Hedy Lamarr
**Hedy Lamarr** (født **Hedwig Eva Maria Kiesler**, 1914–2000) var en østerrikskfødt amerikansk skuespiller og oppfinner. Selv om hun er mest kjent for sin filmkarriere hadde hun også en bemerkelsesverdig karriere som forsker og oppfinner: Hun var blant annet medutvikler av en tidlig form for spread-spectrum-kommunikasjon, en forløper for moderne trådløs kommunikasjon brukt i Wi-Fi-nettverk og trådløs telefoni. Lamarr er også kjent for å ha funnet opp bruken av frekvenshopping for å hemmeliggjøre radiokommunikasjon, sammen med komponistvennen George Antheil.

Hun har en stjerne på Hollywood Walk of Fame.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Lamarr ble født Hedwig Maria Eva Kiesler i en jødisk familie i Wien i Østerrike-Ungarn. Hennes far var Emil Kiesler, en bankier fra Lemberg. Hennes mor Gertrud, født Lichtwitz, var en pianist fra Budapest. Som barn studerte Hedy ballet og klaver. Da hun arbeidet med Max Reinhardt i Berlin, omtalte han henne som «den vakreste kvinne i Europa». Hennes mor kalte henne «Snøhvit» på grunn av hennes kullsvarte hår, porselenshvite hud og lyse, grågrønne øyne.

### Skuespillerinne

Som tenåring fikk hun flere store filmroller i tyske filmer, der hun spilte sammen med stjerner som Heinz Rühmann og Hans Moser.

I begynnelsen av 1933 medvirket hun i Gustav Machatýs skandaleomsuste film *Ekstase,* en tsjekkoslovakisk film laget i Praha, der hun spilte en uoppmerksom og gammel manns kjærlighetssyke unge hustru. En romantisk scene med næropptak av hennes opphissede ansikt og et langt opptak der hun bader naken i en innsjø i skogen og løper naken gjennom skogen, gjorde filmen berømt. Filmen ble fordømt av pave Pius XI, og versjonen som ble vist i USA fikk klippet inn en bryllupsscene før ekstasescenen. Dessuten var det under ekstasen lagt på en rar *voiceover*, som erklærte at «*I'm so happy we're married! Woo hoo, we're married - yes, married!*»

### Ekteskap med Friedrich Mandl

Den 10. august 1933 giftet hun seg med den 13 år eldre våpenfabrikanten Friedrich Mandl fra Wien. Senere beskrev hun ham i sin selvbiografi *Ecstasy and Me* som en dominerende og sjalu mann som forbød henne å spille i filmer og til tider holdt henne innesperret i deres palé. Han oppkjøpte alle kopiene av *Ekstase* han kunne få tak i, ettersom han ikke likte hennes opptreden og ansiktsuttrykk i den. (Lamarr hevdet at hennes lidenskapelige ansiktsuttrykk skyldtes at instruktøren stakk henne med en nål).

Mandl forhindret henne fra å fortsette skuespillerkarrieren, og tok henne i stedet med til møter med teknikere og forretningspartnere. På disse møtene fikk den matematisk begavede Lamarr førstehåndsinnsikt i avansert militærteknologi. Ellers var hun tvunget til å være på slottet Schwarzenau. Hun fortalte senere at Mandl til tross for sine jødiske røtter omgikkes nazistiske forretningsfolk, noe som gjorde henne rasende. I *Ecstasy and Me* skrev Lamarr at både Benito Mussolini og Adolf Hitler deltok i Mandls store fester. Hun fortalte først at hun slapp fri ved å kle seg ut som tjenestepike og flykte til Paris, der hun fikk skilsmisse og deretter flyttet videre til London. I en annen versjon overtalte Lamarr sin mann til å gå med på at hun deltok på en fest iført alle sine kostbare smykker. Senere bedøvet hun og en tjenestepike ham, og hun unnslapp landet med sine smykker.

### Filmkarriere i Hollywood

Fra filmen *Lady of the Tropics*
I London møtte hun Louis B. Mayer. Hun skiftet på hans oppfordring navn til *Hedy Lamarr* – etternavnet var en hyldest til den vakre stumfilmskuespillerinnen Barbara La Marr som døde i 1926 av en overdose.

I Hollywood ble hun ofte sett i glamorøse og forførende roller. Hennes Hollywood-debut var i filmen *Algier* (1938). Andre filmer var *Boom Town* (1940), *White Cargo* (1942), og *Tortilla Flat*, basert på en roman av John Steinbeck. I 1941 ble hun og to andre Hollywoodskjønnheter - Lana Turner og Judy Garland - gitt roller i det musikalske overflødighetshornet *Blant stjerner og kometer*.

Hun spilte i 18 filmer fra 1940 til 1949 til tross for at hun fikk barn i 1945 og 1947. Hun forlot MGM i 1945 og fikk sin største suksess i Cecil DeMilles *Samson and Delilah*, den høyest inntjenende film i 1949. Etter et forsøk på komikk med Bob Hope i *My Favorite Spy* gikk det nedforbakke med karrièren hennes, og etter 1950 opptrådte hun kun sporadisk i filmer. En av hennes siste roller var som Jeanne d'Arc i Irwin Allens *The Story of Mankind* (1957).

### Oppfinner

Hedy Lamarr, 1940
Hedy Lamarr, som var innbitt motstander av nasjonalsosialismen, utviklet en i 1942 patentert radiofjernstyring for torpedoer. Dette var en innretning som ved selvstendig vekslende frekvenser var vanskelig å peile og derfor i det vesentlige sikret mot forstyrrelsessignaler. Hun hadde fått ideen til oppfinnelsen mens hun og komponisten George Antheil synkroniserte 16 pianolas fra hans *Ballet mécanique* med en film. Dette fikk de til ved hjelp av synkront avspilte klaverruller (hullstrimler).

Problemet med radiofjernstyringen løste de ved hjelp av identiske hullstrimler i sender og mottaker. Slik kunne frekvensskiftene skje samtidig. Lamarr dro her nytte av at hun som hustru til våpenfabrikanten Fritz Mandl hadde fått tilgang til og innsikt i radioteknikk. Lamarr og Antheil arbeidet i noen måneder med ideen innen de presenterte den for Det nasjonale oppfinnelsesråd (National Inventors Council) i desember 1940. Formann for rådet var Charles Kettering, forskningsdirektør for General Motors. Kettering foreslo for Lamarr og Antheil at de skulle patentere ideen. Med støtte fra en professor i elektroteknikk ved California Institute of Technology forberedte de patentsøknaden. Den 11. august 1942 ble den innvilget. Patentet ble imidlertid ikke benyttet av det amerikanske forsvar, så metoden kom aldri kom til krigstidsanvendelse. Men metoden ligger i bunn for den samtidige frekvensveksling (frekvenshopping) som senere ble benyttet i kommunikasjonsteknikken som for eksempel ved Bluetooth-forbindelser og i GSM-teknikk.

### Senere liv

Fra filmen *Lady of the Tropics*
I 1960-årene ble hun anklaget for butikktyveri. I 1967 utkom selvbiografien *Ecstasy and Me*. Samtidig kom Andy Warhols kortfilm *Hedy* (1966), også kjent som *The Shoplifter* (Butikktyven). Polemikken omkring butikktyveriet falt sammen med et forgjeves forsøk på å komme tilbake til filmen i *Picture Mommy Dead* (1966). Det endte med at Zsa Zsa Gabor fikk rollen. Hendelsen er skildret i begynnelsen av hennes selvbiografi:

> Forleden aften, da jeg satt alene hjemme, lidende og rugende over behandlingen jeg fikk på en politistasjon på grunn av en hendelse i et stormagasin, og etter å ha vært erstattet av Zsa Zsa Gabor (forestill deg hvordan dét påvirket mitt ego!) regnet jeg ut at jeg hadde tjent og brukt omkring tredve millioner dollar. Likevel hadde jeg tidligere samme dag ikke kunnet betale for en sandwich hos Schwabs.
> 
> 
> 

De neste årene trakk Lamarr seg tilbake fra offentligheten og bosatte seg i Florida. Hun vendte en kort stund tilbake i overskriftene i 1991, da 78-årigen igjen ble beskyldt for butikktyveri. Beskyldningen ble avvist.

Lamarr ble amerikansk statsborger den 10. april 1953.

Hun fikk en æresstjerne på Hollywood Walk of Fame, nummer 6.247.

Hun var gift seks ganger, med *Fritz Mandl*, *Gene Markey*, *Sir John Loder*, Teddy Stauffer, *W. Howard Lee* og *Lewis J. Boles*. Hun hadde tre barn.

Hedy Lamarr døde i Altamonte Springs, i nærheten av Orlando den 19. januar 2000. Hennes sønn *Anthony Loder* spredte hennes aske i Wienerwald i overensstemmelse med hennes ønske.

Filmografi (utvalg)
-------------------

* 1941 – *Blant stjerner og kometer*

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 107547724, besøkt 17. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000010276, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.worldcat.org[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Open Media Database, Open Media Database person ID 118402, www.omdb.org, besøkt 1. februar 2020[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2 3   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 107547724, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000010276, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Kinopoisk, Kinopoisk person-ID 131265, www.kinopoisk.ru, besøkt 1. februar 2020[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   filmportal.de, Filmportal-ID 671069ddf2ce4bb2826c0ff75fac3a91, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
10. ↑   Open Media Database, Open Media Database person ID 118402, besøkt 1. februar 2020[Hentet fra Wikidata]
11. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000010276, www.munzinger.de, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
12. 1 2 3 4 5   WikiTree, WikiTree-ID Kiesler-4, www.wikitree.com, besøkt 1. februar 2020[Hentet fra Wikidata]
13. ↑   Internet Movie Database, IMDb-ID nm0001443, www.imdb.com, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
14. 1 2 3 4 5   Find a Grave, Find a Grave-ID 20841, www.findagrave.com, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
15. 1 2 3 4 5 6 7 8   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 107547724, besøkt 22. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
16. 1 2 3 4   Notable Names Database, NNDB 270/000044138, www.nndb.com, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
17. 1 2   Genealogics, genealogics.org person ID I00406843, www.genealogics.org, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
18. ↑   www.orlandosentinel.com[Hentet fra Wikidata]
19. ↑   Svensk Filmdatabas, SFDb person-ID 130008, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
20. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator pna2010574785, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
21. ↑   IdRef, IdRef ID 058547568, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
22. ↑   Notable Names Database, NNDB 270/000044138, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
23. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 13751573n, besøkt 31. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
24. ↑   www.invent.org[Hentet fra Wikidata]
25. ↑   Movie Legend Hedy Lamarr to be Given Special Award at EFF's Sixth Annual Pioneer Awards], Electronic Frontier Foundation, 11. mars 1997
26. ↑  «Vi kan takke gammel filmstjerne for sentral teleteknologi». *digi.no*. Besøkt 10. november 2015.
27. ↑  «HIGH CLASS WHORE.(actress Hedy Lamarr)». Arkivert fra originalen 12. august 2011. Besøkt 9. august 2016.
28. ↑  HEDY LAMARR, SCREEN BEAUTY AND CELLULAR PHONE INNOVATOR
29. ↑  Anne Helen Petersen: *Scandals of Classic Hollywood: The Ecstasy of Hedy Lamarr*
30. ↑  *IT-girl: Racy actor and technology pioneer, BBC Culture*
31. ↑  Anne Helen Petersen: *Scandals of Classic Hollywood: The Ecstasy of Hedy Lamarr*
32. 1 2  The ecstasy, The Independent, 30. januar 2005
33. ↑  US-Patent Nr. 2,292,387 *Secret Communication System*.
34. ↑  Eliza Schmidkunz: *Player Pianos, Sex Appeal, and Patent #2,292,387* Arkivert 27. august 2016 hos Wayback Machine.. I: Inside GNSS, September 2006.
35. ↑  Hans-Joachim Braun: *Advanced Weaponry of the Stars*. Arkivert 14. mars 2011 hos Wayback Machine.
36. ↑  Hollywood Walk of Fame directory Arkivert 15. april 2009 hos Wayback Machine. *Hollywood Chamber of Commerce*
37. ↑  Calling Hedy Lamarr Arkivert 5. desember 2007 hos Wayback Machine. Mischief Films

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Hedy Lamarr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Hedy Lamarr – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Hedy Lamarr på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Hedy Lamarr i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Hedy Lamarr på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Hedy Lamarr på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (fr) Hedy Lamarr på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Hedy Lamarr på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Hedy Lamarr hos Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) Hedy Lamarr hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) Hedy Lamarr hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* NNDB
* Hedy Lamarr Foundation

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** BNE **·** CiNii **·** BBC Things **·** Munzinger (iba) **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |