**Nettskyen** eller bare **skyen** (fra engelsk *cloud computing*) er en betegnelse for alt fra dataprosessering og datalagring til programvare på tjenere («servere») i eksterne tjenerparker tilknyttet internett, også kjent som **skytjenester**.

Markedsutvikling
----------------

Markedsundersøkelseselskapet IDC har estimert at verden vil produsere 180 zettabyte (ZB) i 2025, opp fra om lag 10 ZB i 2015 og 44 ZB i 2020. Både private og offentlige virksomheter har i økende grad sett behov for alternativer til å selv investere i, og vedlikeholde, egne databehandlings- og lagringsbehov for denne enorme mengden data. Dette gir fleksibilitet og stordriftsfordeler, og har samtidig bidratt til vekst innenfor markedet for lagring og behandling av data.

Ifølge IT-selskapet Cisco vil antallet store («hyperscale») datasentre globalt øke fra 259 i 2015 til 485 innen 2020, og store datasentre vil stå for 53 pst. av all datatrafikk i datasentre innen 2020. Analyseselskapet Gartner forventer at det globale markedet for skytjenester kommer til å vokse med 18 pst. i 2017, fra 209 milliarder USD i 2016 til 247 milliarder USD i 2017. Estimert marked i 2020 er 383 milliarder USD, en økning på 55 prosent fra estimatene fra 2017. Vi ser en liknende utvikling i Norge, der stadig flere foretak bruker skytjenester. Ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB) kjøper 48 prosent av foretak med minst 10 ansatte skytjenester i 2017. Dette er en økning fra 40 prosent i 2016 og 29 prosent i 2014. Statlige virksomheter bruker skytjenester mer enn næringslivet, og store foretak bruker skytjenester i større grad enn mindre foretak.

Konsept og varianter
--------------------

Tjenerparkene i nettskyen er laget for dynamisk skalering ved kapasitetsbehov og brukeren betaler vanligvis for faktisk bruk. Amazon, Google og Microsoft tilbyr for eksempel tjenerkapasitet i nettskyen på timesbasis.

Selv om det er utstrakt skepsis mot å flytte virksomhetskritiske bedriftstjenere ut til en ekstern leverandør i nettskyen, forventes det at nettskyen vil påvirke både IT-bransjen og bruken av IT i stor grad i tiden fremover ettersom den gir en lovende kombinasjon av kostnadseffektivitet og fleksibilitet. Istedenfor å måtte kjøpe maskinutstyr selv, kan bedrifter leie kapasitet ved behov.

Tjenester i nettskyen kommer i flere varianter:

* Infrastruktur som tjeneste (*infrastructure as a service*, IaaS)
* Plattform som tjeneste (*platform as a service*, PaaS)
* Programvare som tjeneste (*software as a service*, SaaS)

### Eksempler

#### Infrastructure as a service (IaaS)

Eksempler på leverandører av IaaS:

* Amazon Elastic Compute Cloud (EC2)
* Google Compute Platform

#### Platform as a service (PaaS)

Eksempler på leverandører av PaaS:

* Amazon Web Services (AWS)
* Google App Engine
* Microsoft Azure

#### Software as a service (SaaS)

Eksempler på leverandører av SaaS:

* E-post: Gmail, Hotmail, Yahoo
* Kontorstøtte: Google Docs
* Oversettelse: Google Translate
* E-læring: MindIT Enterprise Learning System

Betalingsmodeller
-----------------

* Prosessortid (time)
* Datalagring (GB/måned)
* Båndbredde (GB/måned)
* Per utført tjeneste som f.eks. forsendelse av faktura hos SendRegning.no
* Per reklameeksponering (annonsører betaler for bruken av tjenesten, f.eks. via Google Adwords)

Bruk av nettskyen i Norge
-------------------------

### Eksempler

* VG Nett bruker tjenester i nettskyen til å sende fotballkampene direkte på internett via servere i USA.
* Programmer eller mobilapplikasjoner som bruker bruker nettskyen til å koble klinikker med pasienter og forenkle blant annet timebestilling og reseptbehandling.

### Sikkerhetsvurderinger

Nasjonal sikkerhetsmyndighet anbefaler nasjonal kontroll over viktige skytjenester og advarer mot at mange samfunnskritiske funksjoner bruker skytjenester levert fra utlandet.

Referanser
----------

1. 1 2  «Norge som datasenternasjon (pdf)» (PDF). *Nærings- og fiskeridepartementet*. 2018 – via regjeringen.no.
2. ↑  «VG sender Tippeligaen fra USA». *Tu.no* **(norsk)**. 17. mars 2009. Besøkt 20. januar 2022.
3. ↑  Solheim, Simon (25. september 2020). «NSM bekymra for bruk av utanlandske skytenester». *NRK* **(norsk nynorsk)**. Besøkt 20. januar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Bak skyene er himmelen alltid blå? – en innføring i Cloud Computing for skoleeiere

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |