**Olaf Stang** (født 10. juni 1871 i Kristiania, død 14. november 1956) var en norsk ingeniør, kjent for sine myke hengebroer fra mellomkrigstiden.

Etter examen artium 1889 studerte han ved Kristiania tekniske skole frem til eksamen i 1894, det året han fikk jobb i Statens vegvesen som ingeniør. Siste året i studietiden hadde han tegnet Trettenbroens åtti meter lange spenn sammen med en Rotheim. Etter en tid som fotograf av vegvesenets pukkstein og en påfølgende periode under Blom på Romerike, tok Stang videre studier i Zurich, hvorpå han frem til 1898 jobbet hos overingeniør Nils Olaf Hovdenak (1854–1942) i Romsdals amt for å lære å stikke veier. Han var så ved Søndre Bergenhus amt for å stikke vei, før han studerte ett semester i Berlin hos Heinrich Müller-Breslau (1851–1925) som laget strukturelle modeller av blant annet broer.

Stang fikk jobb ved vegvesenets brokontor i 1912. Fra 1920 til 1939 var han overingeniør og sjef for brobygging. Hans spesialitet ble hengebroer, som frem til 1920 hadde vært bygd uten å tenke på at kablene deformeres. Stang tok hensyn til dette, idet han introduserte de myke hengebruer «hvor bøyningsmomentet i avstivningsbæreren ble redusert på grunn av kabeldeformasjonen». Frem til 1940 ble det bygd omkring førti slike bruer, av lengder mellom 50 til 230 meter. Hans arbeide var «av uvurderlig verdi» fordi de sparte Vegvesenet for millioner, og han mottok da også Sam Eydes premie for fremragende bygningsingeniørarbeider i 1929. En Kongens fortjenstmedalje i gull blev ham tildelt i 1932. og i 1939 mottok han St. Olavs Orden for «fortjenester av norsk brobryggingskunst».

Han var sønn av *cand.jur.* Wilhelm Baltazar Stang (1838–1916) og Petronelle Catharine Sørensen (1840–1908). Faren var amtskasserer i Halden, senere fogd på Romerike der også Olaf jobbet i yngre år. I 1898 giftet Olaf seg med søskenbarnet Olivia Stang (1869–1947) som var datter av hans farbror, disponent Andreas Stang (1836–1889) og Septima Alice Ludovica Steen (1841–1924).

*Se Stang (slekt fra Halden)*

Stangebroer
-----------

* hengebro over Glomma ved Bingsfossen, 1918 (åpnet 1927, revet 1975)
* hengebro ved Rånåsfoss, 1927
* hengebro over Lågen i Kongsberg, 1931
* hengebroen Vrengenbroa mellom Tjøme og Nøtterøy, 1932
* hengebro over Glomma på Brandval, 1933
* bro på Stange, 1935 (erstattet broa fra 1865)
* hengebro over Glomma på Elverum, 1936 (den såkalte «Nybrua» som erstattet «Gamlebroa» fra 1860)
* Fyksesund bru i Hardanger, 1937 (var Nord-Europas lengste ved innvielsen)

* Vrengenbroa fra 1932 Vrengenbroa fra 1932
* Fyksesund bru fra 1937 Fyksesund bru fra 1937

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Olaf\_Stang[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  At han var født i Kristiania er nevnt i en biografi i Studentene (1944). *Skrift ved 50 års jubileet for ingeniørene fra K.T.S. 1894*. Oslo.
3. ↑  *Hans Thomas Øderud Rasmus S. Nordahl, Bro* i Store norske leksikon.
4. ↑  *Hengebrua – fra naturfolkenes stengelfletteverk til vidunderet over Golden Gate. 20 hengebroer bygd i Norge de siste 18 år* i Aftenposten den 17. mars 1945.
5. 1 2  *Olaf Stang*, nekrolog i Aftenposten den 16. november 1956.
6. ↑  Per Tambs-Lyche (1972). *Bruer, fergeleier, tunneler*. Universitetsforlaget.
7. ↑  Trond Østmoen (2000). *Brobygging*. NKI forlag.
8. ↑  *Stang, Olaf* i Hvem er Hvem, 1948.
9. ↑  *Audiens* i Aftenposten den 12. november 1932.
10. ↑  *St. Olav* i Aftenposten den 30. september 1939.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister
 |