Den hellige **Hemma** (*Emma, Gemma*, ble født i 980 (?) i Kärnten i Østerrike, død tradisjonelt satt til 27. juni 1045) var en tysk adelskvinne.

Biografi
--------

### Barndom

Hun ble født som grevinne av Zeltschach og i slekt med Luitpolding-dynastiet som styrte Bayern, og i forlengelse av det av keiser Henrik II. Hun ble oppdratt i Bamberg av keiserinne Kunigunde av Luxemburg.

### Virke

Hemma giftet seg tidlig med grev Wilhelm av Friesach og Sanngau. De hadde to sønner, Hartwig og Wilhelm. Både Wilhelm, Hartwig og Wilhelm ble drept senest i 1036.

Etter etktemannens (og sønnenes) død var Hemma blitt en av sin tids rikeste fruer. Arven etter bestemoren og ektemannen omfattet store besittelser i Gurk- og Metnitzdelene, rundt Friesach og Völkermarkt i Kärnten, i Friaul, i Obersteiermark i Enns-, Palten-, Liesing-dal og ved Pyhrnpass, i Untersteiermark i Sanntal (rundt Cilli og Weitenstein) og mellom elvene Savinja, Save og Sotla, og i Unterkrain mellom Save og Krka.

Hemma ville grunnlegge to klostre. Gods for grunnleggelsen av det ene klosteret, i Ennstal, overdro hun til erkebiskopen i Salzburg, Baldwin. Først tretti år senere ble imidlertid klosteret grunnlagt - Stift Admont (1074), grunnlagt av erkebiskop Gebhard som eget kloster i Salzburg.

Hemma selv grunnla ifølge urkunde av 1043 et kvinnekloster i Gurk. Det var et adelig *Damenstift* uten fast ordensregel. At Hemme salv senere trådte inn her som legsøster er riktignok ikke bevist ut fra kildene, men det er ikke usannsynlig at denne overleveringen stemmer. Hemmas dødsdag, 29. juni, nevned i dødebøkene i Admont, Ossiach og Gurk. Dødsåret er ikke nevnt, men er beregnet å sannsynligvis være 1045.

Hemma grunnla også en rekke kirker. Med sikkerhet gjelder det kirkene i Gurk, Grafendorf ved Friesach, Lieding, Glödnitz, St. Radegund am Hohenfeld, Lorenzenberg bei Micheldorf, St. Georgen am Weinberg, St. Margarethen bei Töllerberg og St. Lambert/Lamprecht på Lamprechtskogel nær Waisenberg. Hun tilskrives også kirkegrunnleggelser i Pisweg, St. Georgen bei Straßburg, Kraßnitz, St. Peter und Paul in Hart im Glantal og Wieting (Kärnten). Sntallet er forbløffende; før Hemmas tid er det bare dokumentert rundt 20 kirker i hele Kärnten.

Hemma av Gurks formue ble forvaltet slik at Gurk bispedømme ble til som resultat av hennes gavmildhet. Hun ble lagt i krypten i domkirken i Gurk i 1174, og har ligget der siden.

Hun ble saligkåret den 21. november 1287 og helliggjort den 5. januar 1938 av pave Pius XI. 

Hemma av Gurk blir også anerkjent i Slovenia og Steiermark, og pilgrimreiser til Gurk, som det var slutt på under konfliker på 1900-tallet, er tatt opp igjen.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 118549057, portal.dnb.de, besøkt 31. juli 2019[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   CERL-ID cnp00552318, data.cerl.org, besøkt 31. juli 2019[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   CONOR.SI, CONOR.SI-ID 82889827, plus.cobiss.si, besøkt 31. juli 2019[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Virtual International Authority File, viaf.org, VIAF-ID 265906823, besøkt 31. juli 2019[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Dopsch 1988, s. 18.
6. ↑  Mutterkirche St. Ruprecht Arkivert 13. oktober 2007 hos Wayback Machine. AEIOU
7. ↑  Till 2005, S. 53

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |