recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jutulsessen på kartet over AntarktisJutulsessenJutulsessenJutulsessen på kartet over Antarktis
Nordøstre del av Jutulsessen
**Jutulsessen** er et stort fjell Dronning Maud Land, beliggende 235 km fra kysten i Gjelsvikfjella i Fimbulheimen. Høyeste topp ligger 2 370 moh.

Jutulsessen har et stabilt innlandsklima med moderate temperaturer til Antarktis å være. Årlig middeltemperatur ligger rundt –25ºC og om sommeren kan temperaturen nå 0ºC. Minimumstemperaturen om vinteren kan nå –50ºC. Vind- og nedbørsnivået er moderat.

I Jutulsessen hekker både snøpetrell (*Pagodroma nivea*), antarktispetrell (*Thalassoica antarctica*) og sørjo (*Catharacta maccormicki*).

Området ble flyfotografert av den tyske antarktisekspedisjonen 1938–39 og kartlagt av Maudheimekspedisjonen 1949–52 og den norske antarktisekspedisjonen 1956–60. Den norske forskningsstasjonen Troll ble etablert i 1989 på 1 270 meters høyde i Jutulsessen.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Antarktis – Troll i miljøet – miljøet på Troll Arkivert 26. mars 2009 hos Wayback Machine.. Norsk Polarinstitutt. Besøkt 3. august 2015
2. 1 2  Jutulessen Mountain SCAR *Composite Gazetteer of Antarctica* (USA). Katalognr. 7289

Eksterne lenker
---------------

* Jutulsessen *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** GNIS **·** SCAR **·** Norsk polarinstitutt

 |
**Carl Fredrik Petlund** (født 27. september 1931 i Oslo) er en norsk lege. Han er kjent for sitt arbeid med lymfødem og regnes som en foregangsmann innen lymfødembehandling i Norge.

Petlund ble i 1956 cand.med. og ble i 1966 spesialist i fysikalsk medisin og rehabilitering. I årene 1976 til 1990 var Petlund ved avdeling for fysikalsk medisin ved Rikshospitalet.

Fra 1991 arbeidet Petlund som overlege ved  Norsk Lymfødemklinikk, som han i også var med å etablere. Petlund har engasjert seg for utbredelse av kjennskap til lymfødembehandling og har vært særlig aktiv i kursing av fysioterapeuter. Han har publisert artikler om lymfødem og har sammen med Arnfinn Engeset forfattet læreboken *Lymfødem: Klinikk og behandling*, som har kommet i flere utgaver. Petlund har vært leder for Norsk Forening for Fysikalsk medisin.

I 2010 ble Petlund utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for sin innsats innen lymfologi.

Bøker
-----

* Arnfinn Engeset og Carl Fredrik Petlund: *Lymfødem: Klinikk og behandling*, 1. utgave, Oslo: TANO, 1988; revidert utgave, Oslo: Gyldendal akademisk, 2000
* Carl Fredrik Petlund (red.): *Tekniske og ortopediske hjelpemidler for funksjonshemmede*, Oslo: Tanum, 1974
* Carl Fredrik Petlund: *Prevalence and invalidity from stroke in Aust-Agder county of Norway*, Oslo: Universitetsforlaget, 1970

Referanser
----------

1. ↑  «Lymfødem: Når de som bør vite, ikke vet..», *Dagens Medisin*, nr. 11, 2001.
2. 1 2 3  *Aftenposten*, 27. september 2001, s. 18.
3. ↑  *Aftenposten*, 27. september 2006, s. 12.
4. ↑  Utnevnelse til St. Olavs Orden, kongehuset.no, 16. juni 2010.
| Erobringen av Fort Bute |
| --- |
| Konflikt: den amerikanske uavhengighetskrigen |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 7. september 1779 |
| Sted | Manchac, Louisiana30°19'25"N 91°8'13"V |
| Resultat | Spania erobret Manchac |

 |
| Stridende parter |
| Spania | Storbritannia |
| Kommandanter og ledere |
| Bernardo de Gálvez | ukjent |
| Styrker |
| 900 regulære soldater, militsmenn og indianere | 27 regulære soldater |
| Tap |
| ingen | 27 tatt til fange |

| Den amerikanske uavhengighetskrigen |
| --- |
| Boston – Canada – New York og New Jersey – Saratoga – Philadelphia – Vestfronten – Sullivan-ekspedisjonen – Sørfronten – Marine |

| Gulfkystfelttoget |
| --- |
| Fort Bute – Baton Rouge – Fort Charlotte – St. Louis – Mobile – Pensacola |

**Erobringen av Fort Bute** signaliserte starten på spansk intervensjon i den amerikanske uavhengighetskrigen på Frankrikes og (nominelt) USAs side. Guvernøren i Louisiana samlet raskt en styrke av spanske soldater, akadisk milits og indianere og stormet og tok en liten britisk pionérutpost ved Manchac den 7. september 1779.

Karl III av Spania hadde erklært krig mot Storbritannia den 21. juli, og Gálvez hadde effektivt forberedt deretter. En orkan sveipet over Gálvez sin base i New Orleans den 15. august, og hans flåte sank, ødela hans forsyninger og ødela dermed alle eksisterende militære planer. Gálvez oppildnet koloniens støtte og innen 27. august hadde han satt av gårde over land mot britenes territorium i West Florida.

Spanjolene nådde Fort Bute på slutten av en morderisk elleve dagers marsj som reduserte deres hær med flere hundre menn. Den sjokkerte britiske garnisonen som ikke var klar over at krigen hadde brutt ut, overgav seg uten kamp.
Bombingen av Kronborg
 **Erobringen av Kronborg** var en beleiring og erobring av den danske festningen Kronborg under Karl X Gustavs andre danske krig. Festningen ble erobret den 6. september 1658.

Forløp
------

Rundt 400 mann med rundt 90 kanoner var garnisonen i Kronborgs festning da svenskene under Carl Gustaf Wrangel kom dit 16. august 1658.

Kronborg var et stor og firkantet, med høye tårn og bygd i granitt. Festningen som fremst var bygd for forsvar mot havet fungerte også mot landstyrker. Festningens store kanoner skjøt ut prosjektiler som gjorde store skader både på byen og de svenske soldatene. En stor brann brøt ut i byen Helsingør rett ved.

Svenskene som ikke ventet så stor motstand og innledet en beleiring av festningen. Litt grovere kanoner og mortarer ble sendt etter fra Landskrona og Malmö. De svenske soldatene begynte å bygge et batteri etter Erik Dahlbergs instruksjoner som samtidig hadde ansvaret for Beleiringen av København.

Fra svensk side beskjøt man Kronborg både dag og natt med de våpnene man hadde fått frem. Festningen ble langsomt forvandlet til ruiner. Den 6. september kapitulerte danskene etter en langvarig beleiring av festningen. Halvparten av de danske soldatene var da døde eller sårede.

For svenskene innebar beleiringen mye tapt verdifull tid, men de materielle gevinstene var store. I festningen fantes det mye våpen, 77 brukbare kanoner, over 37 tonn krutt og 1 000 tønner med proviant. I tillegg fikk svenskene kontroll over det viktige Øresund.

Portal: Danmark
**Eroll Lyngheim** (født 6. oktober 1949 i Ballangen) har studert økonomi og data og er bl.a lærebokforfatter.
Lyngheim var en av de første i Norge som utga bøker i praktisk bruk av data. Han var også kursleder og konsulent for mange bedrifter og organisasjoner som ønsket å begynne å bruke databaserte verktøy i sin virksomhet. 

Sammen med Jan Helge Lillebo utga han i 1984 *Tekstbehandling. Den nye kontorrevolusjonen*, som ble omtalt som «den eneste læreboka om elektronisk tekstbehandling som er skrevet så vel i Norge som i resten av Europa og USA.» Spesialutgaver av boka ble også gitt ut på KA-Skolen og Folkets Brevskole. *Terminaler og Basic* er utgitt på Datafagskolen KA (1986),sammen med universitetslektor Arvid Holme ved NTNU i Trondheim. *Praktisk Terminalarbeid* er utgitt i 1986 på Datafagskolen KA. *Markedsføring for AOF* er utgitt av AOF i 1987. 

Har vært ansatt som informasjonskonsulent i COMTEC A/S, som utviklet tekstbehandlingssystemer for det internasjonale markedet, og som informasjonssjef i utviklingsselskapet NTNU-Nord-Trøndelag fylkeskommune. Videre har han vært utviklingsjef i Datafagskolen og opplæringssjef i EB Scanword. På slutten av 1980-tallet og først på 1990-tallet drev han et kontor i finansrådgivning i Trondheim. Han har også drevet egen konsulentvirksomhet rettet mot internasjonale kunder. 

Han har også skrevet kurser og artikler innenfor data for bl.a. *Teknisk Ukeblad*, og om astronomi for *Arbeideravisa* i Trondheim, samt flere andre aviser. En serie på 15 artikler om generell astronomi er utgitt i *Arbeideravisa* i Trondheim i 1979 og 1980. Han har også skrevet flere rapporter fra internasjonale teknologi messer, for bl.a Teknisk Ukeblad.

Bokutgivelser
-------------

* Jan Helge Lillebo og Eroll Lyngheim: *Hjemmedatamaskinen – din nye utfordrer*, Oslo: Universitetsforlaget, 1984. ISBN 82-00-35431-8
* Jan Helge Lillebo og Eroll Lyngheim: *Tekstbehandling. Den nye kontorrevolusjonen* , Oslo: Universitetsforlaget, 1984. ISBN 82-00-35614-0. Også i nynorskutgave
* Jan Helge Lillebo og Eroll Lyngheim: *Grunnkurs i tekstbehandling*, Oslo: Universitetsforlaget, 1982. ISBN 82-00-28822-6

Referanser
----------

1. 1 2  *Fremover*, 6. oktober 2009, s. 6.
2. ↑  *Trønder-Avisa*, 27. september 2007, s. 47.
Hanshelleren i Flatanger, hvor flere av verdens hardeste klatreruter ligger
***Change*** er en sportsklatrerute i Flatanger i Trøndelag. Den ble førstebesteget av den tsjekkiske klatreren Adam Ondra i oktober 2012. Ondra graderte ruta 9b+, som den første rute i verden av denne vanskelighetsgraden.

*Change* var dermed ansett som verdens hardeste klatrerute, og bestigningen av ruta gjorde Flatanger og Hanshelleren for alvor kjent i den internasjonale klatreverdenen. Ikke lenge etter, i februar 2013 førstebesteg Ondra ruta *La Dura Dura* i Oliana, Spania, som også ble gitt graden 9b+, men som etter Ondras mening likevel var et lite hakk hardere. I 2017 fikk Hanshelleren tilbake statusen som klippen med verdens hardeste rute, da Ondra førstebesteg sitt langvarige prosjekt *Silence*, med grad 9c.

Den italienske klatreren Stefano Ghisolfi repeterte *Change* i september 2020, og bekreftet graden. I august 2022 fikk ruta sin andre repetisjon av den franske klatreren Sebastien Bouin. Han foreslår en nedgradering av *Change* til 9b/+, samtidig som han foreslår en oppgradering av naboruta *Move* til 9b+. Ondra førstebesteg *Move* i 2013 og graderte den 9b/+, og Bouin gjorde første repetisjon av ruta i 2019.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 20. juli 2018. Besøkt 10. september 2018.
3. ↑
4. ↑
5. ↑  *8a.nu*. Besøkt 25. august 2022.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
**Christian Clemmons** (født 28. februar 1995 i Pittsburgh i Pennsylvania er en parafriidrettsutøver fra USA, som konkurrerer i klassen T54. Dette er en av klassene for rullestolbrukere innen parafriidrett.

Bakgrunn
--------

Clemmons er født med ryggmargsbrokk (spina bifida), og begynte med parafriidrett i 2014. Han konkurrerer hovedsakelig innen sprintløp og mellomdistanseløp innen rullestolracing, men har også deltatt i Boston Marathon 2019, der han kom på 29.-plass.

Idrettskarriere
---------------

Han deltok i USA-mesterskapet i friidrett 2017, og fikk der bronse på 1500 meter, og han kom på fjerdeplass på 200 meter og femteplass på 400 meter. 

Under Boston Marathon 2019 kom han på 29.-plass i rullestolracing. Han deltok i friidrett under parapanamerikanske leker 2019, og kom der på fjerdeplass på 800 meter og femteplass på 1500 meter.

Referanser
----------

1. ↑  IPC - *Christian Clemmons*, besøkt 2. desember 2019.
2. ↑  United States Olympic & Paralympic Committee - *Christian Clemmons*, besøkt 2. desember 2019.
3. ↑  Lima 2019 - *Result - Men's 800m T54 Final* Arkivert 2. desember 2019 hos Wayback Machine. besøkt 2. desember 2019.
4. ↑  Lima 2019 - *Result - Men's 1500m T54 Final* Arkivert 10. desember 2019 hos Wayback Machine. besøkt 2. esember 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Profil hos IPC
* (en) Profil hos United States Olympic & Paralympic Committee
* (en) Profil hos Parapanamerikanske leker 2019 Arkivert 2. desember 2019 hos Wayback Machine.
Utsikt over Hemfjärden i Hjälmaren fra Örebro.
**Hjälmaren** er Sveriges fjerde største innsjø med et areal på 484 km². Den ligger i Svealand, i landskapene Västmanland, Södermanland og Närke.

Generelt
--------

Hjälmaren er en grunn, næringsrik innsjø. På sitt dypeste er den 22 meter, og gjennomsnittsdybden er 6,1 meter. Innsjøen har avløp til Eskilstunaån til Mälaren. Gjennom Hjälmare kanal er det båtforbindelse med Mälaren. Den største øya i Hjälmaren er Vinön. De største tilførselselvene er Svartån og Kvismare kanal, begge fra vest. Det største tettstedet ved innsjøen er Örebro i vest.

På 1880-tallet ble Hjälmaren senket med 1,9 meter, og 190 km² land ble tørrlagt. Mye av dette hadde imiderltid vært våtmark, og ikke blitt regnet som en del av Hjälmarens vannflate.

Se også
-------

* Liste over innsjøer i Skandinavia

Litteratur
----------

* Lars Håkanson, *Hjälmaren. En naturgeografisk beskrivning*, Solna: Statens Naturvårdsverk, 1978.

Portal: Sverige

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** LIBRIS **·** GeoNames
 |
**Shakeb Syed** (født 1981) er en norsk økonom, tidligere makroanalytiker i Handelsbanken. Syed kommenterer jevnlig om makroøkonomiske spørsmål for *Dagens Næringsliv* og andre riksmedier. Syed ble sjeføkonom hos Handelsbanken Capital Markets som 24-åring. 2011 ble Syed sjeføkonom og leder for makroavdelingen i Argo Securities. I 2017 forlot han sin stilling som sjefsøkonom hos Sparebank 1 Markets til fordel for stillingen som porteføljeforvalter i DNB Asset Management.

Han er oppvokst på Lindeberg i Oslo, har studert økonomi ved Handelshøyskolen BI og *advanced econometrics* ved London School of Economics. Syed har foreldre fra Pakistan, og i 2011 ble han omtalt som en av *morgendagens ledere* sammen med andre flerkulturelle talenter i tidsskriftet *Kapital*.

Referanser
----------

1. ↑   www.skattesjekk.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «NA24; Pakistansk wonderboy blir sjeføkonom». Arkivert fra originalen 20. august 2011. Besøkt 4. mars 2012.
3. 1 2  Kapital (2011). «Morgendagens ledere:  Flerkulturelle og toppskolerte». *Kapital*. 41 (15): 74.  Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)
4. ↑  Aarø, John Thomas (11. april 2011). «Shakeb Syed slutter i Sparebank 1 Markets». E24.no. Besøkt 19. juni 2019.
5. ↑  «Program og foredragsholdere» Arkivert 9. februar 2015 hos Wayback Machine. fra presentasjon av seminar fra odinfond.no

Eksterne lenker
---------------

* Seminar om 1. generasjons skandinaver, blant de Shakeb Syed
***Juvelrovet***, (originaltittel: *Jewel Robbery*) er et amerikansk krim-komedie fra 1932, regissert av William Dieterle med William Powell og Kay Francis i hovedrollene.

Handlingsreferat
----------------

Baronesse Teri von Horhenfels (spilt av Kay Francis) forsøker å lindre kjedsomheten i ekteskapet med sin meget velstående, men kjedelige eldre ektemann (spilt av Henry Kolker) med kjærlighetsforhold til forskjellige ektemenn. En dag møter hun både ektemannen sin og en nåværende elsker, Paul (spilt av Hardie Albright) i en eksklusiv butikk, hvor baronen ønsker å kjøpe en ekstravagant 28 karat (5,6 gram) diamantring til henne. Men samtidig som ektemannen og butikk-eieren trekker seg litt tilbake for å diskutere prisen, dukker det opp en juvel-tyv (spilt av William Powell) og gjengen hans.

På sin side blir tyven umiddelbart betatt av hennes skjønnhet og frekke personlighet. Tyven låser ektemannen hennes og elskeren Paul inne i et hvelv. Han tvinger også butikk-eier Hollander (spilt av Lee Kohlmar) til å røyke en sigarett som også inneholder marihuana, som snart får ham til å glemme alle problemene sine. Teri overtaler imidlertid Powell om å la henne slippet fri, men ikke før han stjeler ringen hennes. Teri vender hjem, og blir misunnet over eventyret hennes av hennes like kjedelige venninne Marianne. Men de blir redde når de oppdager at en inntrenger har brutt seg inn og åpnet safen hennes. Imidlertid blir de forvirret når de oppdager at ingenting mangler, men den kostbare ringen hennes har plutselig blitt returnert.

Marianne reiser sin vei i all hast, engstelig for å bli viklet inn i en potensiell skandale. Tyven dukker opp igjen, og forklarer at det ikke fantes noe tryggere sted å gjemme de siste verdisakene han har stjålet, enn i hennes egen pengeskap. Teri forsøker å returnere ringen, for å beholde ringen ville reist ubehagelige spørsmål om hvordan hun egentlig fikk ringen tilbake etter å ha meldt den stjålet. Når tyven nekter å ta ringen tilbake. Etterforsker Fritz (spilt av Alan Mowbray) dukker opp kort tid senere, og setter begge to i varetekt. Men en rekke andre forviklinger finner sted, og ingenting er som det først kan se ut som.

Rolleliste
----------

* William Powell - tyven
* Kay Francis - Teri
* Helen Vinson - Marianne
* Hardie Albright - Paul
* Alan Mowbray - Fritz
* André Luguet - Andre
* Henry Kolker - Franz
* Spencer Charters - Lenz
* Lee Kohlmar - Hollander
* Clarence Wilson - politiprefekt

Referanser
----------

1. ↑  «medietilsynet.no» **(norsk)**. Besøkt 1. juni 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Juvelrovet* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Juvelrovet* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Juvelrovet* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Juvelrovet* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Juvelrovet* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Juvelrovet* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (de) *Juvelrovet* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *Juvelrovet* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Juvelrovet* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Juvelrovet* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film
**Christian Clasen** (født ca. 1718 i Laage i Mecklenburg-Güstrow, død 5. januar 1796 i Christiania) var en tyskfødt ingeniøroffiser i dansk-norsk tjeneste.

Han ble født i Laage i Mecklenburg i nærheten af Rostock, hvor hans far var prest. Etter studier i Rostock trådte han i dansk militær tjeneste og ble i 1742 fenrik ved det jyske hvervede infanteriregiment. I 1744 ble han sekondløytnant, i 1752 premierløytnant, og i 1757 ingeniørkaptein. I 1756 gikk han med tillatelse i fransk tjeneste og deltok i syvårskrigen (1756–1763).

Tilbake i Danmark i 1762 ble han ingeniørkaptein ved de holsteinske fortifikasjoner og generaladjutant for generalfeltmarskalt *Claude-Louis de Saint-Germain*. Ved opprettelsen i 1763 av et felles ingeniørkorps for alle riksdeler gikk han inn i dette. 

Til Norge kom han i 1772 som ingeniørmajor ved det norske ingeniørdetasjement, og
fra 1773 også som økonomisjef ved Norges militære oppmåling, forløperen for Norges geografiske oppmåling. Fra 1780 var han direktør ved oppmålingen. I mellomtiden var han i 1775 blitt forfremmet til oberstløytnant av infanteriet, og i 1788 til generalmajor. Han fikk avskjed fra ingeniørkorpset i 1793 og døde ugift i Christiania i 1796. Han ble begravet fra Aker kirke. 

Clasen skrev flere avhandlinger om matematiske og krigsvitenskapelige emner, særlig om praktisk anvendelse av matematikk på militære problemer. Som vitenskapsmann nøt han betydelig anerkjennelse i sin samtid.

Kilder
------

* V.E. Tychsen, "Christian Clasen", i: C.F. Bricka (red.), *Dansk Biografisk Lexikon*, København: Gyldendal 1887-1905.
* J.H. Rawert, *Det danske Krigsbibliothek*, III, s. 65.
* Diderich Hegermann, Den norske militære mathematiske Skoles Historie*, s 51, 94 og 102.*
* Christen de Seue, *Hist. Beretn. om Norges geogr. Opmaaling*.
* Munthe, C.O.: «Clasen, Christian», i: Norsk biografisk leksikon, Oslo 1926, bind III, s. 37.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Hjulvisp, også omtalt som håndmikser.
**Hjulvisp** er et mekanisk kjøkkenredskap til å røre rundt eller blande sammen ingredienser. Den består av to ballongvisper (ståltråder eller tynne skovler i en hjulformet krans) festet til en stang med tannhjul, som korresponderer med et tannhjul festet til en S-formet stang (håndsveiva), og i øvre ende et håndtak enten av tre eller plast. Hjulvispen ble patentert i 1850-årene.

* En eldre type hjulvisp (= fouet rotatif manuel).En eldre type hjulvisp (= fouet rotatif manuel).
* Mekanisk hjulvisp (= batteur mécanique à démultiplication).Mekanisk hjulvisp (= batteur mécanique à démultiplication).

Hjulvispen drives med håndkraft. Den samme innretning drevet med elektrisk kraft kalles miksmaster. Funksjonen med visping finnes også på større kjøkkenmaskiner. På den andre siden av skalaen er den opprinnelige håndvispen, bundet sammen i øvre ende av tynne kvister, og den enkle, manuelle håndvispen med håndtak av typen spiralvisp, ballongvisp eller flatvisp.

* Miksmaster (= batteur électrique portative).Miksmaster (= batteur électrique portative).
* Spiralvisp (= fouet à main).Spiralvisp (= fouet à main).

Mange retter hvor hjulvispen blir brukt begynner med å piske egg (til eggedosis, vaffel- og pannekakerøre, omelett, etc.), og/eller fløte (til krem). Det kan dernest være snakk om å tilføre sukker og mel (til kaker, loff, etc.), men vispen brukes kun inntil blandingen får en tørrere og fastere konsistens, og en må gå over til å elte deigen.

Mindre påhengsmotorer til bruk på småbåter omtales gjerne nedsettende som hjulvisper. Mindre vanlig er å se sykkelen assosiert med hjulvispen: «Han tråkket av sted på hjulvispen».

Trivia
------

* De danske sexologene «Inge og Sten» mottok til sin spalte i *Dagbladet*, en gang tidlig på 1970-tallet, en betroelse fra en som hadde fått slik sans for hjulvispen sin. Vedkommende presiserte ikke nærmere hva vispen ble brukt til, men de danske sexologene var overfor innsenderen åpne for alle slags tilbøyeligheter, og forsikret om at slik atferd var «helt normalt».
* I boka om *Mormor og de åtte ungene* skildrer Anne-Cath. Vestly dilemmaet som mormor står overfor da hun under et besøk i byen velger å bruke de siste pengene sine på en hjulvisp. Hun tenkte på all den gode vaffelrøra hun kunne lage, og dermed fikk hun ikke råd til togbilletten hjem.
* Hans E. Kinck omtaler vispen i boka *Hugormen*. Kristiania 1923, s. 96.

Fotnoter
--------

1. ↑  **Visp** *m*. av det transitive verbet **vispe** ['ʋispə] = å røre raskt og kraftig rundt.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Christian Dick** (født 2. september 1883 i Ås, Akershus, død 14. august 1955 i Oslo) var en norsk seiler som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Dick vant en olympisk sølvmedalje i seiling under sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han kom på andreplass, sammen med Johan Faye, Sten Abel og Niels Nielsen, i 7-metersklasse med den norske båten «Fornebo». Det var kun to båter i denne klassen, en britisk «Ancora» som vant og «Fornebo» som kom på andre og siste plass.

OL-medaljer
-----------

* 1920 Belgias flagg Antwerpen - Sølv Sølv i seiling, 7-metersklassen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Christian Dick – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Christian Dick – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Christian Dick – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Christian Dick – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Christian Dick – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni **·** SUDOC
 |
**Mikhail Pavlovitsj Tomskij** (født **Efremov**; russisk: Михаил Павлович Томский [Ефре́мов]; født 19. oktoberjul./ 31. oktober 1880greg. i Kolpino, død 22. august 1936 i Bolsjevo) var en sovjetisk politiker og fagforeningsleder. Tomskij kom tidlig ut i arbeidslivet, og ble raskt engasjert i opprettelsen av fagforeninger, noe som bidro både til avskjed og svartelisting.[] Dette radikaliserte ham, og han sluttet seg i 1903 til det russiske arbeiderpartiet og bolsjevikene. I kjølvannet av 1905-revolusjonen ble han arrestert og deportert til Sibir. Etter å ha rømt til St. Petersburg ble han leder av gravørenes fagforening og skrev artikler for *Proletary* og *Vperyod*. Han grunnla også tidsskriftet *Rabocheye Znamya*.

Etter flere arrestasjoner for sin politiske aktivitet deltok han i den russiske revolusjonen, i 1920 ble han valgt til formann for Den røde faglige internasjonale (Profintern) og i 1922 ble han valgt inn i kommunistpartiets politbyrå. I årene som fulgte var han en nær alliert av Nikolaj Bukharin og den såkalte høyreopposisjonen.[] Da denne mistet Stalins støtte rundt 1928 mistet også Tomskij sin posisjon. I 1929 ble han fratatt alle sine faglige verv, men ulikt sine allierte Bukharin og Aleksej Rykov forble han medlem av politbyrået. I 1934 ble han leder for Sovjetunionens statsforlag.

Tomskij tok livet sitt 23. august 1936 etter å ha fått informasjon som tydet på at han ville bli arrestert av de hemmelige tjenestene.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 28. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Bullock, Alan (1992). *Hitler and Stalin: Parallel Lives*. New York: Alfred A. Knopf, INC. s. 481.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC
 |
1) Målekjeft, utvendig måling. 2) Målespisser, innvendig måling. 3) Målestang, dybdemåling. 4) Måleskala (cm). 5) Måleskala (tommer). 6) Nonieskala (1/20 mm). 7) Nonieskala (tommer). 8) Utløserknapp.
Et skyvelære brukes ved først å avlese hele mm, og deretter addere tideler fra nærmeste strek på nonieskalaen.
Et **skyvelære** er et måleverktøy som brukes til å måle lengder på objekter. Vanligvis med en nøyaktighet på ca. 1/10 mm (0.1 mm). Skyvelæret kan også ha skala for måling i tommer.

Skyvelæret har egenskaper slik at en kan måle både utvendig, innvendig og dybde. Skyvelæret har også en lås slik at en målt verdi skal kunne beholdes. Dette er nyttig når en f.eks. bruker skyvelæret til gjentatte tester for å avklare om en har avvirket nok.

Et vanlig skyvelære med metriske måling har en skala hvor hver millimeter er angitt. I tillegg har de en noniusskala på den bevegelige delen. Noniusskalaen gjør det mulig å måle avstander med en nøyaktighet på 1/10 mm, 1/20 mm eller enda høyere, avhenging av noniusens utforming.

Noniusskalaen kan være litt vanskelig å avlese, særlig for lite erfarne brukere eller i dårlig lys. Nyere skyvelære kan derfor være utstyrt med enten analog måleklokke, ofte gradert ned til 1/100 mm, eller de har digital avlesning med skjerm.

Se også
-------

* Gjengetolk
* Radiuslære

Eksterne lenker
---------------

* Skyvelære på NDLA.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND
 |
McDonald's' populære hamburger Big Mac, som selges over hele verden, brukes i den uhøytidelige Big Mac-indeksen for enkelt å sammenlikne prisnivå og kjøpekraft mellom forskjellige land.
**Big Mac-indeksen**, på engelsk kalt *Big Mac Index*, er en uformell måte å måle kjøpekraftsparitet (*purchasing power parity*) (PPP) mellom to valutaer og gir en pekepinn på i hvilken grad valutamarkedene sørger for at varer koster det samme i forskjellige land. The Economist sier at den – *forsøker å gjøre valutavekslingsteori mer fordøyelig*.

Selv om indeksen forsøker å måle verdien av et produkt som er identisk i alle land der den serveres (en burger med brød og tilbehør), har den sine mangler: Den tar ikke hensyn til forskjeller i prisen for arbeidskraft og driftskostnader som kreves for å produsere Big Macs i forskjellige økonomier. (I land med høyere lønninger, vil prisen på en Big Mac være høyere.) Den tar heller ikke hensyn til hvordan McDonald's oppfattes sosialt: I noen land anses kjeden for å være en relativ luksus. Mens fattige amerikanere gjerne spiser hos McDonald's ofte, fordi det er mat de har råd til, kan kjedens produkter være så dyre i andre markeder at de fattige ikke har råd til dem.

Oversikt
--------

Big Mac-indeksen ble introdusert i *The Economist* i september 1986 av Pam Woodall som en humoristisk illustrasjon og har siden vært publisert årlig. Indeksen er opphavet til det engelske ordet **burgernomics**.

Referanser
----------

1. ↑  Fra *The Economist print edition* (9. april 1998). «Big MacCurrencies». The Economist. Besøkt 24. juli 2007. ««Big Mac index, which seeks to make exchange-rate theory a bit more digestible.»»
2. ↑  Nicholas A. Vardy. «How to profit from the "Big Mac" Index». The Global Guru. Arkivert fra originalen 13. oktober 2007. Besøkt 22. juli 2010. «Whereas low-income Americans may eat at McDonald's a few times a week, low-income Malaysians rarely eat Big Macs.»

Eksterne lenker
---------------

* The Big Mac Index index page Arkivert 6. april 2007 hos Wayback Machine. — inneholder Big Mac-indeks-data tilbake til 1997 (Economist.com-abonnement nødvendig for detaljer)
* The Hamburger Standard – BigMac Index Table
* Big Mac versus iTunes Aplia
* Global Investor Article on Big Mac Index - Diskuterer opprinnelse og viktighet for internasjonale investorer - 9. februar 2007

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
En **anekdote** er en kort, karakteristisk, ikke-dokumentert historie om en kjent person eller begivenhet. Ordet uttales [anekdˈote]. 

Anekdoten er ofte en spøkefull fortelling med et tydelig poeng, men ikke like komisk som en enkel vits. Innslag av anekdotiske beretninger forekommer i mange romaner. En kjent anekdote er historien om Columbi egg.

Opprinnelig kommer ordet fra det greske «ανέκδοτον, anékdoton», en sammensetning av nektelsen *an* og ordet *ekdotos*, «utgitt». Det greske ordet hadde betydning
«ikke utgitt» og betegnet et skrift som bygget på en muntlig fortelling.

Se også
-------

* Anekdotisk bevisføring

Referanser
----------

1. ↑  Søk etter *Anekdote* i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok

Eksterne lenker
---------------

* «Anekdote» (PDF). Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier. Besøkt 28. mars 2021.

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Österreichisches Musiklexikon **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
Et **anekdotisk bevis** er en form for tankefeil der en *«viten»* bygger på et enkeltstående tilfelle (ev. et begrenset antall enkeltstående tilfeller) som ikke kan bestrides. Beviset er dermed i logisk forstand et ugyldig argument.

Prinsipp
--------

Begrepet anekdotisk bevis brukes ofte som motsetning til vitenskapelig bevis. Anekdotiske bevis er ikke nødvendigvis representative for det typiske; statistisk bevisføring gir for eksempel som regel et riktigere bilde. I tillegg til den statistiske uvissheten har anekdotiske bevis normalt også et aspekt av menneskelig tolkning som kan påvirkes på mange vis, for eksempel økonomisk egeninteresse eller kognitiv dissonans.

Anekdotiske bevis regnes som den minst troverdige form for bevisførsel. Det benyttes likefullt i forskningssammenheng til å lansere hypoteser, men i vitenskapelig sammenheng vil det aldri kunne benyttes til å trekke konklusjoner.

Det er gjennomført forskning som viser at nyhetsmedias utbredte bruk av anekdotiske bevis kan manipulere allmennoppfatning ved at menneskehjernen husker de oppsiktsvekkende historiene bedre enn de gjennomsnittlige. I noen tilfeller kan slik eksponering lede til moralpanikk.

Eksempler
---------

* Hvis min bestemor har røkt sigaretter fra hun var 15 år, og fremdeles er i live som 102-åring, kan jeg fremlegge dette som et *anekdotisk bevis* på at sigarettrøking ikke er helseskadelig.
* Etter at jeg begynte å gå til soneterapeut har jeg vært langt mindre forkjølet, altså har jeg *anekdotisk bevis* for at soneterapi hjelper mot forkjølelse.
* Hvis arbeidsformidleren hos NAV sier: "Du trenger bare å gjøre sånn og slik, så får du nok jobb. Det fungerte for meg!"

I disse tilfellene ville man ved vitenskapelig bevisføring kunne bruke statistiske undersøkelser eller dobbeltblindede studier for å komme frem til en mer pålitelig konklusjon.

Utbredelse innen markedsføring
------------------------------

Anekdotisk bevisføring er et gjennomgående fenomen innen markedsføring av alternativ behandling, kosttilskudd, slankemidler og så videre. De positive historiene trekkes frem og effekten settes i sammenheng med behandlingen eller preparatet som er gitt, normalt uten at det resonneres over andre mulige forklaringer og årsakssammenhenger. Et eksempel på dette er hvordan det norske kosttilskuddet VitaePro som i mangel av vitenskapelig dokumentasjon markedsføres med slagordet «Det funker for meg!».

I henhold til den norske markedsføringsloven er anekdotiske bevis ikke regnet som tilstrekkelig dokumentasjon på en påstand om et produkt eller en tjeneste.

Se også
-------

* Anekdote
* Bevis (peker)

Referanser
----------

1. ↑  Exaggerated Versus Representative Exemplification in News Reports Arkivert 20. august 2012 hos Wayback Machine. SAGE Journals
2. ↑  Nå ser du henne på norske tv-skjermer iTromsø
3. ↑  «Det funker for meg», sier reklamen. Og VitaePro funker særdeles bra – for aksjonærene. Aftenposten
**Big Chief Jazzband** (etablert 1. februar 1952 i Oslo) er et norsk jazzorkester, kjent for flere innspillinger i en Dixieland-stil, inspirert av den kontinentale «revival» som oppstod på 1950-tallet. 

Besetning de første årene var 
Eivind Solberg trompet,
Bjørn Pedersen bass,
Per Lund (artist) banjo,
Svein Sundby klarinett,
Egil Fjelddahl/Einar Helgeby piano,
Øystein Lund trommer,
Gerhard Aspheim orkesterleder og trombone (-1978). I tidsrommet 1953 - 1963 var Gustav Kramer med på klarinett.

De antok kjenningsmelodien *Big Chiefs battle axe* (1952), spilte på deres egen Big Chief Jazzklubb (1953–65), før de ble fast husband og drivkraft bak Metropol Jazz Club (1960–65), i en tid da orkesteret også tok initiativ til NM i amatørjazz (1954–64). De flyttet til Down Town Key Club (1965–86).
Orkesteret har vært et av landets mest populære jazz-orkester og benyttet som bursdagsgave fra Harald til Sonja (1982, 1997) og *vice versa* (1987), samt til Kongeparets feiring av sølvbryllup (1993). Orkesterets 40-årsjubileum ble sendt over det ganske land (NRK, 1992). Flere Nobels fredspris-seremonier har hatt deres musikkbidrag.

Inntil deres død var Solberg (1933–2008) og Pedersen (1935–2007) sentrale, i tillegg til nyere medlemmer av besetningen som

* Harald Bergersen, klarinett og saxofon
* Ole Reitan, trombone (1978–),
* Arild Berger, piano
* Olav Gustafsson, trommer.

Andre medvirkende var Karl Otto Hoff trommer (1963–1994), Peter Strohkorb klarinett og Terje Larsen klarinett (1964–1992).

Utgivelser
----------

* *Big Chief Live, Stortorvets Gjæstgiveri* (2002)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Big Chief Jazzband på Discogs Rediger på Wikidata
* (no) bigchief.no

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** Discogs
 |
**Gian Gaetano Orsini** (død 27. august 1335) var en av den katolske kirkes kardinaler, og et medlem av Orsinislekten.

Han ble kreert kardinal av Johannes XXII i desember 1316. I 1326 ble han sendt som pavelig legat til Italia, og hadde dette vervet til 1334. Han ekskommuniserte Castruccio av Lucca og biskop Guido Tarlato av Arezzo, som begge støttet visegrevene av Milano mot paven. I 1327 satte han hele Milano under interdikt. Etter at keiseren, som var ekskommunisert, hadde forlatt Roma i 1327 gikk Orsini inn i byen med Robert av Napolis hær, og folket valgte å igjen anerkjenne paven som byens hersker.

Da han startet en krig mot orsinienes gamle rival Colonna-slekten, nektet Johannes XXII å godta dette, og beordret ham tilbake til Toscana. I november 1328 ledet Orsini angrep på Corneto og Viterbo, og begge byer underkastet seg paven året etter.

Fra 1334 befant han seg i pavens Avignon, hvor han døde i 1335 eller 1339.

Referanser
----------

1. ↑   Social Networks and Archival Context, oppført som Giovanni Gaetano Orsini (cardinal), SNAC Ark-ID w62p5cb8, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Catholic-Hierarchy **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Sivert Reidar Kobro** (født 12. mars 1940, død 20. august 2006) (66 år) var en norsk forlegger, reklamemann og gründer i hodejegerbransjen. 

Han var på 1970-tallet administrerende direktør i reklamebyrået McCann-Ericsson, styreleder i Institutt for markedsføring og administrerende direktør i Nordisk Forlag. Senere var han leder for Pocketbokforlaget og redaktør for mykpornobladet Foxtail. Han startet senere Search, Norges største hodejegerfirma på den tiden.

I 2015 utga hans ekskone Anne Grethe Solberg en bok der hun forteller om hvordan hun i 2006 ble skutt med haglegevær av Kobro da han skulle undertegne skilsmissepapirene, før han selv begikk selvmord.

Referanser
----------

1. ↑  *Aftenposten*. 24. april 1979.
2. ↑  *Rogalands Avis*. 18. juli 1992.
3. ↑  «Sivert Kobro (nekrolog)». *Aftenposten*. 20060911. s. 14.  Sjekk datoverdier i `|dato=` (hjelp)
4. ↑  Anne Grethe Solberg: *Et helt menneske i en halv kropp*. Cappelen Damm, 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Steppeklima** (**BS**) beskriver hovedsakelig klimasoner utenfor arktiske strøk som har en lav årlig nedbørsnormal (200–400 mm) og som i hovedsak har vegetasjon i form av småskog og kort gress. 

Köppens klimaklassifisering beskriver klimaet på steppene (BS) som området mellom ørkenområdene (BW) og de fuktigere klimaområdene hvor en kan drive jordbruk. I tillegg har man krav til temperatur og årstidsvariasjon i nedbør, slik at steppeklima ikke gjelder for de store skogsområdene i Canada og Sibir. Grenseverdien for nedbør finner man ved å multiplisere den årlige middeltemperaturen i ℃ med 20, og så legge til 280 om 70 % eller mer av den totale nedbøren kommer i det halvåret sola står høyest på himmelen (april–september på nordlige halvkule, oktober–mars på den sørlige), eller legge til 140 om 30–70 % av den totale nedbøren kommer i denne perioden, eller 0 om mindre enn 30 % av den totale nedbøren kommer i denne perioden. Hvis den totale nedbøren er mindre enn grenseverdien, men mer enn halvparten av grenseverdien blir klimaet klassifisert som steppeklima.

Eksempler
---------

* Den kasakhstanske steppe
* Sertão i Brasil
* Prærien i USA og Canada
* Sahel i det sørlige området av Sahara
* Store deler av ødemarken i Australia, som omkranser de sentrale ørkenområdene

Referanser
----------

1. ↑  DRY LANDS AND DESERTIFICATION – National Science Foundation, Flanders, Belgium; Geography Department, University of Gent, Belgium.

  


| Klimasoner i Köppens klimaklassifisering |
| --- |
| **Gruppe A: Tropisk** — Regnskog (Af) - Monsun (Am) - Savanne (Aw, As) |
| **Gruppe B: Tørt** — Ørkenklima (BW) - Steppe (BSh, BSk) |
| **Gruppe C: Temperert** — Fuktig subtropisk (Cfa, Cwa) - Maritimt (Cfb, Cwb, Cfc) - Middelhavsklima (Csa, Csb) |
| **Gruppe D: Kontinentalt** — Fuktig kontinentalt (Dfa, Dwa, Dfb, Dwb) - Subarktisk (Dfc, Dwc, Dfd) |
| **Gruppe E: Arktisk** — Tundra (ET) - Permafrost (EF) - Alpint |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Norges Livredningsselskap** er en norsk organisasjon som arbeider for å utbre svømmedyktighet og kjennskap til livredning. Den ble etablert i 1906. Foreningen har som mål at «Alle innbyggere i Norge skal lære seg å svømme og kunne være i stand til å berge seg selv og andre i vannmiljøer.»

Organisasjonen har drevet svømmeopplæring, gitt kurs i livredning og førstehjelp og utdannet instruktører. 
Den er organisert i regionale kretser og lokale klubber. Organisasjonen utgir bladet *Livredderen*. Norges Livredningsselskap hedrer personer som har utført redningsinnsats.

Organisasjonen er tilsluttet International Life Saving Federation of Europe (ILSE).

Kong Haakon og kong Olav har vært høye beskyttere for foreningen, en posisjon som nå innehas av kronprins Haakon.

Referanser
----------

1. ↑   Norges Livredningsselskap, «Om oss», verkets språk norsk, besøkt 13. juli 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Norges livredningsselskab», *Aftenposten*, morgennummeret 6. juli 1916, s. 5.
3. ↑  *Lov for Norges Livredningsselskap*[*død lenke*], Norges Livredningsselskap.
4. ↑  H.K.H. «Kronprinsens beskytterskap», kongehuset.no.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Kongeriget Norges Hypotekbank** var en norsk statlig bank, opprettet ved lov 18. september 1851. Dens formål var å opphjelpe næringene, først og fremst jordbruket, gjennom å gi billige amortiseringslån mot pant i fast eiendom.

Bankens hovedsete lå i Kristiania, og banken ble ledet av en direksjon på tre medlemmer; to skulle velges av Stortinget, én av kongen. Ved kongelig resolusjon 19. november 1881 ble det besluttet å opprette distriktskontorer av banken i Bergen, Trondheim og Tromsø. Bankens grunnfond var opprinnelig 2 millioner kroner, og utgjorde i 1905 19 500 000 kroner med et reservefond på 1 000 000 kroner.

Banken gikk inn i Statens Landbruksbank i 1965.

Juristen og industrilederen Jørgen Meinich var formann i direksjonen for Kongeriget Norges Hypotekbank 1885–1908.

Litteratur
----------

* L.C. Hartsang og Alf Kaartvedt: *Kongeriket Norges Hypotekbank 1852–1952* (1952)

Kilder
------

* *Nordisk familjebok. Uggleupplagan*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Forvaltningsdatabasen
 |
**Mecopelmini** er en gruppe av biller som hører til underfamilien sylinderborere i gruppen snutebiller (Curculionoidea).

Utseende
--------

En liten (ca. 1,5 millimeter), sylindrisk, blankt rødlig sylinderborer.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever i tunneler som de gnager i ved. De fleste artene angriper nylig døde trær eller nyfelt tømmer, men det finnes også noen som går på levende trær. Sylinderborerne er ambrosiabiller, det vil si at de ikke ernærer seg av selve veden, men av sopp som de dyrker på veden. Denne levemåten har de til felles med barkbiller i undergruppen Xyleborina. Tunnelene går gjern dypt inn mot kjernen i treet. Soppene de dyrker er beslektet med gjærsopp, og de skiller ut en gjær- eller øl-lignende lukt som tiltrekker andre ambrosiabiller til treet. Ved er ganske næringsfattig, men soppene som vokser på den er derimot næringsrike, det gjør at ambrosiabillene kan fullføre utviklingen sin ganske raskt (3 – 14 uker), dette i kontrast til andre vedlevende biller som gjerne bruker flere år på utviklingen. De nyklekte billene tar med seg sporer av soppene i spesielle beholdere (mycangia) når de flyr ut for å pare seg og starte nye kolonier. Ambrosiabillenes ganger og soppinfeksjonen de fører med seg ødelegger vedens verdi som tømmer, og mange arter er derfor regnet som skadedyr på tropiske tømmertrær.

UTbredelse
----------

Arten er beskrevet fra Panama.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
					- Underfamilien **Sylinderborere, Platypodinae** Shuckard, 1840 (før familien Platypodidae)
						* Stammen **Mecopelmini** Thompson, 1992
							+ Slekten *Mecopelmus* Blackman, 1944
								- *Mecopelmus zeteki* Blackman, 1944
							+ Slekten *Protoplatypus* Wood, 1993- hører kanskje til her, men kan også plasseres i Rhyncolini

Referanser
----------

1. ↑  Blackman, M.W. (1944). A new genus and species of Coleoptera from Panama. *Proceedings of the Entomological Society of Washington* 46(3):76-80.

Eksterne lenker
---------------

* Bilde av arten
* *Mecopelmini* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
*Se også steppdans for dansestilen.*
Verdens steppeområder:██ temperert steppe

██ subtropisk steppe

Steppe i det vestlige Kasakhstan.
Steppe i Ukraina.
Steppe (prærie) i Alberta, Canada.
**Steppe** (fra russisk: степь, *step*, «gressland») er et av de større biomer på landjorda. Steppene fins i tempererte strøk og omfatter store områder i Nord- og Sør-Amerika og Asia. I Nord-Amerika kalles steppen prærie; i Sør-Amerika pampas, og i Sør-Afrika veld. Stepper over en viss høyde kalles gjerne *alpine stepper*.

Stepper er skogløst sletteland dominert av grasarter. Store deler av steppene kan være tatt i bruk for jordbruksformål, enten som beiteland eller til kornproduksjon. Det meste av verdens hveteavlinger er dyrket på tidligere steppeland. Det er i dag lite tilbake av stepper i opprinnelig stand.

Klima og jordsmonn
------------------

Klimaet er temperert kontinentalt, med kjølige vintrer og varme somrer. Nedbøren er sparsom i forhold til fordampingen. Jordsmonnet er oftest svartjord, og svært fruktbar. Nedbørunderskuddet gjør at næringssalter trekkes opp i det øverste jordlaget. Det finnes imidlertid ulike typer stepper. **Saltstepper** dannes på saltholdig jord, som typisk udvikles i varme, tørre områder og har en tørr vegetasjonstype. Typen er vanlig nord for Kaspihavet, i Nord-Afrika, på Sør-Amerikas høysletter og i det indre av Australia.

Vegetasjon
----------

Steppevegetasjon med perleblomst og malurt. Bildet er fra det østlige Tyrkia
Steppen er for tørr til at det kan vokse trær der. Små skogholt og smale band av skog kan forekomme langs vassdrag. I stedet dominerer grasarter, men steppen har også en rik flora av blomsterplanter, særlig av erteblomstfamilien og korgplantefamilien.
Planter som er spesielt tilpasset det tørre klimaet på steppene kalles xerofytter.

Fauna
-----

Opprinnelig hadde steppene store flokker av hovdyr, som den amerikanske bisonen og gaffelbukken (*pronghorn*) og den eurasiske villhesten og saigaantilopen. Bestandene av disse dyra har gått sterkt tilbake pga. jakt og oppdyrking. Av større rovdyr fins puma, ulv og coyote. Steppene har store bestander av gravende dyrearter.

Steppene har et særlig stort mangfold av hønsefugler som præriehøns, rapphøns og fasan.

Referanser
----------

1. ↑   «steppe», *Bokmålsordboka*
2. ↑   «steppe (n.)», *Online Etymology Dictionary*
3. ↑  Strid, Arne: «saltsteppe» i Den Store Danske på lex.dk. Hentet 19. oktober 2022 fra

Se også
-------

* Savanne
* Cerrado
* Pampa
* Puna
* Gresslette

Eksterne lenker
---------------

(en) Steppes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* «The Steppes», *Barramedasoft.com.ar*. 1998–2008

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
***Steppen*** (*Степь* - «Step») er en lang novelle/kortroman som Anton Tsjekhov fikk publisert i det velrenommerte litterære tidsskriftet *Severny Vestnik* («den nordlige budbringer») nr 3, mars 1888.

Våren 1887 var Tsjekhov overarbeidet og syk, og foretok en reise for å besøke slektninger i Azov-regionen der han vokste opp. Han lot seg inspirere av naturen på steppen, og reisen ga temaer til flere nye fortellinger, hvorav *Steppen* er den viktigste. Med sine storslåtte landskapsbeskrivelser regnes dette som Tsjekhovs første poetiske mesterverk, han selv vurderte det som sitt fremste verk så langt. Fortellingen representerer et langt sprang framover i Tsjekhovs novellekunst og er blitt kalt *«en ordbok over Tsjekhovs poesi, en liste over de litterære virkemidlene Tsjekhov skulle ta i bruk i sine modne verk.»*

Resyme
------

Ti år gamle og farløse Igor er på tur i karjol sammen med onkelen, kjøpmannen Ivan Kousmitsjov og presten Christopher Sirejskij. Ute på det vidstrakte steppelandskapet oppdager Igor naturen, de gjestfrie menneskene som bebor den og deres fortellinger. Spent ankommer han byen, bare for å oppdage at moren har sendt ham dit på skole. Onkelen og presten reiser og Igor er alene, *«han sank hjelpeløst ned på den lille benken, og med bitre tårer hilste han det nye, ukjente livet som lå foran ham. Hvordan ville det livet bli?»*

Referanser
----------

1. ↑  *Dictionnaire Tchekhov*, side 268, Françoise Darnal-Lesné, Édition L'Harmattan, 2010, ISBN 978 2 296 11343 5
2. ↑  «There is a scent of the steppe and one hears the birds sing. I see my old friends the ravens flying over the steppe.» Brev til søsteren Maria, 2 april 1887. *Letters of Anton Chekhov*.
3. ↑  Kjetsaa: Tsjekhov s. 66-67
4. ↑  Michael Finke skriver at *Steppen* er *«a sort of dictionary of Chekhov's poetics, a kind of sample case of the concealed literary weapons Chekhov would deploy in his work to come.»*
5. ↑  Malcolm, 147.

Litteratur
----------

* Kjetsaa, Geir (2004). *Tsjekhov, Liv og diktning*. Oslo: Gyldendal Norsk Forlag. ISBN 82-05-29162-4.
* Malcolm, Janet, *Reading Chekhov, a Critical Journey*, Granta Publications, 2004 edition, ISBN 978-1-86207-635-8

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |