledd som er synlige bak dekkvingene, det fremste av disse med et par skarpe, buede kjøler. Beina er nokså slanke.

Levevis
-------

De kan blant annet finnes under barken på døde trær, i råtten ved og hule trær..

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i det sørøstlige Australia.

Systematisk oversikt
--------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger (Staphylinidae) Latreille, 1802
				+ Underfamilien køllebiller Pselaphinae Latreille, 1802
					- Stammen Euplectini LeConte, 1862
						* Slekten ***Tyxs*** Chandler, 2001
							+ *Tyxs sparsisetosus* Chandler, 2001

Referanser
----------

1. ↑  Chandler, D.S. 2001. Biology, morphology, and systematics of the ant-like litter beetle genera of Australia (Coleoptera: Staphylinidae: Pselaphinae). *Memoirs on entomology, international* 15: viii + 1–560.

Eksterne lenker
---------------

* Atlas of Living Australia - *Tyxs*
* (en) *Tyxs* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Tyxs* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Den hellige Hedvig**, **Hadwiga** eller **Haduwy av Herford** (født ca. 811 i Sachsen, død 887 tradisjonelt dag satt til 4. september, Herford) var én av de første abbedissene i klosteret Herford i Westfalen; fra før år 858 og til sin død i 887 var hun forstanderinne for hertugdømmet Sachsens eldste nonnekloster, i Herford. 

Middelalderen var rik på kvinnelige klosterforstandere med stor verdslig og kirkelig makt; Hedvig var én av disse. Herford-klosteret var et mektig rikskloster ikke underlagt den lokale biskopen, men direkte underlagt paven i Rom.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Forholdsvis lite er kjent om Hedvigs liv. Hun var av adelig byrd, datter av grev Asig og barnebarn av den hellige Ida av Herzfeld og hertug Ekbert I av Sachsen på morssiden. Hennes onkel, Warin I av Sachsen, ble abbed i Ansgars kloster Corvey. Dette var det første og mest betydningsfulle saksiske munkeklosteret, som også Hedvigs Herford var nært knyttet til.

### Fra familieliv til klosterleder

Hedvig ble gift med Amelung II og fikk to sønner, Amelung III og Bennid II. Da hun tidlig ble enke og mistet begge barna, gav hun bort store deler av eiendommen deres til Corvey-klosteret som sælebot og for å stifte sjelemesser for familien. Selv gikk hun i kloster en gang på 850-tallet. Da hennes tante, abbedissen Addila av Herford, døde på midten av 850-tallet, overtok Hedvig som abbedisse. 

Den hl. Pusinna var Herfords skytshelgen. En viktig begivenhet i Hedvigs liv og Herfords historie var det da Hedvig i år 860 greide å få hl. Pusinnas relikvier overført til Herford. 

Den hl. Hedvigs egne relikvier befant seg frem til reformasjonen i Herford.

Referanser
----------

1. ↑   The Peerage person ID p67251.htm#i672509, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Hedvig i middelaldergenealogi (på tysk)
* Hedvig i tysk helgenleksikon på nett[*død lenke*]
* Hedvig i tysk helgenleksikon på nett
* Hedvig på bloggen *Pilgrim*
Närke
**Närke** er et landskap i Svealand i Sverige, i den sørlige delen av Örebro län.

Närke grenser i sørvest til Västergötland, i nordvest til Värmland, i nord til Västmanland, i øst til Södermanland og i sørøst til Östergötland. 

Navnet var tidligere Nerike, hvilket lever kvar i dagsavisen "Nerikes Allehanda". De viktigste byene i Närke er Örebro, Kumla, Hallsberg, Laxå og Askersund.

Våtmarker og fjell
------------------

I landskapet finnes det 5 200 registrerte fornminner. Sentralt ligger Närkeslätten. Et nok så tettbebygget og oppdyrket lavland, omgitt av Kilsbergen, Tiveden, Fylöskog og Käglan. Kilsbergen er en lav fjellformasjon, og har landskapets høyeste punkt, 298 moh. 

Deler av Närkeslätten er tidligere våtmarker, oppdyrket etter dreneringsarbeider og senking av Hjälmaren på 1800-tallet. Enkelte steder er de tidligere våtmarkene gjenskapt.

Næring
------

Historisk sett var det mye jordbruk, gruvedrift og jernhåndtering. På 1900-tallet gikk sysselsettingen, både i jordbruket og i metallindustrien, sterkt tilbake. Örebros næringsliv fikk en mer og mer dominerende stilling.
I Örebro har verkstedindustrien hatt en sterk posisjon. Statens Järnvägar har hatt sitt sentralverksted for lokomotiver og vogner her. I dag er over to tredeler av arbeidsplassene å finne i tjenestesektoren.

Referanser
----------

1. 1 2 3  (no) Närke i Store norske leksikon

| * v
* d
* r
Svenske landskap |
| --- |
| Blekinge **·** Bohuslän **·** Dalarna **·** Dalsland **·** Gotland **·** Gästrikland **·** Halland **·** Helsingland **·** Härjedalen **·** Jämtland **·** Lappland **·** Medelpad **·** Norrbotten **·** Närke **·** Skåne **·** Småland **·** Södermanland **·** Uppland **·** Värmland **·** Västerbotten **·** Västergötland **·** Västmanland **·** Öland **·** Östergötland **·** Ångermanland |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Eduard Fjodorovitsj Sibirjakov** (russisk: Эдуард Фёдорович Сибиряков, ukrainsk: Едуард Федорович Сибіряков – *Eduard Fedorovytsj Sybirjakov*; født 24. november 1941 i Tsjeljabinsk, død 14. januar 2004 i Moskva) var en sovjetisk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1964 i Tokyo og 1968 i Mexico by.

Sibirjakov ble olympisk mester i volleyball under Sommer-OL 1964 i Tokyo. Han var med på det sovjetiske laget som vant volleyballturneringen for menn foran Tsjekkoslovakia og Japan. Det ble spilt en enkeltserie med ti lag. Sovjetunionen vant ni og tapte en kamp. Sibirjakov spilte to kamper i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1964 Japans flagg Tokyo - Gull **Gull** i volleyball menn Sovjetunionens flagg Sovjetunionen
* 1968 Mexicos flagg Mexico by - Gull **Gull** i volleyball menn Sovjetunionens flagg Sovjetunionen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Eduard Sibirjakov – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Eduard Sibirjakov – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Firdausi-plassen i Kermānshāh.
**Kermānshāh** (persisk: کرمانشاه‎; kurdisk: *کرماشان*, *Kirmaşan*; også kalt **Bakhtaran, Bākhtarān, Kermānshāhān** og **Qahremānshahr**) er hovedstaden i provinsen Kermanshah i Iran. Ved folketellingen i 2011 hadde byen 884 706 innbyggere i 198 117 familier. Kermānshāh ligger 525 km vest for Teheran, i den vestlige delen av Iran. Byen har et moderat fjellklima. Språkene brukt i byen er kermānshāhi-farsi, kermānshāhi-kurdisk, kalhor-kurdisk, hawrami-kurdisk, sorani, laki, og den mest utbredte religionen er sjiaislam. Verdensarvsstedet Bisutun-inskripsjonene ligger i nordøst av Kermānshāh.

Historie
--------

Kermanshah er én av de antikke byene i Iran, og det er sagt[*av hvem?*] at Tahmores Divband, en mytisk hersker, grunnla den. Noen[*hvem?*] mener at den ble bygget på ordre fra Bahram IV av sassanidedynastiet i det 4. århundre. Under styret til Hormizd IV og Khosrau I, hadde Kermanshah sin storhetstid og ble den andre kongelige residensen.

I den arabiske invasjonen ble byen hardt skadet, men reiste seg igjen under safavidene. Samtidig med det afghanske angrepet og Isfahans fall, ble Kermanshah ødelagt under den ottomanske invasjonen.

Universitet og opplæringssentre
-------------------------------

Kermanshah har ni universiteter, inkludert Razi-universitetet, Kermanshah medisinske universitet, Payame noor-universitet og Azad-universitet.

Helse og sykehus
----------------

Kermanshah har 14 sykehus og mange spesialiserte offentlige og private klinikker og legesentre og helsebyråer.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kermanshah – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |

1. ↑  .
To reagensrør
Ulike typer reagensrør/prøverør
**Reagensrør**, **prøverør** eller **reagensglass** er smale, sylindriske *glassrør*. Reagensrør er lukket i den ene enden og har en avrundet, U-formet bunn. Reagensrør er *motstandsdyktige mot varme, kjemikalier og mekanisk påvirkning*, laget om nødvendig av glass som ikke utvider seg når de oppvarmes. De skal tåle å stilles over en flamme i en Bunsenbrenner.

Bruksområder
------------

Reagensrør er standard i et laboratorium for f.eks. kvalitativ kjemisk analyse og steder det tas prøver av biologisk materiale som f.eks. blodprøver. Reagensrør er mye brukt av kjemikere til å oppbevare, blande, eller varme små mengder av faste eller flytende kjemikalier og brukes innen biologi og biokjemi for håndtering og dyrking av alle slags levende organismer, slik som mugg, bakterier, planter og biologisk materiale i vann.

Reagensrør er tilgjengelig i mange forskjellige lengder og bredder.

Se også
-------

* Reagens
* Reagenspapir

Eksterne lenker
---------------

* (en) Test tubes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Reagensrør i Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie
 |
Sogn hagekoloni
**Sogn hagekoloni** er en hagekoloni som ligger helt sør i strøket Sogn i Bydel Nordre Aker i Oslo. I vest ligger Vestgrensa studentby og strøket Gaustadbekkdalen, i sør avgrenser Sognsvannsbanen hagekolonien fra strøket Ullevål Hageby, i øst avgrenser Sognsveien og i nord Ring 3 hagekolonien fra resten av Sogn. Hagekolonien ble opprinnelig etablert i 1909 på jordene tvers overfor der Ullevål universitetssykehus i dag er etablert. På grunn av bygging av aldershjem ble hagekolonien flyttet til jordene ved siden av Ullevaal Stadion i 1922/23, som tidligere var en søppelfylling. Det hindrer ikke at området i dag er en oase i Oslos støyende og travle hverdag.

Hagekolonien har 204 hytter av forskjellig standard. Størrelsen på hyttene varierer, men maks størrelse er 30 m² + bod på 2 m². Størrelsen på parsellene er i gjennomsnitt 300 m². Parsellene leies av Oslo kommune, mens hyttene eies av den enkelte kolonist. 

Parsellene på Sogn er tilknyttet sommervann, men det er ikke tilknyttet kloakknett, bortsett fra hovedhuset som er hagekoloniens forsamlingslokale. Huset leies ut hele året både til kolonister og til andre interesserte. Husets festsal har plass til 80 personer og har alt av dekketøy. Huset har et moderne kjøkken med oppvaskmaskiner.

Det er stor aktivitet i hagen i sesongen (april–oktober). Bl.a. arrangeres det høstmarked hvor kolonistene har laget syltetøy, gelé, saft og masse annet fra hagenes grøde. Markedet er åpen for alle og annonseres på hagens egne internettsider. 

I tillegg arrangeres det bingo, pub-kvelder, barne- og ungdomssamlinger og grillkvelder.

Det er åpen kafé hver søndag i sesongen mellom kl. 13 og 15. Kaféen er åpen for alle. 

Sogn Hagekoloni er tilknyttet Norges Kolonihageforbund og er medlem av Oslo krets av NKHF.

Eksterne lenker
---------------

* Sogn hagekoloni
* Fremgangsmåte for å søke på kolonihage

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** VIAF **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Dataintegrasjon** er, om ikke et helt nytt begrep innen IT, så iallfall noe som de senere årene har fått stadig mer aktualitet.[*når?*] Behovet for effektiv integrering av data fra flere kilder har blitt meget tydelig etter klient-tjener bølgen, som hadde sin topp på begynnelsen av 1990-tallet. De stadig nye applikasjonstypene som f.eks kunderelasjonshåndtering, ressursplanleggingssystem, faktura, regnskap, ... kom i tillegg til de tradisjonelle, gjerne stormaskinbaserte, sentraliserte systemene med alt på ett sted.

I etterkant av klient-tjener bølgen kom datavarehusbølgen, hvor en viktig motivasjon var å samle all distribuert informasjon på et sted. Da fokus her hovedsakelig var rapporteringsløsninger (eller BI-løsninger), kom andre operasjonelle behov i bakgrunnen. Datavarehuset løste ikke problemer med inkonsistens i overlappende data i forskjellige operasjonelle systemer. Derfor har nye varianter dukket opp. Grunndataforvaltning er en av de mange trebokstavsforkortelsene som har dukket opp.

Det foregår en stadig evolusjon på dette området, og nye fagfelter, begreper dukker opp. For eksempel gylden oppføring, som er sterkt beslektet med grunndataforvaltning. Felles for alle disse områdene er at de kommer inn under begrepet dataintegrasjon. Andre fagfelter som er sterkt knyttet til dataintegrasjon er metadata-forvaltning, datakvalitet, dataprofilering, datastyring.

Det er også en rivende utvikling på verktøysiden. I forbindelse med Datavarehusbølgen dukket det opp såkalte ETL-verktøy for å migrere data fra kilder til datavarehuset. Disse var sterkt batch-orienterte og avhengige av å kjøre om natten for ikke å forstyrre operasjonell bruk. Senere har disse utviklet seg videre til mer generelle systemer for dataintegrasjon og samspill mellom systemer. 2 generasjon med dataintegrasjonsverktøy har tatt opp i seg teknologi for sanntidsintegrasjon, tjenesteorientert grensesnitt, datakvalitet, metadata og lignende.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |