**Utropstegn** er et skrifttegn som brukes for å markere avslutning på utrop og interjeksjoner, oppfordringer og ønsker, samt setninger i imperativ. Sammen med spørsmålstegn og punktum utgjør utropstegn en gruppe av *store skilletegn*. Utropstegn har også en rekke spesialanvendelser innenfor for eksempel datateknologi og i matematikk.

Symbolet antas å komme fra det latinske ordet *io*, som er et gledesutrop, ved at man satte en liten *o* under en *i*. Alternativt er det bokstaven *i* for *io* som er satt over et punktum.

Bruk i norsk
------------

Utropstegn brukes tilsvarende punktum for å markere slutten på en setning. Tegnet marker et utrop, en befaling, et ønske, en hilsen. For lange oppfordringer kan en gjerne bruke punktum istedenfor utropstegn. I instruksjoner bruker en vanligvis ikke utropstegn.

* *Hei! Kom hit!*
* *Kommer du i januar, så ta med deg rester av julematen.*
* *La deigen stå natten over.*

Utropstegn kan også brukes inne i parentes midt inne i en setning, for å understreke et overraskende poeng:

* *Han skjøt elleve(!) ender.*

Når et utrop blir etterfulgt av et utsagnsverb, så skal utropstegnet komme før verbet:

* *Hei hvor det går! ropte Ola.*
* «*Hei hvor det går!» ropte Ola.*

Retoriske spørsmål kan avsluttes med utropstegn. Hvis noe som blir sagt er både et spørsmål og et utrop, kan en avslutte med et spørsmålstegn etterfulgt av et utropstegn:

* *Kan du tenke deg en bedre gave!*
* *Hva er det du driver med?!*

Bruk i andre språk
------------------

I spansk må en setning som avsluttes med utropstegn også innledes med et opp-ned utropstegn (¡, Unicode `U+00A1`). Det samme gjelder spørsmålstegn (¿, Unicode `U+00BF`):

* *¿Estás loco? ¡La mataste!* («Er du gal? Du drepte henne!»).

På spansk er det også regnet for alminnelig korrekt å kunne bruke et opp-ned utropstegn foran setningen, og et spørsmålstegn etter, `¡slik?`, men dette er ikke så vanlig i moderne spansk.

Bruk i datateknologi
--------------------

I ASCII-tegnsettet er utropstegn representert ved tegnkoden 33 (21 i heksadesimaler). Tilsvarende i Unicode er `U+0021`.

I HTML-kode brukes vinkelparenteser sammen med utropstegn og bindestreker for å identifisere en kommentar:

* *`<!-- Dette er en kommentar -->`*

I mange programmeringsspråk blir utropstegn også brukt som en not-operator. Eksempelvis vil *`!(true)`* bli evaluert til `false`.

Bruk i matematikk
-----------------

I matematikk er *n!*, kalt n-fakultet, en funksjon som beregner produktet av de naturlige tallene fra 1 til *n*. For eksempel er 3! = 1 x 2 x 3 = 6.

Bruk i sjakk
------------

I sjakk blir et godt trekk markert med et utropstegn, mens to utropstegn indikerer et veldig godt trekk:

* *d4 e6 !!*

Annen bruk
----------

Tegnet **ǃ**, som er helt likt utropstegnet, brukes i det internasjonale fonetiske alfabetet og khoisanspråkene som et skrifttegn som angir en alveolar klikkelyd. I Unicode er tegnet representert ved `U+01C3`.

I navnet til byen Westward Ho! i England, inngår utropstegnet fordi stedsnavnet er hentet direkte fra tittelen på Charles Kingsleys roman ved samme navn. I Canada finner man Saint-Louis-du-Ha! Ha!, med to utropstegn. Navnet har antageligvis opphav i en misforståelse.[]

Trafikkskilt nr.156 «Annen fare»
Utropstegn brukes ofte som symbol for fare eller i sammenhenger der en ønsker oppmerksomhet. Et velkjent eksempel er trafikkskiltet «Annen fare». Beskrivelse av årsaken til fare-varslingen er vanligvis gitt på et underskilt.

Alternativt kan en se brukt et tegn som er en blanding av et utropstegn og et spørsmålstegn (‽, Unicode `U+203D`), på engelsk kjent som «interrobang», men dette er ikke vanlig.

Litteratur
----------

* Finn-Erik Vinje (2009). *Skriveregler* (9. utg.). Oslo: Aschehoug. ISBN 978-82-03-33770-3.

Eksterne lenker
---------------

* Slik bruker du utropstegn hos Korrekturavdelingen.no
* Utropsteikn! (video) i *Eides språksjov* (8. mars 2017) hos NRK

| * v
* d
* r
Det latinske alfabetet |
| --- |
| Grunnbokstaver | 
* Aa
* Bb
* Cc
* Dd
* Ee
* Ff
* Gg
* Hh
* Ii
* Jj
* Kk
* Ll
* Mm
* Nn
* Oo
* Pp
* Qq
* Rr
* Ss
* Tt
* Uu
* Vv
* Ww
* Xx
* Yy
* Zz

 |
| Modifiserte bokstaver | 
* Áá
* Ââ
* Àà
* Ăă
* Ää
* Ǟǟ
* Ãã
* Ąą
* Ą̊ą̊
* Ⱥⱥ
* Ɓɓ
* Ḇḇ
* Ƀƀ
* Ƈƈ
* Ćć
* Ĉĉ
* Čč
* Çç
* Ċċ
* Ȼȼ
* Ɗɗ
* Ḓḓ
* Ďď
* Ḑḑ
* Đđ
* Ðð
* Ɖɖ
* Ḏḏ
* Éé
* Èè
* Êê
* Ěě
* Ëë
* ‌Ẽẽ
* Ęę
* Ėė
* Ẹẹ
* Ɇɇ
* Ƒƒ
* Ɠɠ
* Ḡḡ
* Ǵǵ
* Ĝĝ
* Ǧǧ
* Ğğ
* Ģģ
* Ǥǥ
* Ġġ
* Ĥĥ
* Ȟȟ
* Ḧḧ
* Ħħ
* ‌Ḥḥ
* İi/Iı
* Íí
* Ìì
* Îî
* Ïï
* Ĩĩ
* Įį
* Ịị
* Ɨɨ
* Ĵĵ
* J̌ǰ
* Ɉɉ
* Ƙƙ
* Ḱḱ
* Ǩǩ
* Ķķ
* Ĺĺ
* Ḽḽ
* Ľľ
* Ļļ
* Ḷḷ
* Łł
* Ƚƚ
* Ɫɫ
* Ⱡⱡ
* Ṃṃ
* Ŋŋ
* Ńń
* Ṋṋ
* Ňň
* Ṅṅ
* N̈n̈
* Ññ
* Ɲɲ
* Ņņ
* Ōō
* Ơơ
* Őő
* Óó
* Òò
* Ôô
* Ŏŏ
* Ȯȯ
* Ȱȱ
* Öö
* Õõ
* Ȭȭ
* Øø
* Ǫǫ
* Ọọ
* Ƥƥ
* Ᵽᵽ
* Ɽɽ
* Ŕŕ
* Řř
* Ŗŗ
* Ɍɍ
* Śś
* Ŝŝ
* Šš
* Şş
* Șș
* Ṣṣ
* Ťť
* Ṱṱ
* T̈ẗ
* Ţţ
* Țț
* Ŧŧ
* Ⱦⱦ
* Ūū
* Úú
* Ùù
* Ûû
* Ŭŭ
* Ưư
* Űű
* Üü
* Ųų
* Ůů
* Ũũ
* Ụụ
* Ʉʉ
* Ʋʋ
* Ṽṽ
* Ŵŵ
* Ƴƴ
* Ýý
* Ŷŷ
* Ÿÿ
* Ỹỹ
* Y̨y̨
* Ɏɏ
* Źź
* Ẑẑ
* Žž
* Żż
* Ƶƶ

 |
| Ligaturer | 
* Åå
* Ææ
* @
* ȸ
* &
* Ƕƕ
* Œœ
* Ȣȣ
* ȹ
* ß
* ᵺ

 |
| Uvanlige bokstaver | 
* Ɐɐ
* Ƃƃ
* Ƅƅ
* Ↄↄ
* Ƌƌ
* Ǝǝ
* Əə
* Ⅎⅎ
* Ƣƣ
* Ɣɣ
* Ⱶⱶ
* Ɩɩ
* ĸ
* Ɯɯ
* Ƞƞ
* ŉ
* Ɔɔ
* Ɵɵ
* Ƿƿ
* Ɋɋ
* ſ
* Ʃʃ
* Ʊʊ
* Ƨƨ
* Ƽƽ
* Ʌʌ
* Ȝȝ
* Ʒʒ
* Ǯǯ
* Þþ
* ʘ
* ǀ
* ǁ
* ǂ
* ǃ

 |
| Digrafer | 
* CHch
* C'Hc'h
* DZdz
* DŽdž
* GBgb
* GĦgħ
* Ĳĳ
* LJlj
* LLll
* ḶḶḷḷ
* L·ll·l
* LYly
* NJnj

 |
| Spesielle tegn | 
* ¶
* °
* !
* ?
* ;
* %
* \*
* "
* '
* ©
* ®
* ɔ:
* ฿
* ¢
* €
* ₭
* £
* ₦
* $
* ₩
* ¥

 |
| Diakritiske tegn | 
* ´
* ˝
* `
* ^
* ˇ
* ˘
* ¨
* ¨
* ¸
* ~
* ˛

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |