recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Poul Laxmand til Valden** (død 22. juni 1502 i København) var dansk *rikshovmester* fra 1489 til sin død.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Poul Laxmand var sønn av Peder Poulsen Laxmand (d. etter 1466) og Margrethe Thorkildsdatter Brahe. 

### Embeter

I 1483 ble han riksråd og i 1490 rikshovmester. Poul Laxmand var en av landets rikeste adelsmenn med aner til andre høyadelige slekter som Brahe, Krummedige og Thott. Han var sin tids største danske godseier med cirka 900 bondegårder, hvorav hovedparten befant seg i Skåne. 

Han la seg ut med flere, deriblant biskop i Roskilde Niels Skave samt med den ikke-adelige erkebiskop i Lund, Birger Gunnersen. I 1502 fulgte han kong Hans på toktet til Stockholm og vendte tilbake igjen i juni. 

Den 22. i samme måned ble han, på vei hjem fra slottet til sin gård i Østergade, på Højbro overfalt av de to adelsmennene Ebbe Strangesen og Bjørn Andersen Bjørn til Stenalt. Rikshofmesteren ble dødelig såret og kastet i vannet med de hånlige ordene: «Du hedder Laxmand, du har hjemme i Vandet, svøm nu!».

### Fordømmelse

Kongen overvar messer for den avdøde Laxmands sjel, og lot sin vogn ledsage liket til Vor Frue Karmelitterkloster i Helsingør. Men kort etter kunngjorde kongen på Sjællands landsting at Laxmand hadde stått i forræderisk forbindelse med svenskerne, og at hans gods derfor ville bli beslaglagt av kronen.

Drapsmennene ble ikke straffet, men den 8. november samme år ble Laxmand selv i stedet dømt skyldig, uten at noen våget å opptre til hans forsvar. Laxmands datter, Else, var gift med befalingsmann på Kalmarhus, Abraham Eriksen Gyldenstierne. Etter freden i 1512, forklarte paret, på Gyldenstiernes foranledning, at de ikke hadde hatt noen forbindelse med Laxmand. Først i 1526 fikk Laxmands barn erstatning for tapet, men kun for sin mødrenearv og mot å gi avkall på farens eiendommer.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 15112807b[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Alex Wittendorff (2002–2005). «Konge, højadel og kirke». *Gyldendals og Politikens Danmarkshistorie*. denstoredanske.dk. Besøkt 29. januar 2018.
3. 1 2  A. Heise (1896). «Laxmand, Poul». *Dansk biografisk Lexikon, Bricka*. Gyldendalske Boghandels Forlag (F. Hegel & Søn). Besøkt 29. januar 2018.
4. ↑  Henry Bruun (1979–84). «Poul Laxmand». *Dansk Biografisk Leksikon, 3. utgave*. Gyldendal. Besøkt 29. januar 2018.
5. ↑  Chr. H. Brasch (1873). *Gamle Eiere af Bregentved fra 1382 til 1740*. Kjøbenhavn: C. A. Reitzel. s. 88-98.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |

Portal: Danmark
**Asbat al-Ansar** eller **A Osbat al-Ansar** er en sunni-fundamentalistisk gruppe som ble etablert tidlig på 1990-tallet i Libanon. Gruppen tilhører en salafistisk retning i islam og ønsker å kaste den sekulære libanesiske regjeringen. Organisasjonen holder stort sett til i Ain al-Hilweh.

Osbat al-Ansar er på USA sin liste over terrororganisasjoner for angivelige forbindelser til Osama bin Ladens al-Qaida, og USA har bestemt seg for å fryse alle pengene til Osbat al-Ansar etter terrorangrepet 11. september 2001. Gruppen har mest sannsynlig fått finansiell støtte fra Abu Musab al-Zarqawi og blir regnet som en terrororganisasjon av Australia, FN, Storbritannia og Canada.

Osbat al-Ansar har også forbindelser til andre fundamentalistgrupper som Osbat al-Nour, Jund Ash Sham, Dinniyeh Group og Takfir wal Hijra. Ahmed Abd al-Karim al-Saadi er den angivelige lederen av gruppen, men siden han gikk i dekning i 1999, har gruppen blitt ledet av hans bror, Abu Tariq. Osbat al-Ansar er anslått å ha mellom 100 og 200 medlemmer. De fleste medlemmene er palestinske flyktninger i Ain al-Hilweh

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Federal Executive Council on 7 April 2005
2. 1 2  The Jamestown Foundation
3. ↑  «IsraPundit». Arkivert fra originalen 28. mars 2006. Besøkt 2. desember 2012.
**Duvi AS** er et av Norges største Fintech-selskap og tilbyr innskuddspensjon til bedrifter og privatpersoner i Norge. Duvi står for «du og vi på lag» og er den eneste utfordreren i pensjonsnæringen. En næring som har vært dominert av noen få store aktører med dyre komplekse produkter samt tungt språk.

Duvis visjon er å skape «pensjon slik det burde være». Målet er å hjelpe arbeidstagere i Norge med å få en bedre pensjon, samt å skape en enklere hverdag for bedriftene som setter av pensjonspenger til sine ansatte.

Selskapet er blant annet kjent for kampanjen «Stopp pensjonsranet» og sitt arbeid for å redusere gebyrer og honorarer i pensjonsmarkedet. Duvi spilte en aktiv rolle under utformingen av egen pensjonskonto, og bidro til at lov og forskrifter begrenser antall gebyrer og størrelsen på forvaltningshonorarene.

Duvi fakta
----------

* Et av Norges største FinTech-selskap
* Selskapet har 7 000 bedriftskunder (2024)
* Selskapet passer på pensjonen til 100 000 arbeidstakere i privat sektor (2024)
* Selskapet har over fem prosent markedsandel (2024)
* 50 ansatte (2024)
* Hovedkontor i Lillestrøm
* Virksomheten er medlem av interesseorganisasjonen Verdipapirfondenes forening og Fintech Norway

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Offisiellt nettsted
**Skambankt** er et hardrockband fra Jæren i Rogaland. Bandet ledes av Terje Winterstø Røthing. Winterstø Røthing er også kjent som gitarist i Kaizers Orchestra. 

Bandet ble opprinnelig startet ved en tilfeldighet i 1994 da et annet band ikke kunne stille på en avtalt spillejobb. I løpet av noen timer hadde bandmedlemmene skrevet ni sanger som ble framført samme kveld. Bandet hadde enkelte spillejobber som trio før de ble oppløst i 1995. 

I 2003 begynte de å spille sammen igjen, da som en kvartett og året etter ga de ut sitt selvtitulerte debutalbum, *Skambankt*. På albumet medvirket blant andre Prepple Houmb som gjestevokalist på sangen «KKK!». I 2007 kom oppfølgeren *Eliksir* etterfulgt av et år med turnevirksomhet i Norge og Danmark og festivaljobber blant annet på Quartfestivalen, Øyafestivalen og Malakoff Rockfestival. Høsten 2008 spilte de inn sitt tredje album, *Hardt regn*, i Bekkstudio på Nærland i Hå kommune. Sangen «Malin» ble gitt ut som radiosingel fra albumet senere samme høst, mens selve albumet ble gitt ut 26. januar 2009. Etter utgivelsen la bandet ut på en lengre turné i Norge og Danmark hvor de blant annet varmet opp for det danske rockebandet D-A-D. 15. juni 2009 varmet bandet opp for AC/DC på Valle Hovin i Oslo. For albumet ble bandet nominert til Spellemannprisen 2009 i klassen rock.

Bandet fikk Spotify-prisen årets innovatør i januar 2014 for promoteringen av singelen «Voodoo» fra albumet *Sirene*. Fans ble oppfordret til å sende inn gamle plastgitarer som ble smeltet om til eksklusive vinylsingelplater. Prisen ble utdelt under Spellemanndagene i forbindelse med Spellemannprisen 2013 i Stavanger.

Bandmedlemmer
-------------

* Terje Winterstø Røthing – vokal, gitar
* Hans Egil Løe – gitar, kor (trommer i 1994-1995)
* Tollak Friestad – bass, kor
* Børge Sageng Henriksen – trommer (2006–)
* Jonny Engelsvoll – tangenter (2018–)

### Tidligere medlemmer

* Tom-Erik Løe – trommer (2003–2006)

Diskografi
----------

### Album

* *Skambankt* (Dog Job, 2004)
* *Eliksir* (Dog Job, 2007)
* *Hardt regn* (Dog Job, 26. januar 2009)
* *Søvnløs* (Columbia/Sony Music, 2010)
* *Sirene* (Columbia/Sony Music, 2014)
* *Horisonten brenner* (Indie, 2018)
* *1994* (Indie, 2019)
* *Jærtegn* (Indie, 2021)
* *Ti* (Indie, 2022)

### EP-er

* *Skamania* (Dog Job, 2005)

### Singler

* *Mantra* (2010)

Referanser
----------

1. ↑  nrk.no: "Gode kritikker til Skambankt"
2. ↑  «Skambankt: - Vi har fått til veldig mye». *vg.no*. 24. juni 2010. Besøkt 21. mai 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Skambankt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Skambankt på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Skambankt på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Skambankt på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Skambankt på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) Skambankt på AllMusic Rediger på Wikidata
* (en) Fanpage
* (en) Skambankt på MySpace

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Nils Jacob Hunstad** (født 18. januar 1895 i Harstad, død 24. november 1978 på Lillehammer) var en norsk offiser, motstandsmann, forretningsmann og politiker (Høyre). Han var ordfører i Harstad i tre perioder fra 1932 til krigen. Han var bataljonssjef under Kampene ved Narvik i 1940. Han var fengslet i Tyskland fra 1943-45 og ble forfremmet til generalmajor i 1953. 

Hunstad fullførte Krigsskolens øverste avdeling i 1917, ble kaptein fra 1924, major og bataljonssjef ved kampene på Narvik-fronten 1940. Hunstad var forretningsfører for Harstad Tidende fra 1924. Under Kampene ved Narvik i 1940 var han major og sjef for I bataljon av Troms infanteriregiment nr. 16 (I/IR 16). I 1941 ble han arrestert for motstandsarbeid han ble sluppet fri i februar 1943 for så å bli sendt til Tyskland som krigsfange i august 1943.

Han ble tre ganger valgt til ordfører i hjembyen i perioden fra 1932 fram til 1940.

Etter krigen gjorde han militær karriere og innehadde flere høyere stillinger og ble utnevnt til generalmajor i 1953. Han er av mange holdt som en av hjembyens store sønner, og er gravlagt der.

Utmerkelser
-----------

For innsatsen under krigen ble han tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren, Deltagermedaljen, de franske utmerkelsene offiser av Æreslegionen og krigskorset (Croix de guerre 1939–1945). I 1958 ble han tildelt Det frivillige Skyttervesens hederstegn, og han var innehaver av Idrettsmerket.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utmerkelser

|  |  |
| --- | --- |
| St. Olavs-medaljen med ekegren | Deltagermedaljen |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Æreslegionen– offiser | DFSs hederstegn | Croix de guerre 1939–1945 | Idrettsmerket i gull |

 |

Referanser
----------

1. 1 2   www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Sandvik, Trygve (1965). *Krigen i Norge 1940*. Oslo: Gyldendal.
3. ↑  *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*. Oslo: Grøndahl Dreyer. 1995. ISBN 8250421906.
4. ↑  Bjørn Steenstrup. «Hvem er Hvem? 1973». *Aschehoug*. Besøkt 25. november 2022.

Kilder
------

* Reppen, Gunnar: Trykkerier og aviser i Harstad. Harstad 2007.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Fangeregisteret

 |
Fig. 1 Elektrodynamisk høytalrelement, sett fra siden.
Fig. 2 Elektrodynamisk høytalerelement, sett forfra.**Flytting:** Det er foreslått at denne siden blir flyttet til artikkelnavnet **Elektrodynamisk høyttaler**.*Begrunnelse*: Feilstavet artikkelnavn
En **elektrodynamisk høyttaler** har et eller flere elektrodynamiske høyttalerelement, også kalt drivere. Svært få høytalere har bare en driver som dekker hele frekvensområdet;[] to eller tre drivere som dekker de ulike frekvensområder er det mest vanlig,[] men noen høytalere har fire frekvensområder. Bass- og mellomtone-driver har ofte en konisk membran drevet av en lineær motor, mens diskantelementet ofte har en kuppelformet membran. Det finnes også mange hybridhøytalere som kombinerer elektrodynamiske drivere med magnetostatar, elektrostatar, båndelement, etc. Dette handler om elektrodynamsiske drivere og kabinett for disse.

Elektrodynamisk høytalerelement
-------------------------------

Den direktestrålende elektrodynamiske høytaleren som ble utviklet av Rice and Kellog har en membran som blir drevet av en lineær motor. Den ytre periferien til membranet er festet til en sylindrisk ramme, kalt *kurven*, med et fleksibelt kantoppheng. I bakkant er membrannet festet til kurven med en fleksibel bølgeformet skive, kalt bakre *oppheng.*

Motoren er utformet som en spole (svingspolen), viklet på en tynn sylinder (spoleformen) som er festet til membranet, Fig. 1. Spolen er plassert i et magnetfelt, satt opp i en permanent magnet. Det bakre opphenget sentrerer svingspolen i magnetgapet. 

Polsstykket, de øvre og nedre plater er laget av mykt jern som sammen med den permanente magneten og luftgapet danner en magnetisk krets som fungerer som leder for den magnetiske fluksen, .{\displaystyle \Phi } Magnetisk reluktans i polstykket og platene er mye mindre enn i luftgapet slik at den magnetiske flukstettheten blir mye større i luftgapet enn i resten av kretsen.

Når motoren blir drevet av en effektforsterker går det en elektrisk strøm i spolen. Denne gir opprinnelse til en kraft

{\displaystyle \ F=Bli,}
der er den magnetiske flukstettheten i magnetgapet er lengden på lederne i svngspole og er strømmen i lederen.{\displaystyle \ B}{\displaystyle \ l}{\displaystyle \ i} Når strømmen i svingspolen varierer vil membranet flytte seg frem og tilbake og frembringe lydbølger.

Høytalerkasser
--------------

For å unngå akustisk kortslutning blir elektrodynamiske høytalerelement (ofte kalt 'driver*) plassert i en eller annen form for kasse (også kalt kabinett). De vanligste kabinettypene er* lukket kasse *og* bassreflekskasse *(også kalt* ventilert kabinett*), men det finnes mange andre typer.*

Referanser
----------

1. ↑  Rice, C.W. og Kellogg, E.W. *Notes on the development of a new type of hornless loudspeaker*, Trans.
**Geotermi** (av gresk «geo» som betyr jord, og «thermos» som betyr varm) refererer til ***jordvarme*** som kommer fra jordens eller en annen planets indre. Jordvarmen har en temperatur på mellom 4 000–5 000 °C i sentrum, men selv lenger oppe, innenfor jordskorpen, kan temperaturen være svært høy. Jordens indre skaper varme i kjernen, og gjennom kjernefysisk nedbryting av radioaktive grunnstoff i både mantelen og jordskorpen. For hver km innover øker temperaturen med ca. 30 °C. Jordens indre varme bidrar til vulkanisme, og vanndamp og CO2 bidrar til en drivhuseffekt som muliggjør livet på jorden.[]

Man kan gjøre nytte av geotermisk energi. I et geotermisk energikraftverk borer man seg ned gjennom jordskorpen til store dyp, inntil 8 000 meter. Det er mulig å varme opp vann til å drive en dampturbin ved hjelp av jordvarmen. Denne energien omdannes til elektrisitet. Det produseres elektrisk energi fra geotermiske energikraftverk i minst 20 land, og den er den viktigste energikilden i noen enkelte land som Island. Geotermisk energi er også viktig for New Zealand.

Geotermisk energi kan brukes til produksjon av elektrisitet eller til oppvarming (geotermisk fjernvarme). For å kunne produsere elektrisitet må temperaturen normalt være mer enn 150 ℃. Temperaturer over 40 ℃ kan brukes i oppvarming.

Referanser
----------

1. ↑  Ivar B Ramberg (red), *Landet blir til – Norges geologi*, Norsk Geologisk Forening 2006, utg 2007, side 24.

| * v
* d
* r
Geofysikk |
| --- |
| Underdisipliner | Geodesi **·** Geodynamikk **·** Geomagnetisme **·** Matematisk geofysikk **·** Paleomagnetisme **·** Seismologi **·** Tektonisk fysikk **·** Mineral fysikk |
| Fysiske fenomener | Corioliskraft **·** Jordens magnetfelt **·** Dynamoteori **·** Geotermi **·** Jordens gravitasjon **·** Mantel konveksjon **·** Seismisk bølge |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
En hvit engangslighter.
**Myten om hvit lighter** er en vandrehistorie basert på 27-klubben, der det hevdes at flere musikere og artister døde mens de var i besittelse av en hvit engangslighter, noe som fører til at de blir assosiert med dårlig lykke og uhell. Myten er først og fremst basert på dødsfallene til Jimi Hendrix, Janis Joplin, Jim Morrison og Kurt Cobain. Myten har blitt integrert med cannabiskultur.

I 2017 publiserte Snopes.com en artikkel som diskrediterte teorien. Artikkelen bemerket at Bic ikke begynte å produsere hvite engangslightere før 1973, flere år etter at medlemmer av 27-klubben (inkludert Hendrix, Joplin og Morrison) døde, og at engangslightere produsert av andre selskaper var ikke allment tilgjengelig i Nord-Amerika på den tiden. Engangslightermerket Cricket ble imidlertid introdusert i Frankrike i 1961.

Referanser
----------

1. ↑  Jackson, La (28. november 2014). *Musicology 2102: A Quick Start Guide to Diverse Synergies* **(engelsk)**. Mkm Multimedia Works. s. 144. ISBN 978-0-578-15469-5.
2. ↑  «15 Craziest Urban Legends of Rock and Roll». *MSN* **(engelsk)**. 20. mars 2015. Besøkt 1. juli 2015.
3. ↑  M.H. Kent (14. april 2014). «20-year anniversary marks Cobain's tragedy». *The Arizona State Press* **(engelsk)**. Besøkt 1. juli 2015.
4. ↑  Martin, Lauren (17. oktober 2013). «Stoner History 101: The Myth Of The White Lighter». *Elite Daily* **(engelsk)**. Besøkt 1. juli 2015.
5. ↑  Beeler, Chelsea (30. januar 2013). «MythPuffers: The Curse Of The White Lighter». *NYU Local* **(engelsk)**. Besøkt 1. juli 2015.
6. ↑  Evon, Dan (2. januar 2017). «Did Several Musicians Die with White BIC Lighters in Their Pockets?». *Snopes* **(engelsk)**. Besøkt 10. oktober 2018.
**Westward Ho!** er en kystby i Devon, England. Den ligger i distriktet Torridge, nær Bideford. Byens navn er tatt fra tittelen på Charles Kingsleys roman *Westward Ho!*, og er det eneste sted i Storbritannia med et utropstegn i navnet.

Westward Ho!
Den var tidligere første og fremst et feriested, men har etter hvert fått stadig flere fastboende ettersom turistanleggene har lagt ned; dette gjelder blant annet det kjente anlegget Torville Camp. Noen anlegg er fortsatt i drift. Stedet er kjent for sin lange sandstrand, hvor det ofte er mulig å surfe.

Det er et valgdistrikt med samme navn. Befolkningen ved folketellingen i 2011 var på 2 112 innbyggere.

Referanser
----------

1. ↑  ««Ward population 2011»». Arkivert fra originalen 16. februar 2015. Besøkt 1. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Westward Ho! – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

(en)  Westward Ho! hos Wikivoyage

* Westward Ho! i Open Directory Project
* Fakta og informasjon hos BBC
* Nettstedet til North Devon AONB

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Morten Gunnar Larsen** (født 1. oktober 1955) er en norsk pianist som har spesialisert seg på ragtime, stride piano og tidlig jazz. Larsen er utdannet i klassisk piano ved Norges musikkhøgskole (1978). I 1975 ga han ut sin første soloplate, *Classic Rags and Stomps*, som han fikk Spellemannprisen 1976 i åpen klasse for. 

Han stiftet Ophelia Ragtime Orchestra i 1977 og opptrådte med stridepianist Eubie Blake, hvorpå Larsen skrev *Memories of Eubie*. Arbeidet i New Orleans resulterte i USA-turne med oppsetningen *One mo' time* (1979–81), som var skrevet av Vernel Bagneris.
Samarbeidet med Bagneris ble videreført i oppsetningen *Jelly Roll!! – the music and the man* tilegnet Jelly Roll Morton, fremført på Oslo Jazzfestival 1990, i elleve strake måneder på off-Broadway (1994–95) og utgitt på CD (GHB, 1996). Arbeidet som musikalsk ansvarlig og solopianisteri ga da Larsen OBIE Award 1995 for beste «off-Broadway»; han hadde i 1992 allerede mottatt både Buddyprisen og Foreningen norske jazzmusikeres «Årets jazzmusiker».

Han var med på flere innspillinger med Magnolia Jazzband (1974–93) samt Ytre Suløens Jassensemble fram til 1992. 
Selv har han gitt ut *Don't you leave me here* (1978), *plays Robert Clemente* (1981), *Echo of spring* (Hot Club Records, 1983), *Maple leaf rag* (Herman Records, 1989), *Charleston Rag* samleplate (Herman Records, 1995) *Ragtime and rhapsody* live fra 1997-konsert i Levanger (Herman Records, 2005), *Fingerbreaker* (Decca, 1999). Med Georg Michael Reiss utkom *Rhapsody* (2000).

Referanser
----------

1. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 708421[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Freebase-data fra Google[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Biografi fra Jazzbasen.
* Diskografi fra Jazzbasen.
* npr.org har Bagneris og Larsen i intervju på National Public Radio (1995) med musikk i opptak fra 1992.

  

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Rotmanka** er en landsby i det administrative distriktet Gmina Pruszcz Gdański i Gdańsk Fylke i Pommerske voivodskap. Landsbyen ligger omtrent 2 kilometer vest for Pruszcz Gdański og 7 kilometer sør for den regionale hovedstaden Gdańsk. Den grenser til den nærliggende landsbyen Kowale mot vest, Borkowo mot nord og Pruszcz Gdański mot øst.

Posisjon
--------

Rotmanka grenser til byen Gdańsk fra nord, og Pruszcz Gdański fra øst. De vestlige og sørlige grensene er merket av Tricity bypass. Byen har bussforbindelser med Gdańsk (linje 132, 823) og Pruszcz Gdański (linje 837 og 838).

Historie
--------

Landsbyen ble grunnlagt i 1454. Et boligfelt med over 800 tomter ble bygget på stedet på 1980-tallet. De første beboerne flyttet inn i husene i 1991. I 1994 ble den første lille skolen etablert på Świerkowa-gaten. I 2001 donerte det lokale borettslaget en tomt på 2 hektar til kommunen for bygging av en skole, som ble bygget i 2004. I 2009 ble det åpnet en idrettshall der, og i 2012 ble det en Orlik idrettsplass åpnet der. I 2016 ble en ny fløy av skolen åpnet, med over 750 elever.

1. januar 2003 ble navnet endret fra Rotmanki til Rotmanka.

I den nordlige delen av landsbyen er det en skogpark, som er en rest av det lokale herregården og park fra begynnelsen av 1800- og 1900-tallet, restaurert i 2012, med 150 år gamle trær i nord (lønn, bøk, hvitfuru, lind og engelsk eik). Et kart fra begynnelsen av 1900-tallet viser en park med stier og en frukthage. I 1945 (og tidligere, under Napoleonskrigene) var det et sted for militærøvelser. Etter 11. februar 1949 ble herregården og parkanlegget omgjort til en statlig landbruksgård. Inntil nylig var det på toppen av bakken i parken rester av gravsteiner, sannsynligvis fra familiegravene til de tidligere eierne.

9. april 2011 ble en 992 m lang natur- og pedagogisk sti med syv informasjonstavler åpnet i skogen ved Sosnowa. I 2015-2016 ble Kościelna-gaten asfaltert, og i 2016 - Tulipanowa og Łąkowa.

Galleri
-------

### Nedre Rotmanka

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Rotmanka-skogen

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Rotmanka-E75 motorvei

* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  ; arkiveringsdato: 16. juni 2021; besøksdato: 19. desember 2023; arkiv-URL: .
2. ↑  «Central Statistical Office (GUS) - TERYT (National Register of Territorial Land Apportionment Journal)» **(Polish)**. 1. juni 2008.
3. ↑  Komunikacja gminna
4. ↑  *Więcej przestrzeni do nauki*, Panorama Pomorza Flash nr 9(46) wrzesień 2016
5. ↑  *Rozporządzenie Ministra Spraw Wewnętrznych i Administracji z dnia 17 grudnia 2002 r. w sprawie ustalenia i zmiany urzędowych nazw niektórych miejscowości w województwach: dolnośląskim, kujawsko-pomorskim, lubelskim, lubuskim, mazowieckim, opolskim, podlaskim, pomorskim, śląskim, świętokrzyskim, warmińsko-mazurskim, wielkopolskim i zachodniopomorskim oraz obiektu fizjograficznego w województwie podkarpackim* (Mal:Dziennik Ustaw).
**Jaguar XJ-S** (1976–96) er en to-dørs sportsbil fra engelske Jaguar Cars. Den tok over for Jaguar E-type som fabrikkens Grand tourer (GT) med brukbar bagasjeplass.

Første serien (1976–81, 14 800 eks.) fikk utseende av Malcolm Sayer og Doug Thorpe, samt en 5.3-liters V12 motor og manuelt eller automatisk gir.

Andre serien (1982–91) ble kalt **XJ-S HE** og hadde Høy Effektivitet (HE) V12. Fra 1983 kunne XJ-S fås med 3.6-liters rekke-6. **XJ-SC** fra 1983 var en to-seters utgave uten tak (med med en *targa* veltebøyle) som solgte lite, så fra 1988 leverte de en helt åpen bøylefri to-seters cabriolet.

Tredje serien (1992–96) ble kalt **XJS** uten bindestrek og cabrioleten fikk fire seter.

Alt i alt ble det laget 115 000 eksemplarer av XJ-S, som i 1996 ble etterfulgt av Jaguar XK.

Jaguar Ascot var en konseptbil bygget av italienske Bertone for Jaguar, og første gang presentert i 1977. Den var basert på Jaguar XJ-S, og var utseendemessig svært lik Bertones Ferrari-baserte 308GT Rainbow som var blitt presentert ett år tidligere.

* XJ-S 1978 XJ-S 1978
* XJ-SC 1985 XJ-SC 1985
* svensk XJS kabba fra 1996 svensk XJS kabba fra 1996

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Search Wikimedia CommonsSearch Wikimedia Commons |   |  Wikimedia Commons har media  relatert til (kategori): ***Jaguar XJ-S*** 
 |

 |

Referanser
----------

1. ↑  Tore Robert Klerud, *Klassikeren er finere enn den var som nybil* i TV2 sin *Broom*-avis den 7. desember 2014.
**Jadis** er en britisk progressiv rock, neo-prog, gruppe. De spiller gitardrevet rock med bruk av synthesizere for å legge til dybde og atmosfære, og med vekt på melodi. 

Jadis ble dannet i 1982 og ga i 1987 selv ut kassetten *Jadis*, som ble produsert av Marillions Steve Rothery. I 1992 ble *More Than Meets the Eye* gitt ut og ble godt mottatt av de progressive rocke kritikere.

Jadis ledes av Gary Chandler (vokal, elektrisk gitar) og hoved-låtskriver, selv om alle i gruppen skriver låter. Andre originale medlemmer av bandet var Trevor Dawkins (bass), Pete Salmon (keyboard) og Paul Alwin (trommer), som ble erstattet av Mark Law i juli 1988. Senere medlemmer var Martin Orford (keyboard), John Jowitt (bass) og Steve Christey (trommer). Orford og Jowitt var også medlemmer av IQ i løpet av den tiden. På slutten av 1990-tallet forlot Orford og Jowitt bandet en stund og ble erstattet av Mike Torr (keyboard) og Steve Hunt (bass), men de kom tilbake på 2000-tallet før albumet *Understand*. Etter å ha fullført albumet *Photoplay* i 2006 forlot Orford bandet for andre gang fordi han trakk seg ut av musikkbransjen. Han ble erstattet med den italienske pianisten/keyboardisten Giulio Risi. Samme år forlot Jowitt bandet igjen, og ble erstattet av Andy Marlow. Bandet ga ut albumet *See Right Through You* i 2012, og *No Fear of Looking Down* i 2016. I 2017 ga de ut et samlealbum kalt *Starting Point*.

Navnet Jadis er hentet fra romanen *Drømmen om Narnia* av C.S. Lewis, den samme karakteren dukker opp som den hvite heksa i *Løven, heksa og klesskapet.*

Diskografi
----------

### Album

* *Jadis* (LP, 1989)
* *More Than Meets the Eye* (1992)
* *Across the Water* (1994)
* *Somersault* (1997)
* *Understand* (2000)
* *Fanatic* (2003)
* *More Than Meets the Eye* (Special Edition) (2005)
* *Photoplay* (2006)
* *See Right Through You* (2012)
* *No Fear of Looking Down* (2016)
* *More Than Meets the Eye* (25th Anniversary Edition) (2017)

### EPer

* *Once Upon a Time* (1993)
* *No Sacrifice* (1994)
* *Once or Twice* (1996)
* *Racing Sideways* (Promotional CD to support the "Understand" Album) (2000)
* *The Great Outside* (Promotional CD to support the "Fanatic" Album) (2003)

### Konsert og samle-album

* *As Daylight Fades* (1998) (live)
* *Medium Rare* (2001) (compilation of two earlier EPs, *Once Upon a Time* and *Once or Twice*, plus some additional tracks)
* *Alive Outside* (2001) (live)
* *Starting Point* (2017)
* *Medium Rare II* (2019)

### DVD

* *View From Above* (2003)

Referanser
----------

1. ↑  «Interviews of Prog [Gary Chandler / JADIS] - ProgressoR / Uzbekistan Progressive Rock Pages». *www.progressor.net*. Besøkt 17. april 2024.
2. ↑  «Jadis Songs, Albums, Reviews, Bio & More». *AllMusic* **(engelsk)**. Besøkt 17. april 2024.
**Johannes H. Berg jr.** (født 23. september 1956, død 29. april 2004) var en norsk science fiction- og fantasy-entusiast, foreningsgrunnlegger, kongressorganisator, fanzine-forfatter og Tolkien-oversetter.

Han var en hjørnesten for norsk science fiction- og fantasy-fandom fra 70-tallet, med science fiction-klubben *Aniara* i Oslo, og gjennom de neste tiårene til han døde av kreft i 2004. Han var også svært aktiv i skandinavisk fandom-miljø. Han organiserte og deltok på SF/F-arrangement over en periode på mer enn 25 år. I 1981 grunnla Berg, sammen med Nils Ivar Agøy *Arthedain – Norges Tolkienforening*, og Berg var helt til sin død aktiv både som medlem og foredragsholder. Han oversatte dessuten to av Tolkiens verker, *Volund Smed fra Store Skauby* (originaltittel *Smith of Wotton Major*) og *Trær og blader* (originaltittel *Leaf by Niggle*) til norsk, og bistod SF Norge med tekstingen av *Ringenes herre*-filmene.

Berg var redaktør for magasinet *Nova – Fantastiske Fortellinger* på slutten av 1970-tallet.

I tillegg til interessen for science fiction og fantasy var han en sentral skikkelse i rolle- og brettspillforeningen Ares i Oslo. Han var også en sentral person i og medgrunnlegger for opprettelsen av organisasjonen Hyperion i 2002, som var en forlengelse av arbeidet han og andre innen spillmiljøet hadde gjort med Norsk simuleringsspillforbund (NSSF) på nittitallet. Som oversetter av grunnsettet til Dungeons & Dragons til norsk var han viktig for starten på rollespill i Norge. 

Til daglig arbeidet han på Norsk Teknisk Museum med undervising og omvising. Han arbeidet også med en hovedoppgave i historie, om historien til det norske flagget.

Etter hans død ble det opprettet et minnefond i hans navn. Minnefondet søker å ivareta den åndelige arven etter Johannes H. Berg ved å utdele en årlig pris, samt støtte opp om aktiviteter, organisasjoner eller enkeltpersoner som arbeider i hans ånd.

Utgivelser eller medvirksomhet
------------------------------

* *Det norske flagget av 1821* Artikkel i Øystein Sørensen (red.): *Jakten på det norske: Perspektiver på utviklingen av en norsk nasjonal identitet på 1800-tallet.* Oslo, 1998, Ad Notam Gyldendal, ISBN 82-417-0952-8
* *J.R.R. Tolkien : et forfatterportrett*, Oslo 1995.
* Medredaktør: *Kaleidoskop : utvalgte science fiction noveller.* Oslo : Bok og Magasinforlaget : Bokklubben Nova, 1991. ISBN 82-90387-26-1
* Redaktør: *Nye stjerner : science fiction antologi*, Oslo : Bok og magasinforlaget, 1988. ISBN 82-90387-16-4
* Redaktør og oversetter: *Jordboere : science fiction antologi* Oslo : Bok og magasinforlaget : Bokklubben Nova, 1985. ISBN 82-90387-11-3

Referanser
----------

1. ↑  Willy B.: *Drømmenes marked. Norske ukeblader, magasiner og hefter 1945-1995* (Bladkompaniet, Oslo 1996) s. 142

Eksterne lenker
---------------

* Minneside  (fandom.no)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**«Folk til slikt»** er en norsk sang som ble skrevet av Øystein Sunde og utgitt 1. mars 1999 på Sundes musikkalbum *Nå er begeret nådd*. «Folk til slikt» ble også utgitt på samlealbumet *Sundes verden – 52 av de aller beste* i 2006.

Teksten handler om en administrerende direktør som delegerer alle arbeidsoppgaver til andre, for så å gjøre lite selv. Ifølge CD-heftet til *Nå er begeret nådd*, fikk Sunde ideen til tittelen fra en spillejobb han hadde for et privat firma. Direktøren i firmaet fortalte Sunde at han ikke hadde oppgaven med å skrive ut en sjekk til artister som opptrådte, siden firmaet hadde «folk til slikt».

«Folk til slikt» ble spilt på NRK2 i programmet *Edvardprisen 2000* den 28. oktober 2000. Foruten Sunde (vokal/akustisk gitar) bidro også Gjermund Silset (kontrabass). Sunde gjorde litt om på teksten i tredje vers. I samme program vant også Sunde prisen for *Tekst til musikk* grunnet «Folk til slikt».

Både tekst, noter og tilhørende tegning til «Folk til slikt» ble publisert i notaboka *Sånn er'e bare* i 2006.

Musikere og instrumenter
------------------------

* Øystein Sunde: vokal, elektrisk gitar (både komp og slide)
* Tom Salisbury: piano, orgel
* Jørun Bøgeberg: bass
* Knut Hem: trommer
* Kari Iveland: kor
* Christine Meyer: kor
* Marian Lisland: kor

Referanser
----------

1. 1 2  *Nå er begeret nådd* – informasjon i CD-heftet
2. 1 2  Spinner Records – Medium: *Nå er begeret nådd* – Øystein Sunde (1999)
3. ↑  VG – 18. februar 1999 side 49 – Kurt Bakkemoens anmeldelse av *Nå er begeret nådd*.
4. ↑  Medium: NRK TV Edvardprisen 2000
5. ↑  Sunde, Øystein (2006) *Sånn er'e bare*. Blåmann Musikkforlag Norge AS; Oslo. ISBN 82-462-0051-4 s. 50 – 53
***Cyberpunk 2020*** er et cyberpunk rollespill utviklet av Mike Pondsmith og utgitt av R. Talsorian Games første gang i 1988. En ny versjon kalt *Cyberpunk Red* er forventet utgitt etter sommeren 2020. Et videospill, Cyberpunk 2077, basert på rollespillet ble utviklet av CD Projekt og lansert 10. desember 2020.

Bakgrunn
--------

Spillet er basert på verker av forfattere som Bruce Sterling og William Gibson, og settingen er en mørk framtid sett fra et 1980-tallsperspektiv (bl.a er Sovjetunionen ikke falt).

Verden er styrt av såkalte «megaforetak» etter et økonomisk kollaps og en periode med unntakstilstand. Spillet er ment å foregå i en fiktiv by i California, «Night City», en slags urban krigssone der det til tider kan være alle mot alle. Det er lagt stor vekt på kjemping mot fiender, høyteknologiske våpen og kybernetisk modifikasjon av figurene. Kunstig intelligens, genetisk modifikasjon og kloning er såvidt nevnt i regelboka, men er i større grad med i tilleggsbøker.

Spillsystem
-----------

En spiller velger en bestemt «rolle» med forskjellige kvaliteter. De originale ni rollene fra hovedboka kan utvides til flere ved å kjøpe tilleggsbøker.
De ni rollene er:

| Rolle | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Cop | Politimann på utrygge 21. århundre-gater |
| Corporate | Sleip forretningsmann og multimillionærer |
| Fixer | Smuglere, svartebørshandlere og informasjonskunnskap |
| Media | Journalister som går gjennom veggen for å finne sannheten |
| Netrunner | Hackere |
| Nomad | Veikrigere og nomader som lever på motorveien |
| Rockerboy | Lovløse rockere som bruker musikk for å bekjempe de som har makta |
| Solo | Snikmorder, livvakt og soldat |
| Techie | Mekaniker og lege |

Systemet i Cyberpunk 2020 kalles Interlocksystem, og er utviklet av R. Talsorian Games. Det er i motsetning til en del andre rollespill basert mer på ferdighet enn nivå. Spillerne får poeng etterhvert som de spiller som de kan bruke for å oppgradere sin figurs forskjellige kunnskaper eller lære helt nye ting. En stor del av systemet er viet muligheten til å oppgradere sin person med kyber-teknologi, noe som fører til at de mister «humanitetspoeng» ettersom de blir mer maskin enn menneske.

Interlocksystemet gjør at to personer innen samme rolle ikke nødvendigvis trenger være like. Et vidt spekter av valg av ferdigheter gjør at man godt kan spille uten å være en god nærkampskjemper, men utvikle sin figur på andre felt.

Referanser
----------

1. ↑  Cyberpunk Red delayed
2. ↑  Launch of Cyberpunk 2077 supported by advertising campaign involving Agora Group media and brands
***d20 Modern*** er et moderne fantasy-rollespillsystem designet av Bill Slavicsek, Jeff Grubb, Rich Redman og Charles Ryan, og ble utgitt av Wizards of the Coast 1. november 2002. Ved 2006 var det blitt utgitt ti utvidelser. Det bygger på d20-systemet og regler fra den tredje utgaven av *Dungeons & Dragons*. Systemet inneholder settinger og verktøy for å bygge spillverdener med moderne eller kontemporære omgivelser.

Systemet fikk en spirituell oppfølger med *Everyday Heroes* i 2023. *Everyday Heroes* er en lignende uavhengig utvidelse for den femte utgaven av *Dungeons & Dragons*, og er lagd av blant annet d20 Modern-medskaper Jeff Grubb.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Hall, Charlie (2. mai 2022). «Everyday Heroes uses the rules of D&D to roll up Rambo, Highlander, The Crow, and more». *Polygon* **(engelsk)**. Besøkt 19. april 2023.
2. 1 2  «Review of d20 Modern Roleplaying Game - RPGnet RPG Game Index». *www.rpg.net*. Besøkt 19. april 2023.
3. ↑  «Everyday Heroes: a great new RPG for modern adventuring – Scroll for Initiative» **(engelsk)**. Besøkt 19. april 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. *(6. oktober 2021)*Må ikke forveksles med Dungeons & Dragons.

***Drakar och Demoner*** er navnet på en serie svenske fantasy-rollespill utgitt siden 1982 av Äventyrsspel (Target Games) og i senere tid Riotminds. *Drakar och Demoner* er Sveriges mest solgte rollespill;[] anslagsvis har spillet solgt i langt mer enn 100 000 eksemplar dersom man regner alle utgavene, noe som gjør spillet stort i forhold til hvor mange svensktalende det finnes. *Drakar och Demoner* forkortes som regel *DoD*, og skal skilles fra *D&D* som betegner det større, amerikanske spillet *Dungeons & Dragons*.

Opprinnelse
-----------

*Drakar och Demoner* er til tross for navnlikheten *ikke* en oversetting av *Dungeons & Dragons*, men var i utgangspunktet en oversettelse av Chaosiums *Basic Role-Playing* sammen med «Magic World» som var ett kampanjehefte for fantasy. Fredrik Malmberg, en av Target Games stiftere kjøpte rettigheter for å konstruere og gi ut rollespill basert på *Basic Role-Playing* i Sverige av Chaosium for et engangsbeløp.

Utgaver
-------

*Drakar och Demoners* versjonshistorikk er uklar ettersom utgiverne ved flere anledninger ikke har vært tydelige med om de mener *utgave* eller *regelversjon*. Forvirringen stammer fremst fra forordet til utgaven fra 1987 som i forordet omnemnes som det tredje opplaget av *Drakar och Demoner*, til tross for at det var den fjerde utgaven av grunnreglene.

Regelversjoner| Versjon | Grunnregler | Hovedregler |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1982 års utgave | 1982 års utgave |
| 2 | 1984, 1985 og 1987 års utgaver | 1984 och 1985 års utgaver |
| 3 | 1991 års utgave | *Drakar och Demoner Expert* |
| 4 | 1994 års utgave | 1991 års utgave |
| 5 | 2000 års utgave | 1994 års utgave |
| 6 | 2003 års utgave | 2000 års utgave |
| 7 | 2006 års utgave | 2006 års utgave |

Eksterne lenker
---------------

* Open Directory: Drakar och Demoner
* Svensk
* Riotminds som er de nåværende utgiverne av Drakar och Demoner. Svensk.
* Eldkvast.se – Samlingsplass og spillmatrial for Drakar och Demoner

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Fuglefjorden på kartet over SvalbardFuglefjordenFuglefjordenFuglefjorden på kartet over Svalbard
**Fuglefjorden** er en fjord som skjærer seg sørover inn i nordkysten av Vasahalvøya lengst nordvest på Spitsbergen, Svalbard. Nord i fjordutløpet ligger øya Fugløya. I fjordbotnen går Svitjodbreen helt ned i havet.

Fjorden ligger langt nord i Albert I Land. Området er en del av Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark. Det ble kartlagt under Den norske Nordhavsekspedisjon 1876–78, hvor professor Georg Ossian Sars var med. 

Fjorden har navn etter en rekke breer på vestsida av fjorden, som alle har navn etter latinske fuglenavn: Larus, Rissa, Sterna og Tringa.

Kart over Albert I Land med Fuglefjorden angitt.
Svitjodbreen
Svitjodbreen kalver

Referanser
----------

1. ↑  Fuglefjorden *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt. Besøkt 13. mars 2013

Eksterne lenker
---------------

* Danskøya-Amsterdamøya-Magdelenefjord - kart og beskrivelse av området. Rolf Stange, *Spitzbergen.de*.


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Norsk polarinstitutt
 |
**Fabula** (eller ***Rollespillet Fabula***, som er den fulle tittelen) er et norsk rollespill skrevet av Tomas H.V. Mørkrid. Det ble gitt ut av forlaget Cappelen våren 1999 (ISBN 82-02-18239-5).

Fabula ble utviklet som et verktøy for forfatteren i spillinger med barn og ungdom fra våren 1995, men det bygger på et rollespill som ble arrangert på spillfestivalen Arcon i 1993. Våren 1999 ble spillet utgitt som bok, men utviklingen av spillet fortsatte. Det spilles nå i en versjon som skiller seg svært fra bokversjonen.

Fabula er et klassisk rollespill, med en metode som bruker en leder for spillet. Lederen fører spillerne inn i fantasiverdenen ved å hjelpe dem med å lage egne roller og sette de innledende scenene, og ved å spille alle slags biroller på måter som inspirerer spillerne til god rolleinnlevelse. Så brer dramaet seg ut med innspill fra alle deltagere. Alle bidrar med å sette scener, samtidig som de styrer sine egne roller og kan påvirke dramaet gjennom valg for rollene. Lederen er hovedfortelleren, men er forpliktet av rollenes ord og handlinger, og "terningens tale" når en skal avgjøre om rollene klarer å møte de skarpeste utfordringene. Konfliktsystemet er bygget på bruken av en tjuesiders terning, og er et raskt system i forhold til eldre klassiske rollespill.

Fabula spilles av både barn og voksne.

Fabula er satt til en fantasiverden med primitiv teknologi. Der lever menneskene med ånder og trolske krefter, sverdet er et fryktet våpen, buen er for småviltjakt, og ei mølle er et mekanisk underverk man ser på med beundring. Det skrevne ord kjennes av noen få vise sjeler, og er derfor en kode vanlige mennesker ikke kan tyde. Det finnes to store kontinenter i denne verda; Moria i syd og Auroma i nord. På begge kontinentene er det mange forskjellige kulturer, raser og riker.

Rollespillet finner sted i denne verdenen. Spillerne tar roller som er mennesker, eller menneskelignende (ork, svartork, dveler, alv, thark). Hver spiller styrer sin rolle, i et improvisert samspill der dramaet kan vokse i mange retninger.

Fabula er blitt arrangert jevnlig på dei store spillfestivalene i Norge, både Arcon (i Oslo), Hexcon (i Trondheim) og Regncon ( i Bergen).

Det er blitt arrangert årlige sommerspill med Fabula siden 2011; en samling for ungdommer i Oslo, der man spiller de samme rollene hver dag i samme store scenario, en hel uke.

Vinteren 2012 ble det arrangert en samling for voksne spillere; Oskenatt. Det var en heldags spilling av Fabula med flere spilledere.

Eksterne lenker
---------------

* Fabulas offisielle nettsted
* Nettstedet for forfatterens spillinger med ungdommer
**Sandens** er et kjøpesenter i Kvadraturen i Kristiansand. Utforsk over 35 butikker og spisesteder som strekker seg over tre etasjer, med kjente navn som H&M, Bik Bok, Clas Ohlson og Sport 1. Sandens senter har hovedinngang fra hjørnet av Markens gate og Tollbodgata og inngang fra hjørnet Kirkegata og Tollbodgata. Det er egen parkeringsgarasje med innkjøring fra Dronningens gate. 

Med direkte tilgang fra byens handlegater og mer enn 180 parkeringsplasser tilgjengelig i parkeringshuset, blir shoppingen enkel og bekymringsfri. Gratis parkering tilbys fra klokken 17 til 21, og gratis WiFi er tilgjengelig for alle besøkende. Sandens ligger bare et steinkast unna busser, tog og ferger, med en kort spasertur på under 5 minutter. Med byens lengste åpningstider, fra klokken 9 til 20 (18), kan du handle når det passer deg. Det arrangeres også en rekke aktiviteter som er egnet for både barn og familier gjennom hele året.

I vakre omgivelser, med sjarmerende dekor og muligens byens flotteste fasade, skapes et vakkert miljø for din shoppingopplevelse. Alltid i forkant av mote og trender, er Sandens stedet hvor du kan finne inspirasjon og holde deg oppdatert.

Butikker
--------

Oppdatert: mars 2021

* *A-salong*
* *Big Bite*
* *Bik Bok*
* *Brilleland*
* *Camillas Blomsterdesign*
* *Carlings*
* *Clas Ohlson*
* *Cubus*
* *Cutters*
* *DNA/Eurosko*
* *Elkjøp Phonehouse*
* *Floyd*
* *Freequent*
* *Gina Tricot*
* *Gullfunn*
* *H&M*
* *Hi-Fi Klubben*
* *Image*
* *Jordbærpikene*
* *Junkyard*
* *Kicks*
* *Kjell & Company*
* *Patricks pub & restaurant*
* *Princess*
* *Renates Hud & Make Up*
* *Rituals*
* *San Sebastian*
* *Skapet*
* *Sport1*
* *Telia*
* *Ting*
* *Vitusapotek*
* *Volt*

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Sandens hjemmeside
Frode von gull do lærum 😈

født 18. desember 1947 på Voss) er en norsk lege ved Akershus universitetssykehus og professor i eksperimentell radiologi og internasjonalisering. Han er kjent for sin innsats med medisinske hjelpemidler og teknologi.

Lærum er utdannet ved Universität Innsbruck i Østerrike, der han gikk ut i 1974. I 1984 avla han doktorgrad ved Universitetet i Oslo. Han ble i 1985 spesialist i radiologi. Lærum ble i 1987 professor ved Universitetet i Oslo. I 1991 fullførte han mastergrad i helseadministrasjon.

Kongen utnevnte i 2013 Lærum til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for sin innsats for utvikling av norsk medisin og helsetjenester.»

Referanser
----------

1. ↑  «St. Olavs orden til anerkjent professor ved Akershus universitetssykehus»[*død lenke*], Akershus universitetssykehus.
2. ↑  M. Tveito: «Røntgen på hjul», *Tidsskrift for Den norske legeforening*, bd. 125, nr. 8, 2005, s. 1028–9.
3. ↑  «Utnevnelse til St. Olavs Orden», kongehuset.no, 8. februar 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** CiNii
 |
Et humoristisk kort fra skuddåret 1908 som viser kvinner som lurer på en ung mann. Skuddår var tradisjonelt det eneste året da også kvinner kunne fri.
Et **skuddår**, eller **skotår**, er et år som har ett døgn mer enn et normalår: 29. februar. 
2024 er skuddår, det neste blir 2028. Det er skuddår i hovedsak hvert fjerde år.

Jorden bruker i gjennomsnitt 365,24221065 døgn (epoke J2000.0) på én runde rundt solen (= ett tropisk år). For at dette skal passe inn med den gregorianske kalenderen, settes det inn skuddår. Et normalår har 365 døgn, med 28 døgn i februar. I et skuddår har februar ett ekstra døgn (skuddag), altså 29 døgn og dermed 366 døgn til sammen i hele året. Dette tilsvarer nøyaktig 52 uker og to døgn, dermed begynner det neste året to ukedager senere.

Grunnen til at det ekstra døgnet ble lagt til februar, og grunnen til at februar er så mye kortere enn de andre månedene, er at i den romerske kalenderen var mars opprinnelig den første måneden i året og februar den siste.

En kuriositet er at det «nye» døgnet ikke ble lagt sist i måneden, men som et dobbeltdøgn, 24. februar, hvor skuddagen var det første døgnet av disse to. Denne datoen ble av romerne kalt døgn 6 før Kalendaee i mars. Skuddagen ble da kalt det første døgnet 6 før Kalendaee i mars. Kalendaee var romernes navn på den første døgnet i måneden, og de regnet seg bakover fra Kalendaee, der døgn 1 før Kalendaee var Kalendaee selv (romerne hadde ikke «oppdaget» 0 ennå).hei

I den gregorianske kalenderen er det normalt skuddår hvert fjerde år – alle årstall som er delelige med 4 er skuddår, unntatt hundreårene (1700, 1800, 1900 osv.) som ikke er skuddår med mindre de er delelige med 400 (1600, 2000, 2400 osv.). Dermed ble 2000 et skuddår, mens 1900 ikke var skuddår og 2100 blir heller ikke skuddår. Dette kommer av at man runder av 365,24221065 til 365,2425 = 365 + 1⁄4 − 1⁄100 + 1⁄400 = 36597⁄400 (altså 97 skuddår i løpet av en 400-års periode, i motsetning til den julianske kalenderen som har 100 skuddår i løpet av en tilsvarende periode). Dermed får man skuddår hvert fjerde år og vanlige år hvert hundrede år, unntatt hvert firehundrede år, der det igjen er skuddår. Avrundingen fra 365,24221065 til 365,2425 gir ett døgn feil etter 3456 år (men i løpet av den tiden er det tropiske året blitt rundt 18,3 sekunder kortere).

Den gregorianske fordelingen av skuddår ble innført i Norge mandag 1. mars 1700. I Norden ble år 2000 det første hundreåret som var skuddår etter at den gregorianske kalenderen ble innført.

Ifølge tradisjonen kan kvinner fri til menn 29. februar. Skottland etablerte denne dagen da en kvinne kunne fri til en mann i 1288. Om han sa nei ble han ilagt en bot.[]

Se også
-------

* Normalår
* Skuddsekund

Referanser
----------

1. ↑  Skuddår (snl.no)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Leap years – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Leap year – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Timeanddate.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |