**Dagfinn Zwilgmeyer** (født 24. desember 1900 i Sauherad, død 3. april 1979 i Arendal) var en norsk sogneprest og salmedikter, og under andre verdenskrig biskop i NS-versjonen av statskirken til han etter jødedeportasjonene endret mening og trakk seg ut.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Dagfinn Zwilgmeyer ble født i Sauherad med foreldrene sogneprest Ludvig Daae Zwilgmeyer (1855–1910) og Annie Salvesen (1862–1936). 

Han giftet seg med Valdis Clemetsen i 1929. Han var bror av Ludvig Daae Zwilgmeyer, som også var salmedikter og prest, og nevø av barnebokforfatteren Dikken Zwilgmeyer.

### Prest

Zwilgmeyer ble cand.theol. i 1929, og fra 1931 til 1940 var han hjelpeprest i Hadsel. I 1939 ble han konstituert som sogneprest i Fana. Som medlem i Nasjonal Samling ble han i 1940 utnevnt til ordfører i Fana. 

Sammen med 26 andre prester skrev han under på det såkalte bolsjevikoppropet eller legionæroppropet i 1941, en kirkelig støtteerklæring etter initiativ av Gulbrand Lunde som skulle inspirere nordmenn til å la seg verve til Den norske legion og kjempe på tysk side i krigen mot Sovjetunionen.

### Biskop (NS)

I 1942 tok han over som biskop i Bjørgvin bispedømme, og senere Hamar bispedømme. Etter de rettelige biskoper nedla sine embeder i februar 1942, besatte NS stillingene som var blitt ledige. Dette skulle være personer som ikke ville utgjøre noen opposisjon internt.

Han var en av de NS-prestene som reagerte på deportasjonen av de norske jødene høsten 1942, og han meldte seg ut av Nasjonal Samling i protest våren 1943. I august samme år søkte han avskjed som biskop i Hamar, og dette ble innvilget i september.

### Etterkrigstiden

Zwilgmeyer ble under landssvikoppgjøret dømt til 3,5 års tvangsarbeid, fradømt retten til å arbeide som prest og inndragelse av 1.500 kr. Retten til å praktisere som prest fikk han etter hvert tilbake, men gjorde ikke bruk av den. Han arbeidet lenge som lektor i Arendal, Trondheim og Sarpsborg.

Hans bror Ludvig Zwilgmeyer var også biskop i NS-versjonen av statskirken under krigen.

### Salmedikter

I mellomkrigstiden gav Zwilgmeyer ut flere salmesamlinger. Under krigen var han engasjert av NS-myndighetene til å arbeide ut en ny norsk salmebok som var ment å avløse *Landstads reviderte salmebok* og *Nynorsk salmebok*.

1967 gav han ut *Norsk salmebok. Et utkast*. Dagfinn Zwilgmeyer er representert i *Norsk Salmebok* og *Norsk salmebok 2013* med en oversatt salme, *Tårnhøye bølger går* (nr. 461), oversatt 1958/1967, og med melodi av Egil Hovland.

Bibliografi
-----------

* *Påskelilje*. Dikte, Bergen 1923
* *Regnbuen*. Salmer, 1933
* *Solsangen*. Salmer, 1935
* *Norrøne og nye salmer*, 1936
* *Luther som salmedikter*, i Ki&K 1936, s. 162–183
* *Systematisk fortegnelse over samtlige Luthers salmer*, i NTT 1938, s. 136–148
* *Petterdikt*. Første ring: Vesterålen, Stokmarknes 1938 (2. utvida utg. *Nordlandssanger. I herr Petters fotefar*, 1941, 3. utg. *De høye luers land*, Trondheim 1960)
* *Fager er lien. Salmer fra det skjulte Norge*, Bergen 1939
* *Den norske salme. Et forsøk på en bestemmelse ut fra Landstads reviderte salmebok*, 1942
* *Til landets prester. Noen ord til alvorlig ettertanke*, 1942 (nynorsk utg. s.å.)
* *Vår under sneen*. Nye salmer, Arendal 1950
* *Under korset vil jeg stanse*. Et utvalg salmer, 1958
* *Vår Gud han er så fast en borg*. Utkast til nye oversettelser og gjendiktninger av gamle kjernesalmer, 1962
* *Og så var det evigheten*. Dikt, 1963
* *Her er min ild*, 1964
* *Underveis*, 1965
* *Norsk salmebok*. Et utkast, 1967
* *Gullharpen*. Ny gjendiktning av Salmenes bok, 1973
* *Dikt og salmer*, (posthumt) 1980

Litteratur
----------

* Hallgeir Elstad i *Norsk biografisk leksikon*
* Harald Olsen: *Salmer fra Sørlandet* (2015)
* Bjørnar Storeng Ones: *En god nordmann? - Et utvalg NS-presters ideologi og praksis*, Masteroppgave 2016, Universitetet i Oslo.
* Geir Thorsdal: *Quislings biskoper* (2017)

Referanser
----------

1. ↑  Øystein Sørensen: «NS-regimet og jødene», *Historie og moral* (s. 88), Dreyers forlag, ISBN 978-82-8265-533-0
2. ↑  Bjørnar Storeng Ones: *En god nordmann?* (s. 21), masteroppgave UiO 2016
3. ↑  Disse stillingene ble fylt av Peder Blessing Dahle, Ole Johan Kvasnes, Hans Olav Hagen, Lars Frøyland, Georg Falck-Hansen, Einar Lothe, Dagfinn Zwilgmeyer, Ludvig Zwilgmeyer, Jørgen Sivertsen, Sigurd Haga og Andreas Olay. Jfr. Bjørnar Storeng Ones: *En god nordmann? - Et utvalg NS-presters ideologi og praksis*, masteroppgave 2016, Universitetet i Oslo, s. 17
4. ↑  «Indre Akershus Blad 1946.11.19». Aurskog-Høland. s. 1.
5. ↑  Elstad, Hallgeir: «Dagfinn Zwilgmeyer» i *Norsk biografisk leksikon* på snl.no. Hentet 21. februar 2022 fra

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF
 |