recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Øvelse i «skyting pågår»
En øvelse i USA
Øvelse på «skyting pågår»
**Skyting pågår** er en definert situasjon der en eller flere personer avfyrer våpen i tett beferdet område (innendørs eller utendørs). Slike situasjoner er svært krevende for politiet, og det er derfor gjerne utarbeidet retningslinjer for politiets respons og gjennomført øvelser for å forberede politiet innsats. For å redde flest mulig liv må politiets innsatspersonell kombinere hurtighet med en taktikk som reduserer faren for selv å bli satt ut av spill.

Skyting pågår ble utviklet som konsept etter skolemassakrer i Finland, Tyskland og USA.

I Norge er retningslinjer for skyting pågår beskrevet i Politiets beredskapssystem del II:

*Ved melding om at* skyting pågår *i tett beferdet område (innendørs eller utendørs) skal politiet gjøre alt for å stoppe gjerningspersonen(-e) så raskt som mulig, slik at uskyldig tredjepart blir minst mulig skadelidende. Politiet må derfor raskest mulig gjøre klar til å gå direkte inn i aksjonsfasen. Dette er viktig fordi:*
* *lokaliseringsfasen vil formentlig kortes inn fordi lyder fra hendelsen samt løpende informasjon fra publikum vil gi informasjon om oppholdssted*
* *observasjons- og isolasjonsfasen må prioriteres ned, til fordel for direkte forsøk på pågripelse av gjerningspersonen(-e)*
* *evakueringsfasen begrenses til de aller nærmeste områdene rundt gjerningspersonen(-e), som man fysisk kan anrope*
* *en reell forhandlingsfase kan ikke gjennomføres, men politiet må aktivt prøve å få gjerningspersonen(-e) til å avslutte sine handlinger*
* *innsatsleder skal forsøke å benytte mannskaper med best mulig kompetanse i aller fremste linje under konfrontasjonen med gjerningspersonen(-e).*

Disse retningslinjene ble publisert og debattert etter massedrapene på Utøya i 2011. I Norge ble de erstattet av PLIVO i 2014.

Referanser
----------

1. ↑  Meld. St. 29 (2011–2012)[*død lenke*]
2. ↑  «Skyting pågår»: Slik skal politiet handle – VG.no
3. ↑  Dette er instruksen politiet ikke fulgte – NRK.no
4. ↑  «Skyting pågår» gjaldt likevel – abcnyheter.no
5. ↑  Ambulanseforum
Khoikhoifolket avvikler sine hytter og forbereder å flytte seg til nye beitemarker. Akvatintetsning av Samuel Daniell (1805). Khoikhoifolket praktiserte pastoralisme i tusenvis av år i sørlige Afrika.
**Pastoralisme** eller **pastoralt landbruk** er den grenen av landbruk som omfatter landbruksdrift med dyr. Det inkluderer pleie, opprettelse, pasning og bruk av dyr, slik som kveg, kameler, geiter, lamaer, får, og så videre. Denne typen landbruk kan være mobilt, hvor besetningen flyttes ved jakt etter friskt beite og vann.

Det finnes flere former for pastoralisme rundt omkring på jorden. Sammensetningen av besetninger, ledelsespraktiser, sosial organisering og andre aksepter av pastoralisme varierer. Mange tradisjonelle praksiser har også måtte tilpasse seg den moderne verdens skiftende betingelser. Eksempler på pastorale sosiale grupper er samene, beduinene, masaiene og navajoene. 

Pastoralisme har generelt et mobilt aspekt, å flytte dyreflokken i søken etter gode beitemarker og vann, i kontrast til pastoralt fedrift (i motsetningen til åkerbruk) hvor stedfaste bønder dyrker sin avling og forbedrer beitemarkene for sin buskap. Pastoralisme er en vellykket strategi for å ernære en befolkning på lite produktiv land, og tilpasser seg til miljøet og dets knappe ressurser. Eksempelvis på savannene samles pastorale grupper og deres buskap når det er rikelig med vann og det er rike beitemarker, men sprer seg når savannene tørker opp.

Etymologi
---------

Ordet pastoralisme er sammensatt fra *pastoral*, «landlig»  + «isme», et tillegg som indikerer et system eller praksis. Første ledd hadde opprinnelig betydning «det som vedrører gjetere» (som er ute på landet). I det litterære begrepet pastoral diktning, eller hyrdediktning, har det landlige elementet forståelsen idyll, således idyllisk diktning.

Referanser
----------

1. ↑   Moran, Emilio F. (2006): *People and Nature: An Introduction to Human Ecological Relations*. Malden, Massachusetts: Blackwell Publishing, ISBN 978-1-4051-0572-9, s. 52
2. 1 2   «Pastoral», *Bokmålsordboka*
3. ↑  «pastoralism (n.)», *Online Etymology Dictionary*
4. ↑  «-ism», *Online Etymology Dictionary*
5. ↑  «pastoral (adj.)», *Online Etymology Dictionary*

Litteratur
----------

* Lees, S & Bates, D. (1974): «The Origins of Specialized Nomadic Pastoralism: A Systematic Model» i: *American Antiquity*, **39**(2).
* Levy, T. E. (1983): «Emergence of specialized pastoralism in the Levant» i: *World Archaeology* **15**(1), s. 15-37.
* Moran, E. (2006): *People and Nature: An Introduction to Human Ecological Relations*. UK: Blackwell Publishing.

Eksterne lenker
---------------

* Artikler om pastoralisme og tørrlandsområder fra Utviklingsfondet Arkivert 27. desember 2008 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
***Waltz With Me*** er et musikkalbum av Annbjørg Lien. Det kom ut i 2008 og er basert på en konsert hun holdt på Telemarkfestivalen i juli 2007. Hun dannet da en folkemusikkvartett sammen med amerikanske Bruce Molsky, (fele), hardingfele, gitar og som vokalist, svenske Mikael Marin (fem strengs bratsj) og kanadiske Christine Hanson (cello). Som spesiell gjest på albumet er Kirsten Bråten Berg med som vokalist på to spor. All musikken og arrangementene er av Annbjørg Lien, som også har produsert albumet. Opptak og miksing er gjort av Trond Engebretsen i Kongshavn Studios i Kristiansand, mens mastringen var ved Morten Lund i Masterhuset, Oslo. 

Kirsten Bråten Berg er med på «The Traveller», hvor hun og Bruce Molsky synger norsk og engelsk versjon av teksten. Det samme gjør de på «The Fiddle», hvor siste verset synges som duett. På «Dancing the Years All Away» er det bare Bruce Molsky som synger.

Sporliste
---------

1. «The Traveller» 5:33 Tekst av Arnt Birkedal: *Riv rav ruskande*, oversatt av Shari Nilsen
2. «Sula Mountains» 4:52
3. «The Fiddle» 4:09 Tekst av Knut Buen: *Fela*, oversatt av Shari Nilsen
4. «Home East» 6:16
5. «Masques» 4:53
6. «Waltz With Me» 2:46
7. «Walking Strings» 4:56
8. «Dancing the Years All Away» 4:28 Tekst av Arnt Birkedal: *Dansande ut alle år*, oversatt av Shari Nilsen
9. «The Old Car» 3:46
10. «Mother and a Son» 5:02

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Rockipedia (album) **·** MusicBrainz
 |
Sjirokkovinden feier inn over Zadar i Kroatia
**Sjirokko**, også kalt **scirocco**, **sirocco** eller **jugo**, er et vindfenomen i Middelhavet. Sjirokkovinden kommer fra Sahara og kan komme opp i orkan styrke i Nord-Afrika og Sør-Europa. Lokalt er den kjent som **qibli** (قبلی «som kommer fra qibla».)

Om navnet
---------

*Scirocco* og *sirocco* er italienske navn som det greske ordet for vind "σιρόκος" (sirokos) kommer fra, mens *jugo* er navnet på fenomenet i Kroatia og *ghibli* i Libya. Scirocco som når sørspissen av Frankrike inneholder mer fuktighet og er der kjent som *marin*. I de sørvestlige områdene i Spania kalles vinden *leveche*. Leveche har gjerne med seg rødt støv fra Sahara og assosieres gjerne med uvær og kraftig nedbør.

Utviklingen av sjirokko
-----------------------

Sjirokko oppstår når en varm og tørr tropisk luftmasse trekkes nordover av lavtrykk som beveger seg østover gjennom Middelhavet. Den kontinentale vinden blandes med kjøligere og fuktigere luft fra den maritime syklonen (lavtrykket), og syklonens rotasjon driver den blandede luften mot sørkysten av Europa.

Virkninger
----------

Satellittbilde av en sjirokko fra Libya blåser støv over Middelhavet og Sør-Europa
Sjirokkoen skaper tørre og støvete forhold langs den nordlige kysten av Afrika, stormer i Middelhavet og kaldt, fuktig vær i Europa. Den kan vare fra en halv dag opp til flere dager. Vinden kan forårsake helseplager, på grunn av varmen og støvet i Afrika og på grunn av den fuktige kulden i Europa, og støvet i sjirokkovinden kan slite på mekaniske innretninger. 

Disse vindene, med hastigheter opp mot 100 km/t, er mest vanlige om våren og høsten. Toppen nås gjerne i mars og november, hvor vinden kan komme opp i orkan styrke.

Lignende vinder
---------------

Andre dominerende vindsystemer i regionen er boravinden (nordvestlig) og libecciovinden (sørvestlig).

Se også
-------

* Vind
* Beauforts skala

Referanser
----------

1. ↑  «Ordbøkene.no - Bokmålsordboka og Nynorskordboka». *ordbokene.no* **(norsk)**. Besøkt 11. desember 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Navn på vinder

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Stjernesildre** (*Micranthes stellaris*, tidligere *Saxifraga stellaris*) er en flerårig urt i sildrefamilien. 

Den er lav og noe hårete. Bladene sitter i en rosett ved marka og er avlange, tannete og nesten uten stilk. Stengelen blir omtrent 10 cm høy og er bladløs og lite forgrenet. Blomstene er hvite, og hvert kronblad har to gule eller rødlige flekker. Planten vokser på fuktige steder, som berghyller og ved bekker og elver.

Arten har en amfiatlantisk utbredelse. I Europa finnes den i Island, Færøyene, Norge, Sverige, Finland, Nordvest-Russland, De britiske øyer og i fjellområdene i Mellom- og Sør-Europa sørover til Sierra Nevada, Korsika og Nord-Hellas, mens den i Nord-Amerika vokser i Labrador og på Baffinøya og Grønland. I Norge er den vanlig i fjellet over hele landet og finnes opptil 1920 moh. i Jotunheimen. Plantene i Norge og andre nordlige strøk tilhører subsp. *stellaris*, mens plantene lenger sør i Europa regnes til andre underarter.

Stjernesildre er en del av et artskompleks som også omfatter *Micranthes ferruginea* fra nordvestre Nord-Amerika, *Micranthes redofskyi* fra nordøstre Asia og den sirkumpolare grynsildre (*M. foliolosa*). Grynsildre formerer seg hovedsakelig ved hjelp av yngleknopper, mens de andre tre setter frø.

Litteratur
----------

* C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). *Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa*. Teknologisk Forlag. s. 168–169. ISBN 82-512-0355-4.
* «Stjärnbräcka». Den virtuella floran. Arkivert fra originalen 13. juli 2022. Besøkt 16. oktober 2015.
* R. Elven m.fl. (red.) *Micranthes stellaris* subsp. *stellaris* i *Annotated Checklist of the Panarctic Flora (PAF): Vascular plants*. Besøkt 1. november 2015.
* R. Elven m.fl. (red.) The *Micranthes stellaris* aggregate i *Annotated Checklist of the Panarctic Flora (PAF): Vascular plants*. Besøkt 1. november 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Stjernesildre* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Stjernesildre* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Stjernesildre* hos Panarctic Flora Rediger på Wikidata

* (en) *Stjernesildre* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Stjernesildre* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Saxifraga stellaris* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

Blomst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Polykrates**, sønn av Aiakes, var tyrann av Samos fra 535 til 515 f.Kr.

Han tok makten under en festival til Hera med sine brødre Pantagnotos og Syloson, men fikk snart drept Pantagnotos og sendte Syloson i eksil og tok full kontroll. Han allierte seg så med Amasis II, farao i Egypt, i tillegg til tyrannen Lygdamis av Naxos. Med en marine på 100 pentekontere og en hær på 1000 bueskyttere, plyndret han øyene i Egeerhavet og byene på den joniske kysten av Lilleasia der han beseiret marinene til Lesbos og Milet. Han erobret også den lille øya Rhenea som han knyttet til nærliggende Delos som et offer til Apollon.

Han hadde et rykte som både intens kriger og opplyst tyrann. På Samos bygget han en akvedukt, et stort tempel til Hera (som Amasis dedikerte mange gaver til) og et palass som senere ble gjenoppbygget av den romerske keiseren Caligula. I 522 f.Kr. feiret han en uvanlig dobbel festival til ære for guden Apollon av Delos og av Delfi. Det ble antydet at *den homeriske hymnen til Apollon*, noen ganger tillagt Kynaithos av Khíos, ble satt sammen for denne anledningen. Polykrates var beskytter av poeten Anakreon og den krotonske legen Demokedes.

Se også
-------

* Polykrates-sagnet

Referanser
----------

1. ↑   Q24487710[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Q45268843[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Q45254923[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Walter Burkert, «Kynaithos, Polycrates and the Homeric Hymn to Apollo» i *Arktouros: Hellenic studies presented to B. M. W. Knox* red. G. W. Bowersock, W. Burkert, M. C. J. Putnam (Berlin: De Gruyter, 1979) s. 53-62.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** ULAN
 |
Et **jordskjelv og en tsunami** rammet Indonesia 28. september 2018 ved Minahasa-halvøya på øya Sulawesi (tidligere kalt Celebes). Jordskjelvet ble målt til 7,5 MW, og tsunamlibølgen ble på det høyeste målt til syv meter. Minst 1 347 personer omkom, og i underkant av 50 000 ble evakuert.

Jordskjelv
----------

### Forskjelv

Det var flere, mindre skjelv før det største skjelvet. Det første omtrent tre timer tidligere var på 6,1 MW, etterfulgt av flere mindre.

### Hovedskjelv

Klokka 18.02 UTC+08:00 rammet det kraftigste skjelvet på 7,5 MW, midt i rush-tiden. Rystelser ble merket så langt unna som Samarinda i vest og Makassar i sør. I Donggala og Palu-provinsene gikk strømmen og telesignaler i store områder.

### Etterskjelv

Innen de første 24 timene etter hovedksjelvet ble det registrert 14 skjelv med momentmagnitude større enn 5. Senere har det vært 150 mindre etterskjelv i området.

Referanser
----------

1. ↑  «Indonesia tsunami deaths pass 1,300». *BBC News* **(engelsk)**. 2. oktober 2018. Besøkt 2. oktober 2018.
2. ↑  «BNPB Indonesia on Twitter». *Twitter* **(norsk)**. Besøkt 2. oktober 2018.
3. ↑  «Latest Earthquakes». *earthquake.usgs.gov*. Besøkt 2. oktober 2018.
4. ↑  «Why Indonesia’s tsunami was so deadly». *Vox*. Besøkt 2. oktober 2018.
*Denne artikkelen omhandler jordskjelvet som rammet Nepal 12. mai 2015. For det første kraftige jordskjelvet som kom 25. april 2015, se Jordskjelvet i Nepal i april 2015.*

**Jordskjelvet som fant sted i Nepal den 12. mai 2015** kl 12.55, med en momentmagnitude (Mw) på 7.3Mw 18 km sørøst for Kodari, var det annet svært store jordskjelv som rammet Nepal våren 2015. Episenter var nær grensen til Kina, mellom Nepals hovedstad Katmandu og Mount Everest. Dette jordskjelvet fant sted langs samme forkastning som det vesentlig større (7,8 magnituders) jordskjelvet den 25. april, men lenger øst enn dette første skjelvet. Det betraktes som et etterskjelv av uvanlig styrke. Det fant sted på en dybde av 18,5 km. Skjelvet berørte også tilgrensende områder i Tibet, og kunne merkes godt i det nordlige India, som i Bihar, Uttar Pradesh, og West Bengal.

Få minutter etter fulgte et 6,3 magnituders jordskjelv i Nepal med episenter i Ramechhap øst for Katmandu. Det ble følt også i Bangladesh, Kina og mange deler av India.

Referanser
----------

1. 1 2  «M7.3 - 18km SE of Kodari, Nepal». USGS Earthquake Hazards Program.
2. ↑  «7.3 Magnitude Earthquake hits North India including Bihar». news.biharprabha.com. 12. mai 2015. Besøkt 12. mai 2015.
3. ↑  «Nepal earthquake, magnitude 7.3, strikes near Everest». BBC News. 12. mai 2015.
**Jay B. Barney** er en amerikansk professor som underviser i organisasjonsstrategi til master- og doktorgradsstudenter ved Ohio State University. Hans forskning fokuserer på forholdet mellom bedrifters ferdigheter og evner, og varige konkurransefortrinn. 

Barney har publisert over 85 artikler i vitenskapelige tidsskrifter, blant annet i *Academy of Management Review*, *Strategic Management Journal*, *Management Science* og *the Journal of Management*. Han har særlig forsket på fagfeltene entreprenørskap, strategisk ledelse, agentteori og organisatoriske endringer. Han er æresdoktor av Universitetet i Lund i Sverige.

Noen av hans bidrag
-------------------

* Ressursbasert perspektiv
* VRIO

Utdannelse
----------

* PhD, Yale University
* MA, Yale University
* BS, Brigham Young University

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 14. mars 2015[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* «Faculty Experts Guide: Jay B. Barney». Arkivert fra originalen 25. august 2011. Besøkt 16. oktober 2011.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** CiNii
 |
**Brandval** er et sokn, et tidligere prestegjeld, en tidligere kommune i Solør i Innlandet fylke og et sted som tidligere var kommunesenteret i den kommunen.

Brandval ligger to mil nord for Kongsvinger på begge sider av Glåma, med barneskolen på vestsiden og Brandval kirke på østsiden. Brandval er et stoppested på Solørbanen, som ligger på østsiden av Glåma, men er nå nedlagt. De to halvdelene er forbundet av en hengebro. Brandval har postnummer 2219.

Brandval sokn utgjør den nordlige delen av Kongsvinger kommune, og består av Brandval kirke, Roverud kirke og Lundersæter kirke. Soknet og prestegjeldet ble utskilt fra Grue prestegjeld den 13. desember 1863 og tilhører i dag Solør, Vinger og Odal prosti. Prestegården ligger på Roverud, én mil fra Brandval.

I 1837 ble Brandval en del av Grue formannskapsdistrikt. Brandval ble skilt ut som egen kommune i 1866. I 1941 ble en del av Grue med 68 innbyggere overført til Brandval. 1. januar 1964 ble Brandval, Kongsvinger og Vinger kommuner slått sammen til Kongsvinger kommune. Brandval kommune hadde ved sammenslåingen 4 384 innbyggere.

Den delen av Finnskogen som ligger i den forhenværende kommunen, kalles ofte Brandval Finnskog.

Referanser
----------

1. ↑  John Petter Collett (1987). «Kommunalt selvstyre i Grue 1837-1987». Grue kommune. s. 20.

Se også
-------

* Liste over ordførere i Brandval


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
En tegning fra 1880-årene som forestiller traktatsigneringen.
**Batmans traktat** (*Batman's treaty*) var et dokument undertegnet 6. juni 1835 av John Batman, en australsk landeier, forretningsmann og oppdager og en gruppe stammeledere fra Wurundjeri-folket. Traktaten omhandler kjøp av landområde i Port Phillip Bayområdet i nærheten av dagens Melbourne. Dokumentet ble kjent som «Batmans traktat» og er viktig som det eneste kjente eksempelet på at europeerne forhandlet direkte med de opprinnelige landeierne. Traktaten ble underkjent 26. august 1835 av Guvernøren av New South Wales Richard Bourke på grunnlag av at Wurundjeri-folket ikke hadde juridisk rett til landet, siden det var britisk krongods.

Referanser
----------

1. ↑  Richard Broome, ss10-14, *Aboriginal Victorians: A History Since 1800*, Allen & Unwin, 2005, ISBN 1741145694, ISBN 9781741145694
2. ↑  National Archives of Australia, *Governor Bourke's Proclamation 1835 (UK) Arkivert 25. juli 2008 hos Wayback Machine.* Besøkt 3. november 2008

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | (en) Batman's Treaty – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden |

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | (en) Governor Bourke's Proclamation, 26 August 1835 – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden |
**Jakov Anufriyevisj Rylskij** russisk: **Яков Анйфриевич Рыльский** (født 25. oktober 1928 i Aleksandrovka i nåværende Kasakhstan, død 9. desember 1999 i Moskva) var en sovjetisk fekter som deltok i de olympiske leker 1956 i Melbourne, 1960 i Roma og 1964 i Tokyo.

Rylskij vant en olympisk bronsemedalje i fekting under Sommer-OL 1956 i Melbourne. Han var med på det sovjetiske laget som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i sabel bak Ungarn og Polen. De andre på laget Jevgenij Tjerepovskij, Lev Kuznetsov, David Tysjler og Leonid Bogdanov.

Åtte år senere, under Sommer-OL 1964 i Tokyo ble han olympisk mester i fekting, l lagkonkurransen i sabel.

OL-medaljer
-----------

* 1964 Japans flagg Tokyo - Gull **Gull** i fekting, sabel lagkonkurranse Sovjetunionens flagg Sovjetunionen
* 1956 Australias flagg Melbourne - Bronse Bronse i fekting, sabel lagkonkurranse Sovjetunionens flagg Sovjetunionen

Referanser
----------

1. ↑   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Рыльский Яков Ануфриевич, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jakov Rylskij – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Jakov Rylskij – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Jakov Rylskij – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
Kart over Sumatra-kysten. Farge indikerer styrke, mens stjerne markerer episenter.
**Jordskjelvet ved Sumatra i september 2007** var et jordskjelv som inntraff 12. september 2007 og målte om lag 7.9 på Richters skala. Episenteret var cirka 15 600 meter under bakken rundt 105 kilometer sørvest for Sumatra-kysten i Indonesia. Jordskjelvet var sterkere enn begge jordskjelvene som inntraff ved Sumatra i mars 2007 og et av de kraftigste siden jordskjelvet i Indiahavet 2004.

Historikk
---------

Jordskjelvet inntraff 11.10.26 UTC (06.10 lokal tid og 13.10 norsk tid) og varte i opptil flere minutter. Bygninger svaiet i den indonesiske hovedstaden Jakarta, mens det ble rapportert om kollapsede bygninger i byen Bengkulu omkring 100 kilometer fra episenteret. Kraftige rystelser rammet også Singapore og Malaysia, og i førstnevnte land ble det igangsatt evakuering av høyere bygninger. Da målinger viste at en tsunami var underveis, ble det sendt ut tsunami-varsel flere steder ved Indiahavet. En mindre tsunami traff den indonesiske byen Padang, og tsunami-varslene ble avblåst. 

Noen få timer etter det opprinnelige skjelvet ble Indonesia rammet av et etterskjelv målt til 6,6 på Richters skala, og et nytt tsunami-varsel ble sendt ut. Også dette ble senere avblåst.

Det ble rapportert om ni drepte og flere hundre skadede.

Referanser
----------

1. ↑  «Tsunamivarsel etter kraftig jordskjelv». Aftenposten. 12. september 2007. Besøkt 12. september 2007.
2. ↑  Indonesia raises total quake casualties (engelsk)

Se også
-------

* Liste over jordskjelv

Eksterne lenker
---------------

* (en) US Earthquake Center tracking report
* (en) NOAA
* (en) PTWC
* (en) *The Daily Telegraph* Arkivert 21. august 2019 hos Wayback Machine.
* (en) *The Guardian*
* (en) BBC
**Jordskjelvet i Tsjetsjenia 2008** var et jordskjelv som inntraff 11. oktober 2008 klokken 09.06.10 UTC i Tsjetsjenia i Russland. Jordskjelvet varte i over 40 sekunder og ble målt til 5,9 på Richters skala av seismologer i USA, mens det ble målt til 6,3 av seismologer i Strasbourg. Minst 13 personer, inkludert tre barn fra distriktene Gudermes, Sjalinskyj og Kurtsjalojevskij ble drept som følge av jordskjelvet og en rekke etterskjelv. I tillegg ble 116 personer skadet. Skjelvene kunne føles over hele det nordlige Kaukasus, inkludert i Armenia, Georgia og Aserbajdsjan.

Totalt inntraff en serie på 16 skjelv, alle målt til mellom 3 og 6 på Richters skala. Noen skjelv varte i over 30 sekunder. Flere bygninger ble ødelagt i to tsjetsjenske distrikter og 52 000 mennesker mistet strømmen i tre forskjellige distrikter. Kommunikasjonslinjer og veier i Tsjetsjenia ble også skadet.

500 familier i byen Kurtsjaloj trengte husly i form av telt og det lokale sykehuset i byen ble evakuert. I hovedstaden Groznyj ble en rekke vinduer knust, men skjelvet gjorde ellers lite skade.

Tsjetsjenias president Ramzan Kadyrov uttalte at: «vi har mottatt informasjon om skader fra flere distrikter... hvert eneste [offer] vil motta nødvendig hjelp og støtte».

Et kraftig etterskjelv målt til over 5 på Richters skala rammet regionen om lag 16 minutter etter det første skjelvet.

Referanser
----------

1. 1 2  «Death toll in Chechnya earthquake reaches 13». Xinhua. 12. oktober 2008. Besøkt 12. oktober 2008.
2. ↑  
«Deadly earthquake hits Chechnya». BBC. 11. oktober 2008. Besøkt 12. oktober 2008.
3. ↑  «Magnitude 5.8 - CAUCASUS REGION, RUSSIA». USGS. 11. oktober 2008. Besøkt 12. oktober 2008.
4. ↑  «Series of earthquakes hit Russia's south». RussiaToday. 11. oktober 2008. Arkivert fra originalen 14. oktober 2008. Besøkt 12. oktober 2008.
5. 1 2  
«Quake kills 13 in Russia's Chechnya region». Reuters. 12. oktober 2008. Besøkt 12. oktober 2008.
6. ↑  
«Chechnya Hit By Deadly Earthquake». Sky News. 11. oktober 2008. Arkivert fra originalen 22. mai 2011. Besøkt 12. oktober 2008.
7. ↑  «Magnitude 5.3 - CAUCASUS REGION, RUSSIA». USGS. 11. oktober 2008. Besøkt 12. oktober 2008.
Illustrasjon av jordskjelvenes utvikling og styrke målt i momentmagnitude, 24. og 25. august 2016.
**Jordskjelvet i Italia 2016** inntraff 24. august klokken 03.36 lokal tid i nærheten av Norcia, 75 km sørøst for Perugia. Hovedskjelvet var 10 km dypt og hadde en momentmagnitude på 6,2. 297 er bekreftet omkommet etter jordskjelvet.[] Området er et av de mest seismisk aktive i Italia, hvor den afrikanske og den eurasiske tektonikkplaten møtes. Dette det kraftigste jordskjelvet i L'Aquila i 2009. Hovedskjelvet ble fulgt av minst 40 kraftige skjelv.[]

Episenteret lå i regionen Latium, på grensen til regionene Umbria, Marche og Abruzzo. Særlig sterkt rammet ble landsbyene Accumoli og Amatrice. 

Skjelvet ble lagt merke til også på Balkan (Kroatia, Bosnia-Hercegovina og Serbia) og i Østerrike. Det medførte utbrudd av panikk i Roma og kunne merkes også i Napoli og Rimini.

Referanser
----------

1. ↑  Povoledo, Elisabetta (24. august 2016). «Powerful Earthquake in Italy Kills at Least 120 and Shatters Towns». *The New York Times*. ISSN 0362-4331. Besøkt 24. august 2016.
2. ↑  «Italy earthquake: Death toll rises to at least 120 - BBC News» **(engelsk)**. Besøkt 24. august 2016.
3. 1 2 3  «Italien: Tote und Verletzte bei Erdbeben in Latium | Juskis-Erdbebennews». *juskis-erdbebennews.de*. Arkivert fra originalen 25. august 2016. Besøkt 26. august 2016.
**«Å, så deilig det skal bli»** er en norsk sang som ble skrevet av Øystein Sunde og utgitt 11. november 2016 på Sundes musikkalbum *Bestefar*. Opptaket ble gjort i Rainbow Studio i Oslo i årene 2014-2016 med Jan Erik Kongshaug som lydtekniker.

Sunde spiller på sin Martin signaturgitar. Teksten handler om følelsen av å frigjøre seg fra mobiltelefon og sosiale medier, og i et radiointervju sa Sunde at teksten delvis er personlig. Han var innom et lignende tema i sangen «Jeg sprengte TV'n i går» fra albumet *Du må'kke komme her og komme her* (utgitt 1994). Teksten til «Å, så deilig det skal bli» er gjengitt i CD-heftet/omslaget til *Bestefar*.

Musikere og instrumenter
------------------------

* Øystein Sunde: vokal, akustisk gitar
* Øystein Fosshagen: mandolin
* Olaf Kamfjord: bass

Referanser
----------

1. 1 2  *Bestefar*– informasjon i CD-heftet
2. 1 2  Spinner Records – Medium: *Bestefar* – Øystein Sunde (2016)
3. ↑  CDON.com – Medium: Bestefar
4. ↑  NRK radio – *Salongen* fra 15. november 2016
5. ↑  NRK.no – Øystein Sunde får stjernegitar
**Valora Trade Norway AS** er en norsk leverandør/produsent av mat, sukkervarer, sjokolade og snacks. Selskapet har hovedkvarter i Røyken, og ble opprinnelig stiftet som **Charles Pettersen AS** i 1951, men ble senere oppkjøpt av sveitsiske **Valora Holding AG** og omdøpt til Valora Trade Norway AS.

Potetgull-merket Sørlandschips produseres av Valora Trade Norway. I tillegg importerer og distribuerer selskapet merker som Bahlsen (kjeks), Lindt (sjokolade), Tou Mølle (kornprodukter), Lutti (sukkervarer), Ritter Sport (sjokolade) og FRISK (mikropastiller). Selskapet har per 2007 43 ansatte og hadde 159 millioner kroner i omsetning i 2005.

Referanser
----------

1. ↑  «Nøkkeltall, Valora Trade AS». purehelp.no. 2005. Arkivert fra originalen 28. september 2007.  «Arkivert kopi». Archived from the original on 28. september 2007. Besøkt 6. april 2007. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Valora – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | HDS
 |
**Valnesfjord Idrettslag** (**VIL**) ble stiftet den 12.november i 1923. Idrettslaget holder til i Valnesfjord som ligger i Fauske kommune i Nordland fylke. Valnesfjord Idrettslag har til dagsdato (2019) rundt 460 aktive medlemmer.

Idrettslaget består av idretter i alle aldersgrupper, bl.a. fotball, håndball og langrenn. 

Valnesfjord Idrettslag holder årlig forskjellige arrangementer. Bl.a. Valnesfjord Rundt på ski er et årlig arrangement der alle kan delta å gå i skiløypen oppe ved Valnesfjord Helsesportssenter.

På høsten arrangeres det en fotballturnering kalt VIL Cup for miniputt på Valnesfjord Kunstgressbane.

Håndballen spilles i Valhall Arena, den nye hallen ved Valnesfjord Skole.

Bernt Østerkløft, som var den første deltakeren i vinter-OL fra Nordland, representerte Valnesfjord IL. Han ble nummer seks i kombinert i OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen.

Referanser
----------

1. ↑  *Norske skiløpere*. Oslo: Skiforlaget - Erling Ranheim. 1960. s. 312.
2. ↑  Helgeland Arbeiderblad: Mestvinnende i OL (9. februar 2006)
**«Änglamark»** er ei svensk vise, skrevet av Evert Taube. En innspilling med Sven-Bertil Taube, Gunnar Svenssons orkester ble utgitt på singlen Svenska ljud 6063 500 i 1971. B-siden var «Julius och Mariella».

«Änglamark» ble anvendt som ledemotivet til filmen *Äppelkriget* fra 1971. I sangteksten kritiseres forurensning, etter at Evert Taube i mange år hadde vært engasjert i miljøspørsmål.

Sven-Bertil Taubes versjon lå på Svensktoppen i perioden 27. februar-11. juni 1972, med en førsteplass som høyeste plassering.

Strofen *«låt sista älven som brusar i vår natur, brusa alltjämt mellan fjällar, gran och fur...»* er inspirert av Taubes engasjement for bevaring av Vindelälven, én av Sveriges siste uregulerte elver.

Nynorsk versjon
---------------

Hartvig Kiran har oversatt visa til nynorsk. Den nynorske tittelen er «Englemark».

### Innspilling

* Sølvi Wang. Utgitt på den doble LP-platen *Så lenge skuta kan gå* (Polydor 2672 051) i 1979.

Referanser
----------

1. ↑  Informasjon på Svensk mediedatabas
2. ↑  Palm, Anders; Stenström, Johan (red.) (1999): *Barnens svenska sångbok*, Bonnier, Stockholm ISBN 91-0-057050-8 (inb.)
3. ↑  Svensktoppen – *1972*
Moderne framstilling av valravn som et fabeldyr som er halvt fugl (ravn) og halvt rovdyr (ulv).  Tegning: Tsaag Valren, 2009 
**Valravn** er ifølge dansk folketro en mann som er blitt forvandlet til en ravn. Han kan bare befris fra trolldommen ved å drikke menneskeblod, selv om Anders Sørensen Vedel i folkevisen om Germand Gladensvend lar ordet beskrive et ondsinnet overnaturlig vesen i fugleham.

Førsteleddet *val-* er trolig beslektet med gammelhøytysk *walah* (som i Valland, vallak og Wales) og norrønt *valr* (= falk, egentlig «vælsk (dvs. fremmed, utenlandsk) fugl»). Derimot er det neppe en forvanskning eller omskrivning av førsteleddet i «varulv» og «varbjørn», der *var-* betyr «mann».

Fortellingene om valravnen er blant annet kjent fra to danske middelalderballader om riddere som blir omskapt til «den vilde ravn». Forestillingene er nært beslektet med den sør-skandinaviske troen på varulver. I andre fortellinger blir valravnen beskrevet som et fabeldyr som er halvt fugl (ofte en ravn) og halvt vilt dyr, som jakter etter spedbarnsblod på øde steder. I heraldikken er valravnen nettopp halvt ulv, halvt ørn. Den danske adelsslekten Ulfeldt brukte en rød valravn på hvit bunn i sitt slektsvåpen.

Annet
-----

Både Adam Oehlenschläger og Henrik Hertz har skrevet dikt med tittelen «Valravnen».

«Valravn» er også navn på et rockeband fra København. Det platedebuterte i 2007 og henter inspirasjon fra nordisk natur og musikktradisjon. Gruppa spiller også middelaldermusikk uten moderne instrumenter og elektronikk. Da kaller den seg Virelai.

Se også
-------

* Ravnefanen
* Hugin og Munin
* Griff, fabeldyr som krysning mellom ørn og løve

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  *Germand Gladensvend*, vers 5
3. ↑
4. ↑
5. ↑  «Slægten Ulfeldt», roskildehistorie.dk. Besøkt 7. mai 2013
6. ↑  Oehlenschläger: «Valravnen»
7. ↑  Hertz: «Valravnen»

Portal: Danmark
Brannslukking av General Slocum
**«General Slocum»** var et dampskip bygd i 1884. Det tok fyr og brant ned til vannlinja på East River i New York 15. juni 1904. Over 1 000 mennesker omkom i tragedien, i den verste katastrofen i New Yorks historie inntil angrepet på World Trade Center 11. september 2001.

Katastrofen
-----------

«General Slocum» gikk som sightseeingbåt rundt Manhattan i New York. 15. juni 1904 var båten leid av St. Mark's Evangelical Lutheran Church i byens tyske minoritetssamfunn Little Germany til deres årlige utflukt. Båten hadde over 1 300 passasjerer om bord – for det meste kvinner og barn. Den skulle seile opp East River til en piknik på Long Island.

Brannen starta i et lasterom forut rett etter at båten hadde satt seil. Båten hadde livbåter og livvester, men disse viste seg å være ubrukelige. Overlevende fortalte at livvestene var råtne og falt fra hverandre mellom hendene på dem. Livbåtene var surra fast og utilgjengelige. De færreste om bord kunne svømme. For øvrig gjorde den tidas festantrekk svømming til en umulighet.

Kapteinen, William Van Schaick, feilbedømte også situasjonen. I stedet for å sette skipet på grunn fortsatte han ferden. Han sa seinere at det var for ikke å sette bygninger på land i brann. Da båten kom til land på North Brother Island, var anslagsvis 1 021 passasjerer omkommet. Kapteinen og mannskapet kom ikke alvorlig til skade. På øya fantes det et infeksjonssykehus.

Etterspill
----------

Kapteinen, to offiserer og tre representanter for rederiet ble tiltalt etter katastrofen. Den eneste som ble dømt var Van Schaick, som tilbrakte tre og et halvt år i Sing Sing før han ble benådet. Rederiet Knickerbocker Steamship Company betalte en mindre bot, til tross for avsløringer om at de hadde forfalska inspeksjonsrapporter.

Restene av «General Slocum» ble ombygd til lastepram. Den sank under en storm i 1911. Ulykken satte fart i innføringen av føderale reguleringer av sikkerhetsutstyret på passasjerskip. Den 15. juni 1905 ble det innvia et minnesmerke over ulykken. Ved seremonien deltok også Adella Liebenow (Wotherspoon), den yngste overlevende.

Katastrofen ramma New Yorks tyske minoritet med stor tyngde, og innen ett år hadde Little Germany opphørt å eksistere som organisert minoritetssamfunn. 

Ulykken havna snart i skyggen av brannen i Triangle Shirtwaist-fabrikken i 1911 og forliset av «Titanic» i 1912.[]

Den 26. januar 2004 døde Adella Liebenow Wotherspoon, den siste overlevende av forliset. Det finnes to minnesmerker over ulykken, ett i Tompkins Square Park på Manhattan og ett på Lutheran All Faiths Cemetery i Middle Village i Queens.

Referanser
----------

1. 1 2
2. 1 2  Karen Lamberton. «Rikers Island’s Unsung Heroes of the 1904 Gen. Slocum Disaster». New York Correction History Society.

Litteratur
----------

* *Ship Ablaze : The Tragedy of the Steamboat General Slocum* **(engelska)**. New York: Broadway Books. 2003. ISBN 0-7679-0905-4.

Kilder
------

* Smithsonian: A Spectacle of Horror – The Burning of the General Slocum *(publisert 21. februar 2012)* Besøkt 20. oktober 2018
DS «Hohentwiel»
**DS «Hohentwiel»** er et veteranskip som trafikkerer Bodensee.

DS Hohentwiel er en hjuldamper (tysk: Schaufelraddampfer) som ble bygget for det kongelige württembergske statsjernbaneselskap i 1912-13, og satt i trafikk på Bodensjøen. Skipet er oppkalt etter en markant fjelltopp ved byen Singen – ordet «twiel» er gammeltysk for berg og navnet betyr altså høyt fjell. Det meste av byggearbeidet skjedde i Zürich og skipets deler ble fraktet med jernbane og jernbaneferger til den tyske byen Friedrichshafen der skipet ble bygget ferdig.

Stabelavløpningen fant sted 11. januar 1913 og DS Hohentwiel ble umiddelbart satt i trafikk på langs av sjøen – fra Bregenz i Østerrike vestover til Konstanz i Tyskland. Sammen med søsterskipet DS Friedrichshafen som var bygget noen år tidligere, var DS Hohentwiel det største og flotteste passasjerskip på Bodensjøen. Det var vakkert innredet og rederiets flaggskip i en årrekke. Det ble også brukt til spesielle anledninger, blant annet feiret luftskipkonstruktøren Ferdinand Graf von Zeppelin sin 75-årsdag om bord.

Mot slutten av annen verdenskrig var det omfattende bombeangrep mot de tyske byene ved Bodensjøen og DS Friedrichshafen ble totaltskadd. Men DS Hohentwiel slapp unna og kunne fortsette i trafikk da krigen var slutt. Men utover på nittenfemtitallet ble skipet – i likhet med andre dampskip – erstattet med mer moderne dieseldrevne skip og «degradert» til erstatningsskip. I 1962 var det definitivt slutt da den nybygde MS München ble satt inn i stedet.

Men det er mange som kan bruke gamle skip til andre formål og allerede året etter ble DS Hohentwiel kjøpt av Bregenz seilforening og brukt som flytende klubbhus i tyve år. Foreningen holdt ikke klubbhuset i like god stand som seilbåtene sine, og på 1980-tallet var forfallet kommet langt. Men nok en gang ble skipet reddet – denne gangen var det foreningen Internationales Bodenseeschifffahrtsmuseum som kjøpte det. Foreningen har over 2000 medlemmer i tre-lands-hjørnet og ved hjelp av gaver og dugnadsinnsats fra medlemmene, maktet de å bringe DS Hohentwiel tilbake til sin fordums prakt. Egentlig er det ikke tale om restaurering for det var lite gammelt som kunne brukes. Takket være gamle tegninger og fotografier av skipet (og søsterskipet) ble hele overbygningen bygget opp igjen og skipet fremstår i dag som nytt. Sin andre jomfrutur hadde DS Hohentwiel 17. mai 1990 og siden har «die Köningin vom Bodensee» (dronningen av Bodensjøen), seilt utallige turer hver eneste sommer.

Kilder
------

* *Dampskibsposten* nr. 101
*
Soldater fra de nederlandske, franske, tyske og amerikanske tropper iakttar en italiensk æresgarde da SFOR avløste IFOR 20. desember 1996
**SFOR** (**Stabilization Force**, kyrillisk alfabet: **СФОР**) var en NATO-ledet fredsbevarende styrke som ble satt inn i Bosnia-Hercegovina etter krigen i Bosnia for å observere at partene etterkom Dayton-avtalen. Operasjonen hadde kodenavn *Joint Guard*, og varte fra 21. desember 1996 til 19. juni 1998. SFORs hovedkvarter lå i Sarajevo og ble ledet av en amerikansk general.

Som fastlagt i FNs sikkerhetsråds resolusjon 1088 avløste SFOR IFOR (*Implementation Force*) (begge var NATO-styrker). SFOR ble selv erstattet 2. desember 2004 av fredsbevarende styrker under ledelse av EU, EUFOR (*European Union Force in Bosnia and Herzegovina*). 

Ved oppstart besto SFOR av ca. 32 000 soldater og annet personell. Dette ble redusert til ca. 12 000 mot slutten av 2002 og ca. 7000 i forkant av EUFORs overtakelse i 2004. Totalt tjenestegjorde 3650 norske soldater i SFOR.

En liten gruppe amerikanske tropper fortsatte involveringen i en begrenset kapasitet for å finne bosniske og serbiske krigsforbrytere.

Land som sendte tropper
-----------------------

Land innen NATO som bidro til SFOR: 
Belgia, Bulgaria, Canada, Den tsjekkiske republikk, Danmark, Frankrike, Luxembourg, Tyskland, Hellas, Island, Italia, Nederland, Norge, Polen, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spania, Tyrkia, Storbritannia, Ungarn og USA.

Land utenfor NATO som bidro til SFOR: 
Albania, Argentina, Chile, Estland, Finland, Irland, Latvia, Litauen, Marokko, Russland, Sverige og Østerrike.

Land som bidro via en avtale med Storbritannia:
Australia og New Zealand.

Referanser
----------

1. ↑  : "SFOR history"
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 7. november 2007. Besøkt 3. november 2007. : "Norsk deltagelse i internasjonale fredsoperasjoner"

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) SFOR – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** NKC
 |
«Bank i bordet» Tegning: Audun Gjerdi, 2014 
**Bank i bordet** er et uttrykk som sies samtidig som man fysisk banker på noe av tre. Uttrykket følger gjerne i det man selv eller en annen person omtales som heldig eller i en positiv trend. Ifølge eldre overtro skulle bankingen på trevirke motvirke at onde makter snur hellet. Uttrykket benyttes for å ikke utfordre skjebnen.

I begrepets opprinnelig form var det tre som skulle berøres for guddommelig beskyttelse. Treet symboliserte korset eller kirkelig inventar av tre.

Bruk
----

Eksempelvis kan en bonde under slåttonnen si: «La oss håpe oppholdsværet holder seg, *bank i bordet*». I forbindelse med Rally Dakar 2012 uttalte Pål Anders Ullevålseter følgende før en av de lengre etappene: «Bank i bordet for at dette går min vei».

Man kan også banke i bordet dersom det har skjedd noe positivt - mot normalt (herunder en "trend"). For eksempel: "Hun ble ikke syk, bank i bordet." - her er det implisitt at mange har blitt syke i det siste.

Varianter
---------

Varianter av uttrykket finnes i en rekke land. På svensk sies «Ta i trä» mens det på dansk sies «Banker under bordet». I Storbritannia, Egypt, Irland, India og Australia, brukes uttrykket «touch wood!» tilsvarende, eller «knock on wood!», som er mer vanlig i USA.

Annet
-----

* «Bank i bordet» er en amerikansk film fra 1954, med Mai Zetterling og Danny Kaye, med originaltittel «*Knock on Wood*»

Referanser
----------

1. ↑  VG (11. januar 2012): *7.-plass for Ullevålseter*, hentet 24. februar 2012
2. ↑  filmweb.no: *Bank i bordet*, hentet 24. februar 2012
**Agenzia Nazionale Stampa Associata** (norsk oversettelse: *det nasjonale assosierte pressebyrået*), forkortet **ANSA**, er et italiensk nyhetsbyrå grunnlagt i 1945.

Om selskapet
------------

I januar 1945 møttes tre representanter fra ulike deler av den italienske motstandsbevegelsen for å diskutere mulighetene for å danne et felles nyhetsbyrå. De tre var Giuseppe Liverani, redaktør for magasinet *Il Popolo* (Folket), Primo Parrini fra magasinet *Avanti!*, og Amerigo Terenzi, direktør for *L'Unità*. De tre ønsket å dannet et samvirke av aviser, som ikke var kontrollert av myndigheter eller private selskaper.

Den allierte okkupasjonsmakten støttet planene, og raskt ble det etablert et hovedkvarter i Moretto-gaten i Roma. ANSAs første utgivelse kom ut 15. januar 1945, i form av et nyhetsbrev som ble delt ut i Roma.

ANSA er et samvirke med 36 medlemmer, blant dem de fleste store italienske avisene. Byrået samler og sender ut informasjon og nyheter fra Italia og verden ellers. ANSA har 19 filialer i Italia og 73 kontorer over hele verden. Hovedkontoret ligger i Via della Dataria 94 i Roma. ANSA sender ut over 3700 nyhetsmeldinger, 1700 fotografier og 60 videoer daglig til italiensk media. Byrået produserer også nyheter på engelsk, spansk, tysk, portugisisk og arabisk.

Referanser
----------

1. ↑  Leo J. Margolin (1945). *Paper Bullets*. New York: Frobin press. s. 36.
2. ↑  Carlo Gambalonga (29. oktober 2015). *Casa Ansa* **(italiensk)**. Centro di Documentazione Giornalistica.
3. ↑  «>>>ANSA/ Casa ANSA, telling 70 years of agency history - English». *ANSA.it* **(engelsk)**. 20. januar 2015. Besøkt 20. februar 2022.
4. ↑  «Where we are - Where we are». *ANSA.it* **(engelsk)**. 4. juli 2017. Besøkt 20. februar 2022.
5. ↑  «Our Numbers - ANSA Corporate». *www.ansa.it*. Besøkt 20. februar 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Constantin Christensen, nummer to fra venstre, med resten av mannskapet på Vingtor etter et tokt 2. mai. Med et par unntak var dette det samme mannskapet som mottok Krigskorset for et tokt til Norge senere samme måned.
Christensen mottok Krigskorset med sverd, Norges høyeste utmerkelse  Foto: KEN 
**Constantin Arnold Christensen** (født 14. september 1911, død 7. juni 1982) var en norsk kvartermester i Marinens flygevåpen, som deltok i kampene under andre verdenskrig. Han ble tildelt Krigskorset, Norges fremste utmerkelse, for sin innsats.

I etterkant av Telavåg-tragedien i april 1942 var flere av radiosenderne på Vestlandet, og gruppene som opererte dem, i en farefull situasjon. Kvartermester Christensen deltok som telegrafist i en redningsekspedisjon med Catalina-flyet «Vingtor», for å evakuere tre menn, en kvinne og et barn, som var i fare på grunn av operasjonen av en hemmelig radiosender. Toktet gikk til Staveneset i Sunnfjord for å hente ut agentene Ole Hoff Snefjellå og Eivind Viken. Operasjonen var ledet av kaptein Finn Lambrechts. Hele besetningen på ni mann, åtte nordmenn og den britiske løytnant John M. Turner, som deltok som kjentmann, ble i statsråd 19. juni 1942 hedret med Krigskorset med sverd. Dette var de første tildelinger av Krigskorset til norske militære. Kvartermester Constantin Christensen og de øvrige norske medlemmer av besetningen fikk sine utmerkelser overrakt av kong Haakon i London 3. juni 1942.

Referanser
----------

1. ↑  *Usynlige soldater*, Oslo: Aschehoug, 1990, s. 134–136.
2. ↑  Dag Christensen: *Hemmelig agent i Norge*, Oslo: Hjemmets bokforlag, 1987, s. 79–80.
3. ↑  Erik Gjems-Onstad (red.): *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, Oslo: Grøndahl Dreyer, 1995, s. 54.
4. ↑  Asbjørn Barlaup: «På vingene for Norge», *Verdens Gang*, 8. februar 1947, s. 11.

Portal: Andre verdenskrig
**Agent Smith** er navnet på en figur fra filmene The Matrix, Matrix Reloaded og Matrix Revolutions. Rollefiguren er spilt av skuespiller Hugo Weaving. Kampen mellom Neo og Agent Smith blir hovedkonflikten i filmserien The Matrix. I 2008 ble Agent Smith kåret av Empire (magasin) som en av*The 100 Greatest Movie Characters of All Time*

Smith begynte som en Agent, et Kunstig intelligensprogram i Matrix, programmert til å holde orden i systemet ved å drepe alle som kan lage ubalanse til den simulerte virkeligheten.

Handling
--------

Smith begynte som en Agent, et AI-program i Matrix programmert til å holde orden i systemet ved å avslutte menneskelige simulasjoner som ville bringe ustabilitet til den simulerte virkeligheten. Han får også i oppdrag å bli kvitt eventuelle useriøse programmer, som ikke lenger tjener noen hensikt for Machine-kollektivet. For dette formål besitter Smith og hans med-agenter en rekke over-menneskelige egenskaper. Smith kan manifestere sin fysiske form ved å overskrive den simulerte kroppen til et menneske som er koblet inn i Matrixen. Han kan bevege seg fra kropp til kropp, og kan reformere seg selv hvis han blir "drept" (som bare dreper vertskroppen) og kan dukke opp praktisk talt hvor som helst. 

Smith kan overvinne begrensningene til tyngdekraften og menneske-kroppen, og gi ham hastighet og styrke tilstrekkelig til å unngå kuler, slå gjennom betong med bare hender og hoppe umulige avstander. Han og andre agenter bruker mørke-grønne forretningsdresser med matchende slips, hvite skjorter og solbriller med rektangulære linser. I den første filmen er Smith bevæpnet med en Desert Eagle, som er standard for samtlige agenter i Matrix. På slutten av den første filmen ser det ut til at Smith har blitt slettet av Neo. Men i oppfølgerne blir Smith imidlertid avslørt for å ha blitt knyttet til Neo, noe som gjorde at han kunne motstå å bli sendt til maskinens mainframe, hvor alle foreldede eller feil-fungerende programmer blir slettet. 

Agent Smith er ikke lenger en ordentlig agent, og blir frigjort fra maskinenes kontroll. Smith får makten til å kopiere sin fysiske form til en hvilken som helst enhet i Matrixen ved å fase hånden hans inn i kroppen deres og spre en svart væske som forvandler dem til en kopi av ham selv. Dette resulterer i en stadig voksende hær av Smith, forbundet med en enkelt bevissthet. Smithn blir imidlertid frastøtt når han prøver å gjøre det samme med Morpheus og Neo. Smiths virkelige kraft kommer fra hans evne til å absorbere minner og krefter fra hans offer, både mennesker og programmer. Det kulminerer med at han tok over Oracle og kjempet mot Neo i det siste slaget i Matrix-serien. Neo lar seg overskrive under slaget, og gir dermed maskinene en mulighet til å slette Smith, og returnere Matrix og dens innbyggere til det normale.

Referanser
----------

1. ↑