**Americium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Am** og atomnummer 95.

Historie
--------

Americium ble oppdaget i 1944 av Glenn T. Seaborg, Leon O. Morgan, Ralph A. James, og Albert Ghiorso ved University of Chicago, USA. De fremstilte isotopen 241**Am** ved å utsette 239**Pu** (plutonium) for nøytron-bombardement i en kjernereaktor. Dette skapte 240**Pu** og 241**Pu** som ble nedbrutt til 241**Am**:

{\displaystyle \mathrm {^{239}\_{\ 94}Pu\ {\xrightarrow {(n,\gamma )}}\ \_{\ 94}^{240}Pu\ {\xrightarrow {(n,\gamma )}}\ \_{\ 94}^{241}Pu\ {\xrightarrow[{14,35\ a}]{\beta ^{-}}}\ \_{\ 95}^{241}Am\ (\ {\xrightarrow[{432,2\ a}]{\alpha }}\ \_{\ 93}^{237}Np)} }
Americium er oppkalt etter kontinentet Amerika og var det fjerde transurane grunnstoffet som ble oppdaget.

Americiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Americium er et radioaktivt sølvhvitt skinnende metall som tilhører aktinoidene. Det oksiderer langsomt i tørr luft og er mer formbart enn uran og plutonium. Alfastrålingen er omkring 3 ganger sterkere enn fra radium, og i gram-mengder avgir det også sterk gammastråling. Med en kritisk masse på 60 kg er det teoretisk mulig å bruke stoffet i fisjonsreaktorer eller kjernefysiske våpen, men andre stoffer med lavere kritisk masse er lettere tilgjengelig (plutonium og uranisotoper). Styret i Det internasjonale atomenergibyrået vedtok i 1999 at americium skulle omfattes av ikke-spredningsavtalen.

### Isotoper

Americium har ingen stabile isotoper. Hittil er 19 isotoper kjent, og de mest stabile av disse er 243**Am** med halveringstid 7 370 år, 241**Am** med halveringstid 432,2 år, og 242m1**Am** med halveringstid 141 år. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 3 døgn, og de fleste kortere enn 1 time. Kjernene til isotopene 241**Am**, 243**Am** og 242m1**Am** kan spaltes spontant (uten ytre påvirkning).

CAS-nummer: 7440-35-9

Forekomst
---------

Americium finnes ikke i naturen, men fremstilles kunstig ved nøytron-bombardement av plutonium. Årsproduksjonen på verdensbasis er ukjent.

Anvendelse
----------

Den radioaktive isotopen 241**Am** brukes for å måle glassruters tykkelse, og som strålekilde i røykvarslere.
En ionisk røykvarsler består av en radioaktiv kilde som ligger inne i et ionekammer. Siden strålingen ioniserer luften i kammeret, blir det generert elektrisk strøm. Hvis røykpartikler kommer inn i kammeret, reduseres strømmen og alarmen går. Til røykvarslere brukes strålekilder som sender ut alfapartikler (som regel 40 kBq 241**Am**), og det er derfor knapt noen målbar stråling på utsiden av varsleren.

Helsefare
---------

Americium i røykvarslere sender ut både alfa- og gammastråling, men utgjør en svært liten helserisiko. Alfastråling har kort rekkevidde, mens gammastrålingen er i dette tilfellet ubetydelig og relativt energisvak.

Referanser
----------

1. ↑  IAEA – Safeguards Statement for 2006 ((Avsnitt 5, artikkel 50)
2. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for americium Arkivert 28. mai 2008 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |