| Artikkelen inngår i serien om
**Samfunnsøkonomi** |
| --- |
| Samfunnsøkonomi |
| **Generelle kategorier** |
| Mikroøkonomi  **·** Makroøkonomi  Økonomisk idehistorie  Heterodoks økonomi |
| **Metoder** |
| Matematikk  **·** Statistikk  Økonometri  Spillteori  **·** Eksperimenter |
| **Emner** |
| Monetær økonomi  Internasjonal økonomi  Finansiell økonomi  Offentlig økonomi  Helse  **·** Utdanning  **·** Velferd  Arbeidsmarked  **·** Demografi 
Jus og økonomi  Næringsøkonomi  Økonomisk historie  Utviklingsøkonomi  **·** Vekst 
Økonomiske systemer  Ressursøkonomi  Miljøøkonomi  Urban  **·** Rural |
| **Lister** |
| Tidsskrifter  Nobelprisvinnere  |

**Heterodoks økonomi** er en samlebetegnelse på tilnærmingsmåter til samfunnsøkonomi eller skoler innen økonomisk tenkning som står i motsetning til det som i økonomiske fagmiljøer omtales som den «ortodokse» skolen, der nyklassisk økonomi utgjør den faglige kjernen.

Begrepet heterodoks økonomi er et svært bredt begrep som spenner over mange innbyrdes motstridende idéretninger og tradisjoner, både tradisjoner som er politisk assosiert med venstresiden og høyresiden, og tradisjoner uten noen sterk politisk forankring i høyre–venstre-spekteret. Forskningstradisjoner som omfattes av begrepet kan være blant annet institusjonell økonomi, evolusjonær økonomi, postkeynesiansk økonomi, grønn økonomi (også kalt økologisk økonomi), feministisk økonomi og den østerrikske skole. Sosialistisk økonomi og marxistisk økonomi, som var det dominerende økonomiske paradigmet i deler av verden tidligere, regnes i en vestlig og moderne vitenskapelig kontekst som heterodokse. Noen av retningene har fellestrekk og er overlappende, slik som økologisk/grønn og feministisk økonomi, mens andre, slik som den den mer markedsliberalt orienterte østerrikske skolen og marxistisk økonomi, står svært langt fra hverandre. Begrepet heterodoks økonomi er brukt av økonomer som oppfatter at deres tradisjoner i hovedtrekk ikke har fått innpass i «mainstream»-økonomien. Det er likevel ikke alltid skarpe grenser mellom heterodoks og ortodoks økonomi, og fagfelt som f.eks. økologisk og feministisk økonomi har fått økende innpass på en del økonomiske institutter siden slutten av 1900-tallet. Flere heterodokse økonomiske tenkere har vunnet nobelpriser i økonomi; eksempler er den østerrikske økonomen Friedrich Hayek og den feministiske økonomen Amartya Sen.

Ved flere universiteter og handelshøyskoler finnes det egne institutter for heterodoks økonomi, eller for retninger innen heterodoks økonomi, eksempelvis Senter for økologisk økonomi og etikk ved Nord universitet og Institut für Institutionelle und Heterodoxe Ökonomie ved Wirtschaftsuniversität Wien. Det er også mange forskere både ved mer generelle økonomiske og andre samfunnsvitenskapelige institutter som arbeider med fagfelt og problemstillinger som i større eller mindre grad regnes til paraplygruppen heterodoks økonomi.

Litteratur
----------

* Tone Smith, Ebba Boye og Bent Arne Sæther (red.), *Økonomisk tenkning: bidrag til mangfold i økonomifaget*, Solum, 2021, ISBN 9788256026333

Se også
-------

* Politisk økonomi

Eksterne lenker
---------------

* Association for Heterodox Economics

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |