Gudinnen Inanna er stridens kjerne mellom Uruk og landet Aratta.
**Aratta** er et mytisk og eventyrland som opptrer i sumerisk og mesopotamisk mytologi og myter som forteller om Enmerkar og Lugalbanda, to tidlige og antagelig legendariske konger i Uruk som også nevnes i den sumeriske kongeliste. Innenfor sumerisk litteratur er Aratta beskrevet som:

* Et fabelaktig rikt sted, fylt med gull, sølv, lasursteiner og andre kostbare materialer, og der finnes også dyktige håndverkere å behandle dette.
* Det ligger fjernt til og er vanskelig å komme til.
* Det er hjemstedet til gudinnen Inanna, som overførte sin tilhørighet fra Aratta til Uruk.
* Det er erobret av Enmerkar fra Uruk.

Omtale i litteraturen i Sumer
-----------------------------

**«Enmerkar og herren av Aratta»**  fortelles det at gudinnen Inanna bor i Aratta, men Enmerkar fra Uruk er henne mer til behag enn herren av Aratta, som i seg selv ikke blir navngitt i dette eposet. Enmerkar vil at Aratta skal underkaste seg Uruk, og han frakter ned steiner fra fjellene, utvinner gull, sølv og lasursteiner som han sendte, sammen med en malm kalt «kugmea», til Uruk for å bygge et tempel. Inanna ber ham sende en budbringer til Aratta som stiger opp og ned fjellene «Zubi», og krysser Susa, Anshan, og «fem, seks, syv» fjell før han ankommer Aratta. Aratta vil derimot ha korn i bytte. Imidlertid overfører Inanna sin troskap til Uruk, og korn kommer til folket i Uruk til gode, og da lar herren i Aratta utfordre Enmerkar til å sende en kjempe som kan møte hans kjempe. Deretter lar guden Ishkur kornet i Aratta å vokse.

**«Enmerkar og En-suhgir-ana»**  forteller at herren av Aratta, som her er navngitt som En-suhgir-ana (eller Ensuhkeshdanna), utfordrer Enmerkar av Uruk å underkaste seg ham grunnen følelsene for Inanna, men han er bryskt avvist av Enmerkar. En trollmann fra de nylig beseirede Hamazi kommer deretter til Aratta og tilbyr å få Uruk til å underkaste seg. Trollmannen reiser til Eresh hvor han forhekser Enmerkars buskap, men en klok kvinne opphever hans magi og kaster ham i elven Eufrat. En-suhgir-ana innrømmer da tapet av Inanna og underkaster sitt kongedømme til Uruk.

**«Lugalbanda i fjellgrotten»**  er en fortelling om Lugalbanda som ble Enmerkars etterfølger. Enmerkars hær reiser gjennom et fjellrikt område for å gå til krig mot det opprørske Aratta. Lugalbanda blir syk og blir etterlatt i grotte, men han ber til ulike guder, blir bedre og må finne sin veg ut av fjellene.

**«Lugalbanda og anzudfuglen»**  forteller om at Lugalbanda blir venn med anzudfuglen (en stor ørn med løvehode) og ber den om å hjelp til å finne hæren sin igjen. Da Enmerkars hær møter et tilbakeslag, melder Lugalbanda seg frivillig til å dra tilbake til Uruk for å be gudinnen Inanna om råd. Han krysser fjellene, kommer til et flatt land, fra kanten til toppen av Anshan og deretter til Uruk, hvor Inanna hjelper ham. Hun gir Enmerkar det råd å frakte med seg Arattas «bearbeide metall og dets smeder og bearbeidet stein og dets steinhoggere» og all «jord i Aratta vil bli hans». Deretter er byen beskrevet som å ha et brystvern gjort av grønn lasurstein og murstein gjort av «tinnstein gravd ut av fjellene hvor sypressene vokser».

Referanser
----------

1. ↑  Cohen (1973), s. 55: «Aratta ble et epitet (fast uttrykk) for «overflod» og «storhet».»
2. ↑  *Enmerkar and the lord of Aratta*, ETCSLtranslation: t.1.8.2.3
3. ↑  *Enmerkar and En-suḫgir-ana*, ETCSLtranslation: t.1.8.2.4
4. ↑  *Lugalbanda in the mountain cave*, ETCSLtranslation: t.1.8.2.1
5. ↑  *Lugalbanda and the Anzud bird*, ETCSLtranslation: t.1.8.2.2

Litteratur
----------

* Black, Jeremy (1998): *Reading Sumerian Poetry*. Cornell University Press. ISBN 0-8014-3339-8. s. 136.
* Cohen, Sol (1973): *Enmerkar and the Lord of Aratta*. Ph.D. dissertation, University of Pennsylvania. s. 55–61.
* Gordon, Edmund I. (1967): «The Meaning of the Ideogram dKASKAL.KUR = "Underground Water-Course" and its Significance for Bronze Age Historical Geography» i: *Journal of Cuneiform Studies* **21**: 70–88. doi:10.2307/1359360. JSTOR 1359360.
* Hansman, John F. (1978): «The Question of Aratta» i: *Journal of Near Eastern Studies* **37** (4): 331–336. doi:10.1086/372671. JSTOR 544047.
* Hansman, John F. (1985): «Anshan in the Elamite and Archaemenian Periods» i: *The Cambridge History of Iran*. 2. Cambridge University Press. ISBN 0-521-20091-1. s. 25–35.