**Trondheim** (tidligere **Nidaros** og **Trondhjem**; på sørsamisk *Tråante*) er en kommune i Trøndelag, og den tredje mest folkerike kommunen i Norge (etter Oslo og Bergen) med 214 565 innbyggere per 1. januar 2024, etter sammenslåingen med Klæbu kommune. Bysenteret (Midtbyen) ligger mellom Nidelva og Trondheimsfjorden. Kommunen grenser i øst mot Malvik, i sør mot Selbu og Melhus, og mot Indre Fosen i Trondheimsfjorden. Byen er hovedsete for fylkesordføreren, men ikke fylkeskommunen eller fylkesmannsembetet, da disse funksjonene er lokalisert i Steinkjer.

Byen ble ifølge Olav Tryggvasons saga etablert av Olav Tryggvason i året 997, og byen feiret sitt tusenårsjubileum i 1997.

Trondheim er et sentrum for høyere utdanning, og huser den største campusen på landets største universitet. I 1767 ble vitenskapsmuseet opprettet. Norges tekniske høgskole (NTH) ble opprettet i 1910. Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) ble opprettet i 1996.

St. Olavs hospital ble opprettet på Øya i Trondheim i 1910, under navnet *Nye Trondhjem sykehus*. Det er i dag et av Norges største helseforetak og eies av Helse Midt-Norge. Kulturinstitusjoner er også representert i bybildet. Trondheim kunstmuseum ble etablert i 1997 og Rockheim ble åpnet i 2010.

Trondheim er et knutepunkt for jernbanen i Norge; her møtes Dovrebanen sørfra med Meråkerbanen og Nordlandsbanen nordover. Europavei 6 går gjennom kommunen, Europavei 14 til Sverige begynner her og Europaveg 39 til Danmark begynner her. Byens flyplass er Trondheim lufthavn, Værnes i Stjørdal kommune.

Historie
--------

Trondheim rundt 1800. Akvatint av John William Edy etter et verk av Johan F. L. Dreier. Fra *Boydell’s picturesque scenery of Norway*.

Utdypende artikkel: Trondheims historie. Se også: Bybranner i Trondheim

Kart over Trondheim fra 1898, med den nye bydelen Lademoen innfelt.
Man regner med at byen ble grunnlagt i år 997 av Olav Tryggvason. Arkeologiske funn tyder på at det også har vært bosetninger rundt Nidelvas utløp også før den tid utover gårdsbruk, trolig sjøbuer for handelsvirksomhet. Det er gjort gravfunn som bekrefter bosetting på Nidarneset sentralt i dagens bykjerne rundt 400 f.Kr.

Nidarosdomen ble bygd mellom 1070 og 1300, og er Norges mest sentrale kirke. Grunnloven av 1814 slo fast at den skulle være kroningskirken for Norges regent; dette gjelder ikke lenger, men siden 1958 har den blitt brukt til signing av de kongelige. Ifølge tradisjonen er Nidarosdomen gravkirken til Olav den hellige; imidlertid har senere utgravninger i Trondheim avdekket Clemenskirken, hvor helgenkongens kiste ble satt på alteret i år 1031, året etter slaget på Stiklestad. Nidaros bispedømme ble opprettet mellom 1070 og 1080; omkring 1152 ble det opphøyd til et katolsk erkebispedømme som eksisterte frem til reformasjonen i 1537. Mellom 1434 og 1537 preget erkebiskopene i Nidaros egne mynter.

Ladejarlene hadde sin base i Nidaros fra slutten av 800-tallet frem til 1029. Flere av middelalderkongene residerte også her. En bybrann i 1681 var en av de utløsende årsaker til byggingen av Kristiansten festning; denne festningen fikk betydning under den store nordiske krig 1700–1721. Kommunen fikk sin nåværende utstrekning den 1. januar 1964 da Trondheim ble slått sammen med de fire nabokommunene Byneset, Strinda, Tiller og Leinstrand. Som følge av den siste kommunereformen, ble Klæbu innlemmet i Trondheim den 1. januar 2020.

Ved slutten av 1000-tallet vokste byen meget raskt. Det ble blant annet anlagt ei steinkirke ved St. Olavs gravplass, hvor Nidarosdomen ligger i dag. Det ble også anlagt bro over elva omtrent der hvor dagens Elgeseter bru ligger. I 1219 opplevde Trondheim den første kjente bybrannen, og noen år senere, i 1295, ble store deler av byen lagt i aske av en annen brann.

Da Nidaros erkebiskopsete ble opprettet i 1152 vokste byen ytterligere, og fra 1200-tallet kjenner man til nær tjue kirker under setet. Det ble også anlagt en rekke klostre i byen, blant annet på Elgeseter, Bakke gård og Munkholmen.

Fra 1600-tallet kom økt handelsvirksomhet byen til gode. Byen begynte å vokse vestover, og den første bebyggelsen på Bakklandet oppsto. I 1681 la den såkalte Hornemansbrannen igjen store deler av Trondheim i grus, noe som førte til at Christian V bestemte at det skulle legges en helt ny byplan for Trondheim for å forhindre fremtidige branner fra å skape like stor ødeleggelse. Oppgaven ble gitt til den luxemburgske generalmajoren Johan Caspar de Cicignon, som fremmet en byplan med brede og rette gater med et sentralt torg.

Til tross for dette oppsto det flere store branner gjennom 1700- og 1800-tallet. Det ble fremmet lov om murtvang på sentrumsbebyggelsen, men før dette ble vedtatt ble byen raskt gjenoppbygget med trebebyggelse. Mange av dagens trebygg i sentrum stammer fra midten av 1800-tallet.

Etter andre verdenskrig måtte store deler av den gamle bebyggelsen vike til fordel for ny næringsvirksomhet. Cicignons byplan fra slutten av 1600-tallet er likevel nokså fremtredende i dagens Trondheim.

Bynavn og bystrøk
-----------------

*Se også: Nidaros*
Folkemøte ved Rådhusplassen og musikkpaviljongen i forbindelse med navnestriden (1929) Foto: Schrøder 
Trondheims byflagg. Flagget viser en nyperose, som er byens kommuneblomst. Rosen har vært et symbol for instanser og kirke i byen helt fra 1500-tallet, og det antas det er en gjengivelse av rosevinduet i NidarosdomenBeliggende ved munningen av elven Nid (Nidelva) var stedet først kjent under navnet **Nidaros** (norrønt Niðarós), som betyr byen ved oset av Nid.

Ved opprettelsen av Nidaros erkebispedømme i 1152 ble navnet latinisert til *Trundum (Trundensis)* i Vatikanet. *Nidaros trundensis* betyr rett oversatt Nidaros av *trundum* eventuelt *trondæm* (Trønderfylkene). Hos Eirik Ivarsson anno 1192, heter byen Nidaros både i Nidaros, Norge og i Roma.

Illustrasjon hentet fra boken "Norge fremstillet i Tegninger" (1889)
Nidaros-navnet på byen kom senere i bakgrunnen av flere grunner, først og fremst fordi erkebispesetet forsvant i 1537.

*Þrónd(h)eimr* eller *Þránd(h)eimr*, som opprinnelig var et navn på de åtte trønderske fylkene, altså nåtidens Trøndelag, sto for «trøndernes hjem». Første ledd er folkenavnet *þrǿndr*, «trøndere», som er et gammelt presens partisipp av verbet *þróask*, «vokse» (med den samme roten som i «trives»), som da kan oversettes som 'sterk, fruktbar'. Den latinske varianten *Trundum* kan eventuelt forklares som en gjengivelse av den norrøne formen for dativ flertall av *þrǿndr*, som kan ha forekommet ofte i uttrykk som *hos trønderne*.[]

I senmiddelalderen ble *Kaupangen i Trondheimen*, altså handelsplassen i Trøndelag også brukt som bynavn og kortformen *Trondheim /Tronhjæm* ble brukt parallelt med Nidaros. Under unionen med Danmark ble dette fordansket til **T(h)rondhjem** og Trondhjems len for Trondheims len, så dette navnet var i bruk fra 1500-tallet.

I perioden 1925–1930 ble flere bynavn fornorsket som ledd i den språklige nasjonalismen som var utbredt i Norge i første del av det 20. århundre (1925: Oslo, 1927: Halden, 1930: Stavern). Ved lov 14. juni 1929 ble det bestemt at byen *Trondhjem* fra 1. januar 1930 skulle ha *Nidaros* som offisielt navn. Det var tidligere, i 1928, avholdt en folkeavstemning om bynavnet: 17 163 stemte mot endring, og 1508 for. Befolkningen og bystyret, som ønsket å beholde Trondhjem som navn, følte seg overkjørt og protestene lot ikke vente på seg.

Etter en opprivende navnestrid ble saken tatt opp på ny i Stortinget. Dette endte med et kompromiss: ved lov 6. mars 1931 med virkning fra samme dag ble formen *Trondheim* innført, et «fornorsket» kompromissforslag lansert av Ivar Lykke, lokal kjøpmann, statsminister 1926–28 og stortingsrepresentant 1915–35.

*Trånnhjæm (-em)* er en hyppig forekommende uttale av bynavnet blant byens befolkning, og navneformen er fremdeles i bruk som navn på (nye og gamle) foreninger og bedrifter. Så sent som i 2007 ønsket en bystyrerepresentant å blåse liv i diskusjonen rundt bynavnet.

### Trehusbyen

Trondheim har den lengste sammenhengende trehusbebyggelsen i Norden, og kalles derfor **trehusbyen**. Fra fisker- og arbeiderstrøket i Ilsvikøra i vest, via 1840-tallsbebyggelsen på Sanden og Løkkan, bryggerekkene og trehusbebyggelsen i Nerbyn, bryggene i Kjøpmannsgata, trehusene på Bakklandet, Rosenborgbebyggelsen og arbeiderboligene på Lademoen og Reina i øst, kan man trekke en mer eller mindre uavbrutt linje gjennom trehus.

De er bygd i ulike perioder, fra tidlig 1700-tallet, med et tyngdepunkt fra siste halvdel av 1800-tallet.

### Navn på andre språk

Byens andre offisielle navn, *Tråante*, er sørsamisk. Ettersom sørsamisk er et kasusspråk, bøyes bynavnet *Tråante* i sju ulike kasus:

**Tråante** – *Trondheim* – nominativ   

**Tråanten** – *Trondheim sin* – genitiv   

**Tråantem** – *Trondheim* – akkusativ   

**Tråantese** – *til Trondheim* – illativ   

**Tråantesne** – *i Trondheim* – inessiv   

**Tråanteste** – *fra Trondheim* – elativ   

**Tråantine** – *med Trondheim* – komitativ

*Trondheim kommune* er derfor *Tråanten tjïelte* med genitiv -**n** (eieform) i *Tråante**n*** (teknisk sett *Trondheim**s** kommune*). Dette er den vanlige måten å skrive sørsamiske kommunenavn på. På sørsamisk har byen også blitt kalt *Stoerresjeltie* som betyr "det store kirkestedet" eller "den store markedsplassen".

Trondheim har også navn på flere andre samiske språk. På nordsamisk brukes både *Troandin* og *Roandin* om Trondheim. Troandin brukes i de nordlige dialektene, mens *Roandin* brukes i tornesamisk. Lulesamisk bruker *Roandem*, og på pitesamisk heter byen *Tråndem*.

Blant kvenene i Nordreisa har *Tronjami* blitt brukt som kvensk navn. På romani blir byen kalt for *Trontus-Fåron* eller *Trøntus-Fåron*, der *Fåron* betyr "byen".

Inntil slutten av annen verdenskrig ble Trondheim benevnt som *Drontheim* på tysk.

Geografi
--------

Midtbyen og Trondheimsfjorden.
Bryggene og elvehavna ved Nidelva.
Berggrunnen i kommunen består hovedsakelig av metamorfe bergarter, med enkelte unntak. Byen ligger i Trondheimsfeltet, som preges av kaledonske skiferbergarter.

Nidelva renner gjennom byen fra sør mot nord, og munner ut i Trondheimsfjorden. Den flate landtungen som dannes ved elvas løp ligger sentrumsbebyggelsen. Videre østover mot fjorden preges landskapet av lavland og kulturlandskap, som derfra går videre til høyere platåer. Rundt Jonsvatnet i sørøst er landskapet preget av åser med høyder på omtrent 400 meter. Sørvest for Nidelva finner man Heimdalsplatået, og videre vestover finner man flate og fruktbare leirjordsområder, hvor man finner store jordbruksareal.

De høyeste toppene i kommunen finnes i Brungmarka sør i kommunen, med Kråkfjellet som det høyeste, 816,7 moh. I Bymarka er Storheia (565 moh.) og Gråkallen (552 moh.) de høyeste.

I Ferdaminni beskriver Aasmund Olavsson Vinje synet av Trondheim slik:
«Naar du stend upp i Steinberget og ser ned paa byen, so ringar Nidelvi seg paa øvre sida og fjorden paa nedre, so bygrunnen ser ut som ei pylsa med Iletangen som hals. Skulde dette bilætet vera for stygt, kann eg segja at byen ser ut som eit hjarta.»

Trondheim er kjent for sine brygger ved Nidelven.
### Klima

Trondheim har et mildt og fuktig klima, som preges av byens beliggenhet i utkanten av Vestavindsbeltet. Byen ligger innenfor den tempererte klimasonen, men ikke så langt unna polarklimasonen. Beliggenheten mellom den varme luften i sør og den kalde i nord gir et noe ustabilt klima.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Klimadata for **Trondheim** |
| --- |
| Måned | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jun | Jul | Aug | Sep | Okt | Nov | Des | År |
| Normal maks. temp. °C | 0.1 | 1.0 | 4.7 | 7.8 | 14.1 | 17.3 | 18.4 | 17.8 | 13.6 | 9.1 | 3.7 | 1.5 | 9,09 |
| Døgnmiddeltemp. °C | - 2.3 | -1.4 | 1.2 | 4.3 | 9.4 | 12.1 | 14.4 | 13.2 | 10.0 | 6.4 | 1.4 | -1.1 | 5,633 |
| Normal min. temp. °C | - 6.5 | - 5.7 | - 3.0 | 0.3 | 5.0 | 8.8 | 10.3 | 9.8 | 6.6 | 3.3 | - 2.0 | - 4.8 | 1,842 |
| Nedbør (mm) | 63 | 52 | 54 | 49 | 53 | 68 | 94 | 87 | 113 | 104 | 71 | 84 | 74
 |
| Normal månedlige solskinnstimer | 23.4 | 65.2 | 118.8 | 158.5 | 215.1 | 197.4 | 178 | 176 | 111.5 | 61.6 | 31.7 | 9.3 | 1 346,5 |

|  |  |
| --- | --- |
|  Diagram | Alle verdier gjelder for perioden 1961−90.  • *Kilde: worldweather.org* |
|  | 
 
 
63
 
0
-7
 | 
 
 
52
 
1
-6
 | 
 
 
54
 
5
-3
 | 
 
 
49
 
8
0
 | 
 
 
53
 
14
5
 | 
 
 
68
 
17
9
 | 
 
 
94
 
18
10
 | 
 
 
87
 
18
10
 | 
 
 
113
 
14
7
 | 
 
 
104
 
9
3
 | 
 
 
71
 
4
-2
 | 
 
 
84
 
2
-5
 |

 |

Demografi
---------

Utdypende artikkel: Trondheims demografi

Tettstedet Trondheim 2005, med sentrumsområder (grått).
Tettstedet Trondheim 2020, med sentrumsområder (grått).
Trondheim har 214 565 folkeregistrerte innbyggere per 1. januar 2024). Den 30. september 2009 ble byens innbygger nummer 170 000 født. Dersom man medregner studentene som ikke melder flytting til byen, er det faktiske innbyggertallet vesentlig høyere. I 2011 var det tilsammen 31 133 registrerte studenter ved institusjonene NTNU (21 913), HiST (8 035) og DMMH (1 125). I tillegg kommer en rekke mindre utdanningsinstitusjoner. I en kommunal rapport fra november 2006 anslås det at kun 8 000 av disse studentene er folkeregistrert i Trondheim.

Trondheim er den tredje mest folkerike kommunen i Norge, men blir av Statistisk sentralbyrå regnet som det fjerde største tettstedet, da Stavanger og Sandnes regnes som et felles område. Tettstedet Trondheim har 196 948 innbyggere per 1. januar 2023. Tettstedet har en befolkningstetthet på 3 322 innbyggere per kvadratkilometer. Trondheimsregionen har 279 234 innbyggere (1. januar 2024).

Trondheim er en by i vekst. Fødselsoverskuddet har vært på 1 200–1 300 i 2008 og 2009, mens det var mellom 700 og 1 000 pr år i perioden 1997–2007. Netto innflytting er også positiv, og har vært over 1 000 personer pr år siden 2005, med 2006 og 2007 som de høyeste, med hhv. 2 183 og 2 462 personer. I 2010 ble det født ca. 2 600 barn i Trondheim, det høyeste tallet på 35 år. 8,4 % av byens befolkning har innvandrerbakgrunn.

Samfunn
-------

### Politikk

Utdypende artikkel: Politikk i Trondheim

Trondheim bystyre består av 67 representanter, og 11 partier er representert.

Kommunen har Norges største bystyre og styres etter formannskapsmodellen. Flertallskonstellasjonen består i perioden 2023–2027 av Høyre, Fremskrittspartiet, Miljøpartiet De Grønne Venstre, Pensjonistpartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet. Det skal innføres parlamentarisk styreform 13. juni 2024.

### Offentlige etater

Trondheim er sete for Fylkesmannen i Trøndelag, Nidaros bispedømme, Domstoladministrasjonen, Norges geologiske undersøkelse, Direktoratet for arbeidstilsynet, Miljødirektoratet, Norsk institutt for naturforskning og regionale kontorer for mange offentlige etater.

#### Helsevesen

Sykehuset St. Olavs hospital ligger på Øya. Byen har høgskoleutdanninger innen helsefag og universitetsutdanninger innen medisin og medisinsk teknologi.

#### Militærvesen

I Trondheim finnes følgende militæravdelinger:

* Luftkrigsskolen
* Rustkammeret
* Luftforsvarets musikkorps

Tidligere hadde Trondheim følgende militære avdelinger: Distriktskommando Trøndelag, Befalsskolen for Infanteriet i Trøndelag, Sør-Trøndelag Regiment og radarstasjonen Luftforsvarets stasjon Gråkallen på Gråkallen.

### Administrative bydeler og distrikter

Trondheim hadde tidligere seks administrative distrikter: Sentrum, Strinda, Byåsen, Nardo, Saupstad og Heimdal. Den 1. januar 2005 ble det innført bydelsinndeling basert på NAVs organisering.

Disse bydelene er:

* Midtbyen bydel omfatter sentrum (Midtbyen), Tyholt, Byåsen, Trolla og Ila.
* Østbyen bydel omfatter Møllenberg, Nedre Elvehavn, Lade, Strindheim, Charlottenlund, Vikåsen og Ranheim.
* Lerkendal bydel omfatter Lerkendal, Nardo, Flatåsen og Moholt.
* Heimdal bydel omfatter Heimdal, Byneset, Tiller, Kolstad, Saupstad og Kattem.

### Vennskapsbyer

Trondheim har vennskapssamarbeid med både nordiske, afrikanske, asiatiske og amerikanske byer eller kommuner. 

* Palestinas flagg Ramallah
* Israels flagg Petah Tikva
* Danmarks flagg Odense
* Sveriges flagg Norrköping
* Skottlands flagg Dunfermline
* Finlands flagg Tammerfors
* Tysklands flagg Darmstadt
* Østerrikes flagg Graz
* Kroatias flagg Split
* USAs flagg Vallejo
* Moldovas flagg Tiraspol
* Færøyenes flagg Klaksvík
* Islands flagg Kópavogur
* Eritreas flagg Keren
* Sveriges flagg Östersund

Næringsliv
----------

*Se Sør-Trøndelag#Fylkets største bedrifter for en oversikt over kommunens 20 største bedrifter*

Samferdsel
----------

En av Gråkallbanens trikker på holdeplassen i St. Olavs gate.
Trondheim er knutepunkt mellom jernbane, skipstrafikk og veitransport. Byen har til alle tider vært et viktig knutepunkt i Midt-Norge. I middelalderen kom folk både sjøveien og landeveien til Nidarosdomen og kongsgården som da lå i Trondheim. Utover 1500-tallet og 1600-tallet avtok trafikken inn til Trondheim, i stedet ble byen en gjennomfartsby for både mennesker og gods på vei mot Christiania og resten av Europa.[] En sykkelheis har siden 1993 dyttet 200 000 syklister opp den 130 meter lange Brubakken. Trondheim er svært trafikkert, og innførte samme parkeringsavgift for elbiler som for andre motorvogner i 2017.

### Trondheim havn

På Trondheim havn transporteres både gods og passasjerer, fra inn- og utland. I 2008 var det 4 717 anløp i Trondheim havn.

Hurtigruten har to daglige anløp på Brattøra, i tillegg frakter hurtigbåtene passasjerer til og fra tettsteder så langt sør som Kristiansund.

I 2008 gikk i alt 1,34 millioner tonn gods over kaiene i Trondheim. Av transportaktivitet i havneområdet tilkommer jernbane- og veitransporten, og omlasting mellom de tre transportformene, tilknyttet logistikknutepunktet på Brattøra.

Havna drives og forvaltes av Trondheim Havn IKS.

### Nordre avlastningsvei

Nordre avlastningsvei er en øst-vest forbindelse i Trondheim. Krysset i Ila-området stod ferdig i april 2007, mens forbindelsen over Brattøra ble åpnet i månedsskiftet mai/juni 2010.

### Buss

Busstilbudet i Trondheim administreres siden høsten 2009 gjennom det fylkeskommunale selskapet AtB. De ulike bussrutene legges ut på anbud og selve kjøringa gjennomføres av bl. a. Boreal Buss, Tide Buss, Trønderbilene og Vy Buss. De fleste bybussene i Trondheim bruker fossil gass fra Nordsjøen som drivstoff, men fra høsten 2015 blir biogass faset inn. Noen bybusser er el/diesel-hybrider, mens busser på distriktsrutene fortsatt bruker konvensjonelle dieselmotorer.

### Jernbane

Nidelva sett fra *Gamle bybro*
Jernbanen kom til Trondheim i 1864 da Trondhjem–Størenbanen ble åpnet for trafikk. Den gang lå jernbanestasjonen på Kalvskinnet like ved dagens Elgeseter bru. I forbindelse med anleggelsen av Meråkerbanen i 1883 ble det åpnet en ny jernbanestasjon på Brattøra. I dag er stasjonen både jernbanestasjon og knutepunkt for regionbusser.

### Trikk

Trikkelinja Gråkallbanen har i mange år vært et omstridt tema i Trondheimspolitikken. Den kommunale driften ble nedlagt i 1988 etter at over 100 millioner kroner var investert i nye trikker og vognhall. I 1990 ble driften på en mindre strekning gjenopptatt av et idealistisk grasrotselskap. I 2005 ble Gråkallbanen overtatt av det internasjonale konsernet Veolia Transport.

### Fly

Trondheims lufthavn Værnes, ligger i Stjørdal kommune, øst for byen. En rekke flyselskaper betjener Trondheim, bl.a. SAS, Norwegian, Widerøe, KLM og Wizz Air.

Utdanning
---------

NTNU, hovedbygget på Gløshaugen
### Videregående skoler

#### Offentlige

* Charlottenlund videregående skole
* Byåsen videregående skole
* Gerhard Schønings skole
* Heimdal videregående skole
* Ladejarlen videregående skole
* Skjetlein videregående skole
* Strinda videregående skole
* Thora Storm videregående skole
* Tiller videregående skole
* Trondheim katedralskole

#### Private

* Bybroen videregående skole
* Kristen videregående skole Trøndelag
* Steinerskolen i Trondheim
* Sonans privatgymnas

### Universitet og høgskoler

* Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) ble opprettet i 1996, som en videreføring av Universitetet i Trondheim (UNIT). UNIT ble opprettet i 1968 ved en integrering av Norges tekniske høgskole, Norges lærerhøgskole og Vitenskapsmuseet.  
NTNU har en campus på Gløshaugen for tekniske og naturvitenskapelige fag, en campus på Tyholt marin teknikk, en campus på Øya, St. Olavs hospital for medisin, og en campus på Dragvoll for humaniora og samfunnsvitenskapelige fag. NTNU tok opp i seg den tidligere Høgskolen i Sør-Trøndelag i 2016 og fikk dermed en campus på Kalvskinnet i Trondheim sentrum. Også Kunstakademiet i Trondheim og Musikkonservatoriet i Trondheim ble i 1996 innlemmet i NTNU.
* Dronning Mauds Minne høgskole for barnehagelærerutdanning
* BI Trondheim

Medier
------

Adresseavisens gamle lokaler i Nordre gate i Trondheim sentrum er en publikumsekspedisjon
Trondheim er Midt-Norges mediesentrum. Byen er dominert av to medievirksomheter: det børsnoterte mediekonsernet Adresseavisen som har hovedkontor på Solsiden, og NRK, som har et av to hovedkontorer samt redaksjonen for to riksdekkende radiokanaler på Tyholt.

### Aviser

Trondheim hadde tidlig en rekke dagsaviser. Av disse er det kun *Adresseavisen* som har overlevd. «*Adressa*» utkom første gang i 1767 og er landets eldste. *Avisa Trondheim* (opprinnelig *Arbeider-Avisa*) gikk inn i 1996. *Trondheimsavisa* opphørte i 1991 (som dagsavis under navnet *Nidaros* i 1957), *Dagsavisa* i 1954, *Ny Tid* i 1947 og 1939, og byens største avis frem til den andre verdenskrigs slutt, *Dagsposten* i 1945.

Gratisavisa *Byavisa* ble etablert av tidligere ansatte i *Avisa Trondheim* i 1996 og kommer ut hver tirsdag. Mellom januar og august 2008 kom den nye ukeavisa, *Arbeideravisa* ut, i 2011 ble denne relansert som nettavis med LO i Trondheim som utgiver. Studentavisen *Under Dusken* ble etablert i 1914 og er Skandinavias eldste nålevende studentavis. Nyttårsaften 2019 ble den heldigitale avisa Nidaros startet opp av lokalaviskonsernet Amedia.

### TV

Trondheim har én TV-stasjon, NRK1, som sender den lokale nyhetssendingen Midtnytt. NRK Trøndelag produserer også tv-innhold til rikssendingene. Adresseavisen hadde tidligere en TV-kanal kalt TV-adressa. De sendte lokale nyheter og TVNorges programmer. Den er nå gått over til å være en ren web-tv uten faste sendinger på eteren. Borettslaget Risvollan har også en egen TV-kanal, TVRisvollan.

### Radio

NRK har lagt hovedsetet for to av sine nasjonale radiokanaler (P1 og P3) samt musikkanalen NRK mP3 til Trondheim. Foruten NRKs lokale sendinger har Trondheim også en rekke lokale radiostasjoner, blant annet Radioadressa, som er eid av Adresseavisen. Radio Revolt er studentradioen i Trondheim, med nære bånd til Studentersamfundet og Studentsamskipnaden i Trondheim som er eiere gjennom Studentmediene i Trondheim.

Kultur
------

 Munkholmen sett fra sør
Munkegata ca. 1910–1915.
«Trondheim - Torget med Olav Tryggvason-monumentet» tidlig på 1960-tallet. Foto: Trondheim byarkiv 
Bryggene i Nidelva ca. 1955. Foto: Trondheim byarkiv 
### Tusenårssted

Kommunen valgte fem ulike tusenårssteder, og disse er:

* Erkebispegården med Hadrians plass og tilliggende områder
* Furua ved Skjelbreia
* Saupstad bydelspark
* Blusuvold plass, Kvilhaugen
* Slupplund

Les mer her: Trondheim kommunes tusenårssteder

### Kulturinstitusjoner

* Trondheim folkebibliotek
* Trondheim Symfoniorkester & Opera
* Trøndelag Teater

### Museer

* Trøndelag Folkemuseum, Sverresborg
* Trondhjems sjøfartsmuseum
* Vitenskapsmuseet
* Vitensenteret i Trondheim
* Rustkammeret
* Ringve Museum
* Rockheim
* Justismuseet
* Sporveismuseet i Trondheim
* Nordenfjeldske kunstindustrimuseum
* Det jødiske museum
* Norsk Døvemuseum
* Trondheim kunstmuseum

### Severdigheter

* Nidarosdomen
* Erkebispegården
* Munkholmen
* Kristiansten festning
* Ringve Museum
* Stiftsgården
* Tyholttårnet
* Studentersamfundet i Trondhjem
* Vår Frue kirke
* Bryggene
* Bakklandet
* Lerkendal stadion
* Walk of Peace
* Rockheim
* Bymarka
* Gråkallbanen og Sporveismuseet i Trondheim
* Pirbadet
* Ravnkloa

### Romaner med handling fra Trondheim

En rekke romaner har hele eller en del av handlingen lagt til Trondheim. Ikke alle har Trondheim som hovedarena. En samlet oversikt finnes i bibliografien *«En liten provinsby helt oppe under Nordpolen nesten : diktertekster om 1000 år i Trondheim»,* redigert av Einar Rædergård, utgitt 1997.

* Victor Hugo. *Fangen på Munkholmen* (*Han d'Islande*)
* Johan Falkberget. Blant annet romanserien *Nattens brød* og romanen *Bør Børson* veksler mellom byen og bygder i og omkring Røros.
* Kristian Kristiansen. Trilogien *Adrian Posepilt*. *Klokken på Kalvskinnet*. *Jesper Nattmann*.
* Peter Egge – en lang rekke romaner
* Johan Bojer – en lang rekke romaner
* Fredrik Skagen, Idar Lind, Kim Småge, Tore Oksholen og Jørgen Brekke. Flere kriminalromaner
* Anne B. Ragde. Romanene *Berlinerpoplene*, *Eremittkrepsene* og *Ligge i grønne enger*. Barnebokserien *Felix-bøkene*.
* Erlend Loe. *Tatt av kvinnen*
* Sigrid Undset. Blant annet trilogien om *Kristin Lavransdatter*
* Erling Pedersen. *Din plass på jorda*, første bind i *Skredesyklusen*
* Willy Ustad. Bokseriene Fire søsken og Journalisten
* Fredrik Skagen. Kriminalromanen *God natt elskede*
* Frank Schätzing. Spenningsromanen *Svermen*
* Jostein Gaarder. Sofies verden.
* Svein K. Rasmussen. *Makten trives i skyggene. Trondheim 1674.*

### Trondheimssanger

* «Nidelven stille og vakker du er» (Oskar Hoddø)
* «Trondheimsnatt» (Åge Aleksandersen)
* «Æ Længte hjæm» (Petter Wavold)
* «Litjvisa mi» (Otto Nielsen)
* «Hjemve (Trondhjem, Trondhjem, at æ reist i fra dæ)» (Tekst: Odd Nansen)

Kjente personer fra Trondheim
-----------------------------

Tordenskiold (1690–1720) var en dansk-norsk sjøhelt
* Peter Wessel Tordenskiold (1690–1720), sjøhelt
* John Lyng (1905–1978), statsminister 1963, utenriksminister 1965–1970
* Agnar Mykle (1915–1994), forfatter
* Jo Benkow (1924–2013), stortingspresident 1985–1993
* Arnfinn Bergmann (1928–2011), skihopper, OL-mester
* Håkon Bleken (f. 1929), maler
* Arve Tellefsen (f. 1936), fiolinist
* Liv Ullmann (f. 1938), skuespiller, regissør
* Odd Iversen (1945–2014), fotballspiller
* Odd Reitan (f. 1951), kjøpmann, Rema-gründer
* Håkon Gullvåg (f. 1959), maler
* Johannes Høsflot Klæbo (f. 1996), langrennsløper, OL-mester

Se også
-------

* Trondheim og omland
* Trøndelag

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Arealstatistikk for Norge». *Kartverket*. 1. januar 2020.
3. 1 2  «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». *Statistisk sentralbyrå*. 1. januar 2020.
4. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
5. ↑  «Høyeste fjelltopp i hver kommune». Kartverket. 1. september 2015.
6. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2024». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2024. Besøkt 22. februar 2024.
7. ↑  "Fant 2400 år gammel gravrøys midt i byen", adressa.no (09.2.2016), besøkt 10.02.2016
8. ↑  Peterson, Lena. 2007. Nordiskt runnamnslexikon. Femte, reviderade utgåvan. P. 237
9. ↑  Trondheim.no Trondheim Byleksikon Arkivert 22. desember 2015 hos Wayback Machine.
10. ↑  Litteratur om navnestriden: Steinar Haga Skjetne: Navnestrid og partipolitikk i Trondheim under Stortingsvalget 1930. I: *Trondhjemske samlinger 1974*; Bjarne Slapgard: *Omkring namnestriden Trondhjem – Nidaros – Trondheim* (1977); Roger Lockertsen: *Namnet på byen Trondheim: ein språkhistorisk og faghistorisk analyse* (2007, Novus, doktoravhandling)
11. ↑  Eksempler: Trondhjems seilforening, Trondhjems kvinnelige studentersangforening, Trondhjems provincialloge, Trondhjems rørleggerlaug, Trondhjems elektromotor as, Trondhjems Hospital, Studentersamfundet i Trondhjem, Trondhjems Kameraklubb.
12. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 6. november 2013. Besøkt 2. november 2013.
13. ↑  Fastsettelse av Tråanten tjïelte som samisk navn på Trondheim kommune
14. ↑  «Tråante betyr Trondheim på sørsamisk, og Trondheim/Tråante ligger midt i det sørsamiske området.». *Den norske kirke* **(norsk)**. 3. februar 2017. Besøkt 23. februar 2019.
15. ↑  Sentralt stadnamnregister
16. ↑  Qvigstad, Just (1944). *De lappiske appellative stedsnavn*. Oslo: Aschehoug. s. 67.
17. ↑  «Neahttadigisánit | Nordsamiske ordbøker». *Neahttadigisánit*. Besøkt 9. desember 2022.
18. ↑  BidumBágo
19. ↑  «Kvenske stedsnavn». *www.kvenskestedsnavn.no*. Besøkt 29. september 2020.
20. ↑  «Norsk Romani Ordbok». *tekstlab.uio.no*. Besøkt 23. april 2021.
21. ↑  Bunæs, Bjørn E. (2004). *Deutsches Dienstpostamt Oslo 1942–1945*. Norwegian War and Field Post Society. s. 5. ISBN 8299558883.
22. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2024». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2024. Besøkt 22. februar 2024.
23. ↑  «Adressa.no - *Trondheim med innbygger nummer 170.000*». Arkivert fra originalen 5. oktober 2013. Besøkt 7. oktober 2009.
24. ↑  Trondheim kommune - *Trondheim i dag* Arkivert 31. august 2010 hos Wayback Machine.
25. ↑
26. ↑  «Trondheim.kommune.no - *Prosjektrapport : Studentbosetting - hyblifisering*». Arkivert fra originalen 5. mars 2021. Besøkt 5. mai 2012.
27. ↑  Den fjerde høyeste befolkningstettheten i Norge etter Hålandsmarka (5 239) i Sola kommune, tettstedet Oslo (3 919) og Løpsmarka (3 436).
28. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2024». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2024. Besøkt 22. februar 2024.
29. ↑  «Adressa.no - *Trondheim vokser og vokser*». Arkivert fra originalen 2. januar 2014. Besøkt 6. januar 2011.
30. ↑  SSB: Trondheim kommune Arkivert 29. juni 2011 hos Wayback Machine.
31. ↑  Byråd i Trondheim fra 13. juni
32. ↑  Vennskapssambandet Norge - Vest Balkan. «Vennskapskommuner». Arkivert fra originalen 22. juli 2015. Besøkt 21. juli 2015.
33. ↑  Trondheim kommune - *Trondheims vennskapsbyer* Arkivert 23. juni 2011 hos Wayback Machine.
34. ↑  Trampe i Trondheim Arkivert 9. april 2016 hos Wayback Machine.
35. ↑  «Elbil er billigst, selv når fordeler forsvinner. Se regnestykkene». Teknisk Ukeblad. 1. april 2017. Besøkt 8. april 2017. «I Trondheim må man betale for gateparkering ved kommunale plasser. Dette koster mellom 23 og 56 kroner timen»
36. ↑  «Elbil - Trondheim parkering». Trondheim parkering. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 8. april 2017. «Fra 01.01.17 innføres det parkeringsavgift for elektrisk og hydrogendrevne kjøretøy i Trondheim kommune. Parkeringsavgiften blir lik som for konvensjonelle motorvogner. Bruk av kommunalt eide ladestasjoner vil inngå i parkeringsavgiften.»  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. april 2017. Besøkt 8. april 2017.
37. ↑  Trondheim Havn – Statistikk over skipstrafikken[*død lenke*]
38. ↑  Kilnes, Camilla (26. november 2019). «Lanserer ny lokalavis i Trondheim». *adressa.no*. Besøkt 8. april 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Trondheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Trondheim – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) (en)  Trondheim hos Wikivoyage
* Værvarsel og -kart for Trondheim Arkivert 14. juli 2007 hos Wayback Machine.
* trondheim.com Arkivert 2. januar 2004 hos Wayback Machine. offisiell reiselivsside
* Kultur i Trondheim på kart fra Kulturnett.no
* Interaktivt kart over Trondheim
* «DigitaltMuseum: Søk: 'Trondheim'».
* Arkivet Sted og navn i Trondheim finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket om omfatter 3 esker maskinskrevne kartotekkort som danner grunnlaget for boken "Sted og navn i Trondheim".

| * v
* d
* r
Trøndelag |
| --- |
| Trøndelag | Flatanger **·** Frosta **·** Frøya **·** Grong **·** Heim **·** Hitra **·** Holtålen **·** Høylandet **·** Inderøy **·** Indre Fosen **·** Leka **·** Levanger **·** Lierne **·** Malvik **·** Melhus **·** Meråker **·** Midtre Gauldal **·** Namsos **·** Namsskogan **·** Nærøysund **·** Oppdal **·** Orkland **·** Osen **·** Overhalla **·** Rennebu **·** Rindal **·** Røros **·** Røyrvik **·** Selbu **·** Skaun **·** Snåsa **·** Steinkjer **·** Stjørdal **·** Trondheim **·** Tydal **·** Verdal **·** Ørland **·** Åfjord | Norges flagg |
| Portal: Trøndelag |

| * v
* d
* r
Byer i Trøndelag |
| --- |
| Middelalderbyer | Trondheim (kjøpstad) |
| Grunnlagt ved vedtak | Røros (bergstad) **·** Levanger (kjøpstad) **·** Namsos (ladested) **·** Steinkjer (ladested) |
| 1996-bystatus | Stjørdalshalsen **·** Orkanger **·** Verdalsøra **·** Rørvik **·** Brekstad **·** Kolvereid |


| * v
* d
* r
Norges største tettsteder |
| --- |
| Norges 100 største tettsteder. Listen er basert på tall fra Statistisk sentralbyrå fra 1. januar 2023 (lenke) |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Oslo | 1 082 575 |
| 2. | Bergen | 269 548 |
| 3. | Stavanger/Sandnes | 234 757 |
| 4. | Trondheim | 196 948 |
| 5. | Drammen | 122 955 |
| 6. | Fredrikstad/Sarpsborg | 120 332 |
| 7. | Porsgrunn/Skien | 95 763 |
| 8. | Kristiansand | 66 576 |
| 9. | Tønsberg | 55 387 |
| 10. | Ålesund | 55 386 |
| 11. | Moss | 49 428 |
| 12. | Sandefjord | 46 453 |
| 13. | Haugesund | 46 359 |
| 14. | Arendal | 44 856 |
| 15. | Bodø | 42 831 |
| 16. | Tromsø | 41 915 |
| 17. | Hamar | 29 605 |
| 18. | Gjøvik | 28 494 |
| 19. | Larvik | 27 136 |
| 20. | Halden | 26 126 |
| 21. | Askøy | 24 280 |
| 22. | Jessheim | 23 918 |
| 23. | Kongsberg | 23 529 |
| 24. | Molde | 21 854 |
| 25. | Ski | 21 434 |
| 26. | Harstad | 21 289 |
| 27. | Lillehammer | 21 263 |
| 28. | Horten | 20 859 |
| 29. | Korsvik | 19 405 |
| 30. | Mo i Rana | 18 755 |
| 31. | Tromsdalen | 18 202 |
| 32. | Kristiansund | 18 103 |
| 33. | Hønefoss | 16 844 |
| 34. | Alta | 15 931 |
| 35. | Elverum | 15 632 |
| 36. | Råholt | 15 319 |
| 37. | Askim | 15 089 |
| 38. | Osøyro | 14 621 |
| 39. | Leirvik | 14 507 |
| 40. | Grimstad | 14 390 |
| 41. | Narvik | 14 051 |
| 42. | Vennesla | 13 803 |
| 43. | Drøbak | 13 628 |
| 44. | Stjørdalshalsen | 13 596 |
| 45. | Nesoddtangen | 13 363 |
| 46. | Bryne | 13 151 |
| 47. | Steinkjer | 12 929 |
| 48. | Kongsvinger | 12 338 |
| 49. | Knarrevik/Straume | 12 194 |
| 50. | Ålgård/Figgjo | 11 876 |
| 51. | Kopervik | 11 690 |
| 52. | Egersund | 11 629 |
| 53. | Mandal | 11 330 |
| 54. | Brumunddal | 11 177 |
| 55. | Ås | 10 962 |
| 56. | Søgne | 10 925 |
| 57. | Levanger | 10 610 |
| 58. | Førde | 10 535 |
| 59. | Mosjøen | 9 902 |
| 60. | Arna | 9 895 |
| 61. | Kleppe/Verdalen | 9 859 |
| 62. | Fetsund-Østersund | 9 335 |
| 63. | Orkanger/Fannrem | 9 085 |
| 64. | Notodden | 9 071 |
| 65. | Florø | 9 015 |
| 66. | Kvaløysletta | 8 868 |
| 67. | Verdalsøra | 8 601 |
| 68. | Kløfta | 8 371 |
| 69. | Vestby | 8 334 |
| 70. | Namsos | 8 280 |
| 71. | Lillesand | 8 266 |
| 72. | Holmestrand | 8 258 |
| 73. | Åkrehamn | 7 955 |
| 74. | Hammerfest | 7 882 |
| 75. | Kvernaland | 7 824 |
| 76. | Rotnes | 7 728 |
| 77. | Ørsta | 7 568 |
| 78. | Jørpeland | 7 534 |
| 79. | Nærbø | 7 515 |
| 80. | Malvik | 7 394 |
| 81. | Melhus | 7 088 |
| 82. | Volda | 7 033 |
| 83. | Mysen | 7 026 |
| 84. | Vossevangen | 6 965 |
| 85. | Bekkelaget | 6 962 |
| 85. | Åmot/Geithus | 6 962 |
| 87. | Hommersåk | 6 729 |
| 88. | Eidsvoll | 6 672 |
| 89. | Knarvik | 6 590 |
| 90. | Spydeberg | 6 562 |
| 91. | Fauske | 6 252 |
| 92. | Sætre | 6 227 |
| 93. | Flekkefjord | 6 204 |
| 94. | Ulsteinvik | 6 164 |
| 95. | Stavern | 6 008 |
| 96. | Sandnessjøen | 5 949 |
| 97. | Sørumsand | 5 878 |
| 98. | Hommelvik | 5 824 |
| 99. | Sortland | 5 609 |
| 100. | Lyngdal | 5 558 |

 |


| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Trondheim |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Trondheim | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012–****2000** |
| Bosatte | 140 631 | 142 891 | 144 434 | 145 691 | 147 139 | 150 049 | 152 845 | 156 776 | 160 072 | 164 953 | 167 598 | 26967 |
| Areal av tettsted (km²) | 58,17 | 58,87 | 59,42 | 59,42 | 59,52 | 60,39 | 60,82 | 62,48 | 63,32 | 63,86 | 63,93 | 5,76 |
| Befolkningstetthet | 2418 | 2427 | 2431 | 2452 | 2472 | 2485 | 2513 | 2509 | 2528 | 2583 | 2622 | 204 |
| Bosatte årlig endring i % |  | 0,8 | 1,08 | 0,87 | 0,99 | 1,98 | 1,86 | 2,57 | 2,1 | 1,51 | 1,6 | 19,18 |
| Areal årlig endring i % |  | 0,6 | 0,93 | 0 | 0,17 | 1,46 | 0,71 | 2,73 | 1,34 | 0,43 | 0,11 | 9,9 |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  | 0,19 | 0,16 | 0,86 | 0,82 | 0,53 | 1,13 | −0,16 | 0,76 | 1,08 | 1,51 | 8,44 |
| Rang bosatte | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 251 |
| Rang areal | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 521 |
| Rang befolkningstetthet | 10 | 9 | 8 | 8 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 | 4 | 4 | 155 |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 %–40 % |  40 %–60 % |  60 %–80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012–2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

| * v
* d
* r
Norges største kommuner etter befolkning |
| --- |
| Listen er basert på tall fra Statistisk sentralbyrå fra 1. januar 2024 (lenke) |
| 
1. Oslo (717 710)
2. Bergen (291 940)
3. Trondheim (214 565)
4. Stavanger (149 048)
5. Bærum (ukjent kode)
6. Kristiansand (116 986)
7. Drammen (ukjent kode)
8. Asker (ukjent kode)
9. Lillestrøm (ukjent kode)
10. Fredrikstad (ukjent kode)
11. Sandnes (83 702)
12. Tromsø (ukjent kode)
13. Ålesund (ukjent kode)
14. Sandefjord (ukjent kode)
15. Nordre Follo (ukjent kode)
16. Sarpsborg (ukjent kode)
17. Tønsberg (ukjent kode)
18. Skien (ukjent kode)
19. Bodø (53 712)
20. Moss (ukjent kode)
21. Larvik (ukjent kode)
22. Lørenskog (ukjent kode)
23. Indre Østfold (ukjent kode)
24. Arendal (46 355)
25. Karmøy (43 306)
26. Ullensaker (ukjent kode)
27. Øygarden (39 768)
28. Haugesund (38 292)
29. Porsgrunn (ukjent kode)
30. Ringsaker (35 612)
31. Molde (32 816)
32. Hamar (32 879)
33. Halden (ukjent kode)
34. Ringerike (ukjent kode)
35. Gjøvik (30 903)
36. Askøy (30 145)
37. Alver (29 986)
38. Kongsberg (ukjent kode)
39. Lillehammer (28 768)
40. Sola (28 685)
41. Lier (ukjent kode)
42. Horten (ukjent kode)
43. Eidsvoll (ukjent kode)
44. Færder (ukjent kode)
45. Holmestrand (ukjent kode)
46. Rana (25 994)
47. Bjørnafjorden (26 080)
48. Nittedal (ukjent kode)
49. Harstad (ukjent kode)
50. Stjørdal (24 717)
51. Kristiansund (24 404)
52. Steinkjer (24 032)
 |

| * v
* d
* r
Antall innbyggere i kjøpstedene 1500, 1660 og 1801 |
| --- |
| Kilde: Norsk historisk atlas side 220 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Omkring 1500** |
| 1. | Bergen | ca. 6000
  |
| 2. | Oslo | ca. 1000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 1000
  |
| 4. | Konghelle | I
  |
| 4. | Uddevalla | I
  |
| 4. | Marstrand | I
  |
| 4. | Borg |  ca. 500
  |
| 4. | Tønsberg |  hver
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger | I
  |
|  |  |
|  | Totalt 10-12 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1660-årene** |
| 1. | Bergen | ca. 8000
  |
| 2. | Kristiania | ca. 4000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 2500
  |
| 4. | Tønsberg | I
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger |  ca. 1500
  |
| 4. | Fredrikstad |  hver
  |
| 4. | Kristiansand | I
  |
|  |  |
|  | Totalt ca. 30 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 1. | Bergen | 18 127
  |
| 2. | Kristiania | 9211
  |
| 3. | Trondheim | 8846
  |
| 4. | Kongsberg | 6811
  |
| 5. | Drammen | 5412
  |
| 6. | Kristiansand | 4848 
  |
| 7. | Fredrikshald | 4088
  |
| 8. | Stavanger | 2466
  |
| 9. | Larvik | 2398
  |
| 10. | Fredrikstad | 2343
  |
| 11. | Skien | 1812
  |
|  |  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 12. | Arendal | 1701
  |
| 13. | Kristiansund | 1624
  |
| 14. | Tønsberg | 1543
  |
| 15. | Moss | 1408
  |
| 16. | Risør | 1295
  |
| 17. | Kragerø | 1285
  |
| 18. | Holmestrand | 863
  |
| 19. | Molde | 803
  |
| 20. | Vardø | 89
  |
| 21. | Tromsø | 84
  |
| 22. | Hammerfest | 79
  |
|  |  |
|  | Totalt | 77 136

  |

 | 
    
 |

 |

Portal: Trondheim

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** MusicBrainz
 |