Denne artikkelen **trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon**. Du kan forbedre denne artikkelen ved å legge inn referanser til gode kilder. Hvem som helst kan fjerne kildeløst materiale uten forvarsel, men den foretrukne tilnærmingen er i første omgang å markere de setningene/påstandene som trenger kildebelegg ved å tilføye *{{Trenger referanse|dato=2023-12}}* etter påstanden. *2020-04*

Kibbutz Kfar Masaryk
En **kibbutz** (hebraisk: קיבוץ, «samling» eller «gruppe») er et geografisk avgrenset samfunn i Israel, oppbygd etter kollektivistiske prinsipper. Den første kibbutz ble opprettet i 1910 som et landbrukskollektiv. Ved å kombinere sosialisme og sionisme ble små selvstyrte enkeltsamfunn etablert, basert på likhet og solidaritet med felles opprinnelse og felles religiøs tro som grunnlag. Opprettelsene av kollektivene har ført til store konflikter med de opprinnelige brukere (nomadene) og innbyggere i de områdene der de ble opprettet. I dag er det ca. 250 kibbutzer i Israel.

Opprinnelsen
------------

Tidlige jødiske bosettere i 1880-årene.
I 1880-årene var det en stor utvandring av jøder fra Russland.
I dette tiåret (1880–1890) emigrerte ca. 15 000 jøder hovedsakelig fra det sørlige Russland til Palestina.
Neste utvandringsbølge fant sted etter 1905-revolusjonen i Russland. De fleste emigrantene hadde en drøm om å etablere egne gårdsbruk, men områdene de emigrerte til var enten myrlendt (Galilea), steinete (dalsidene i Judea) eller nærmest ørken (Negev). Å etablere personlige gårdsbruk ble således ikke noe alternativ for emigrantene. Området de etablerte seg i var på den tid en del av det Det osmanske riket (dagens Tyrkia). I 1910 etablerte Joseph Baratz seg sammen med ni andre menn og to kvinner i det sørlige Galilea, i et område som da ble kalt for *Umm Juni*, nær en arabisk landsby *(Samach)*. Disse tolv unge menneskene som tidligere hadde arbeidet for eldre jødiske bosettere drenerte det myrlendte området og grunnla et eget samfunn som de kalte for «Degania». Samfunnet baserte seg på felles økonomi. Samfunnet var også sterkt religiøst sammenbundet, og hadde klare religiøse regler å forholde seg til.

De arbeidet hardt, problemene var store, og enkelte av de opprinnelige deltagerne ga opp og reiste til andre steder, men nye kom etterhvert til. I 1914 hadde Degania 50 medlemmer. Dette samfunnet er ansett som den første israelske kibbutz.

Fortsettelsen
-------------

Joseph Baratz og også andre av de opprinnelige deltagerne markedsførte Degania som et idealsamfunn, og etterhvert som immigrasjonen fra Russland fortsatte, ble nye samfunn etablert etter mønster fra Degania. Kravene til at alle skulle være like og formes i den samme religiøse tro og oppdragelse ble etterhvert så viktig at barna for eksempel ikke fikk sove sammen med sine egne foreldre.

Arealene som etterhvert ble ryddet og tatt i bruk var imidlertid i et nærmest lovløst område, og konfliktene med beduinene som tidligere brukte området, tilspisset seg. «Kibbutzerne» ble ansett som en slags okkupanter, og antisemittismen spredde seg også i resten av verden av den grunn. Det kom til alvorlige konflikter som toppet seg like etter 1. verdenskrig, og hver enkelt kibbutz opprettet væpnet vaktstyrke. I perioden 1919–1920 er det antatt at ca. 15 000 jøder ble drept i Palestina. Etter 1920 hadde Storbritannia et administrativt mandat over Palestina og Jordan (palestinamandatet), og lovløsheten avtok. Etableringen av kibbutzer skjøt fart, og de ble også større og med flere medlemmer. Kibbutzene var heller ikke lenger rene landbrukskollektiv, og industri ble etablert etter det samme økonomiske prinsipp. I 1927 hadde kibbutzbefolkningen tilsammen ca. 4 000 medlemmer. Etter 2. verdenskrig var den økt til ca. 25 000 (ca. 5% av den jødiske befolkningen). Etter at staten Israel ble opprettet i 1948 kom det en ny strøm av jøder fra Russland, og på det meste var nærmere 7% av befolkningen i Israel kibbutzer.

Statistisk utvikling
--------------------

| År | Befolkning | Antall kibbutzer |
| --- | --- | --- |
| 1910 | 10 | 1 |
| 1920 | 805 | 12 |
| 1930 | 3,900 | 29 |
| 1940 | 26,554 | 82 |
| 1950 | 66,708 | 214 |
| 1960 | 77,950 | 229 |
| 1970 | 85,110 | 229 |
| 1980 | 111,200 | 255 |
| 1990 | 125,100 | 270 |
| 2001 | 115,500 | 267 |
|

I 2006 var befolkningen i kibbutzene på vikende front, og den opprinnelige kollektivistiske økonomien erstattes delvis av markedsøkonomi. Fra 1960-årene startet en med å utvikle andre inntektskilder enn landbruk. Dagens viktigste næringsgrunnlag er industri. Virksomheten inkluderer over 300 bedrifter som er ansvarlig for mer enn ti prosent av industriproduksjonen i Israel og som i 2007 hadde en omsetning på cirka 45 milliarder kroner.

Se også
-------

* Alumot
* Dan
* Gevat
* Kfar HaNassi
* Netafim

Referanser
----------

1. ↑  «Kibbutz»[*død lenke*], *Bokmålsordboka*

Eksterne lenker
---------------

* (he) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kibbutzim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Israels flagg Emner om Israel |
| --- |
| Historie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Hoved | 
* Oldtid
* Jødisk historie
* Persisk styre
* Romerriket
* Jødeopprørene
* Det bysantiske riket
* Umajjadene
* Abbasidene
* Fatimidene
* Korstogene
* Korsfarerstater
* Ajjubidene
* Mongolske invasjoner
* Mamelukkene
* Osmanerne
* Sionisme
* Innvandring
* Britisk mandat
* Palestinamandatet
* Balfourerklæringen i 1917
* Haganah
* Opprør mot britisk styre (1945–1948)
* FNs delingsplan for Palestina (1948)
* Selvstendighetserklæringen
* 1949: Staten Israel
* Suezkrisen
* Camp David-avtalen
* Den egyptisk-israelske fredsavtalen
* Gulfkrigen
* Oslo-avtalen
* 1996 – I dag

 |
| Konflikt | 

|  |  |
| --- | --- |
| Israelsk-arabisk | 
* Arabisk-israelsk krig 1948
* Suezkrisen
* Seksdagerskrigen
* Israels okkuperte områder
* Utmattelseskrigen
* Jom kippur-krigen
* Invasjon av Sør-Libanon 1978
* Invasjon av Libanon 1982
* Libanon-krigen 2006
* Fredsavtaler (med Egypt
* med Jordan)

 |
| Israelsk-palestinsk | 
* Nakba
* Tostatsløsningen
* Israelske bosetninger
* Første intifada
* Andre intifada
* Gazakrigen 2008–2009
* Bordingen av Gaza-konvoien i 2010
* Gazakrigen 2014
* Militær konflikt 2021
* Hamas-angrep 2023
* Barriere på Vestbredden
* Palestinske territorier
* Blokaden av Gazastripen
* Vestbredden og Gazastripens politiske status
* Gazastripens kamptunnelsystem

 |

 |

 |
| Geografi | 
* Byer (Jerusalem
* Tel Aviv
* Haifa)
* Distrikter
* Fjell

 |
| Politikk | 

|  |  |
| --- | --- |
| Myndighet | 
* Nasjonalforsamling
* Statsminister (Liste)
* President
* Politiske partier

 |
| Rettsvesen | 
* Loven om tilbakevending
* Jerusalem-loven

 |

 |
| Sikkerhet | 
* Militærvesen
* Kriger siden 1948
* Mossad

 |
| Næringsliv | 
* Økonomi
* Bankvesen

 |
| Kultur og samfunn | 

|  |
| --- |
| 
* Religion
* Utdanning (Universiteter og høyskoler)
* Flagg
* Riksvåpen
* Kibbutz
* Hebraisk
* Arabisk
* Litteratur
* Sport

 |
| Demografi | 
* Jøder
* Israelere (Arabere
* Jøder)

 |

 |
| Utenrikspolitikk | 
* Israel og Norge
* Oslo-avtalen 1
* Oslo-avtalen 2

 |
| Relaterte artikler | 
* Israels land

 |
| 
* **Portal**
* **Kategori**

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |