«LO» omdirigeres hit. For annen bruk, se LO (andre betydninger).

**Landsorganisasjonen i Norge** (**LO**) er Norges største hovedsammenslutning av arbeidstakere. LO består av 25 fagforbund (2023) med over 1 000 000 medlemmer (2023). Over 590 000 medlemmer er fullt betalende medlemmer, noe som tilsvarer 22 prosent av alle lønnstakere.

LO ble stiftet den 1. april 1899 som Arbeidernes Faglige Landsorganisasjon (AFL) og byttet til dagens navn i 1957.

Peggy Hessen Følsvik overtok som LO-leder etter at Hans-Christian Gabrielsen døde 9. mars 2021, og hun ble valgt for en fireårsperiode på LO-kongressen i 2022.

Formelt er LO en tverrpolitisk organisasjon med medlemmer som støtter alle politiske partier i Norge. Tradisjonelt har imidlertid LO et tett samarbeid med Arbeiderpartiet. Historisk er LO preget av sosialistisk tanketradisjon og det politiske programmet kan sies å være basert på en blanding av tradisjonelle sosialistiske verdier, kombinert med mer moderne sosialdemokratiske tanker.

Formål
------

LO har til formål å samordne medlemsforbundenes arbeid for slik å samlet fremme lønnstakernes faglige, økonomiske, helsemessige, sosiale, forsikringsmessige og kulturelle interesser (ifølge vedtektene). Arbeidet foregår først og fremst gjennom å opprette tariffavtaler og å styrke disse.

Arbeidet med å opprette og forbedre tariffavtalene skjer i all hovedsak gjennom tariffoppgjørene.

Beslutningsorganer
------------------

Hans-Christian Gabrielsen var LOs leder fra 11. mai 2017 til han døde av hjertestans 9. mars 2021.  Foto: Jarle Vines, 2013 
Beslutningsorganene i LO består øverst av: 

* *Kongressen* som i henhold til vedtektene møtes hvert fjerde år, neste gang i 2021, og er hovedsammenslutningens øverste organ.
* *Representantskapet* er nest høyest, og avholdes normalt to ganger årlig, og under hovedtariffoppgjør alltid i forkant av oppgjøret.
* *Sekretariatet* er på 15 stemmeberettigede personer vektet etter forbundenes størrelse og disse 15 inkluderer de fire øverste fra LOs valgte ledelse. Sekretariatet organiserer LOs daglige drift og møtes vanligvis hver uke. I sekretariatet har også alle ledere i tilsluttede fagforbund møte- og talerett.

LOs valgte ledelse består av åtte personer og opptrer på vegne av organisasjonen i kontakt med arbeidsgivere og myndigheter.

På kongressen i 1993 ble LO delt inn i de fire kartellene LO Stat, LO Kommune, LO Industri og LO Service. LO Industri og LO Service ble nedlagt i 2004.

LO-ballonger under Oslo Pride 2015

Organisering
------------

Enkeltpersoner kan ikke være direkte medlem i LO. Medlemskap i LO får man ved å være medlem i et av de 25 fagforbundene som er tilsluttet LO. Størrelsen på disse fagforbundene varierer fra under 1 000 til over 300 000. Fagforbundene omfatter en eller flere yrkesgrupper, og organiseringen er tradisjonelt beskrevet som horisontal, hvilket innebærer at yrkesgrupper med relativt likt arbeid organiserer seg i samme fagforbund på tvers av arbeidsgivertilknytning.

På den enkelte arbeidsplass er arbeidstakerne dermed vanligvis organisert i en eller flere klubber etter yrkestilhørighet. Klubbene danner igjen gjerne innenfor geografiske områder fagforeninger. Det er disse fagforeningene som på landsbasis danner et fagforbund som igjen tilslutter seg LO.

### Lokalorganisasjonene i LO

I tillegg til forbundenes sentrale medlemskap i LO, finnes det en rekke *lokalorganisasjoner* som fagforeninger innenfor et geografisk område er tilsluttet. Heller ikke her er man direkte medlem som enkeltperson, men er tilsluttet gjennom medlemskap i et forbund og en fagforening. Lokalorganisasjonene benevnes som *LO i/på (geografisk sted)*. Lokalorganisasjonene er blant annet involvert i å arrangere lokale 1. mai-tog, og har også gjerne et faglig-politisk samarbeid med det lokale Arbeiderpartiet og eventuelt andre rød-grønne partier.

Samfunn
-------

LO har tradisjonelt engasjert i seg i de fleste spørsmål som angår medlemmenes interesser. Av stor betydning kan nevnes bedriftsdemokratiet og medbestemmelse på arbeidsplassen, helse-, miljø- og sikkerhetsspørsmål (HMS), likestilling og seksuell trakassering, avtalefestet pensjon, og ferie-, fritid og arbeidstid. I den senere tid har pensjon stått høyt på agendaen.

Historie
--------

Gjennom den industrielle revolusjon på 1800-tallet ble det skapt en helt ny samfunnsklasse – arbeiderklassen. Disse hadde i begynnelsen få eller ingen rettigheter, og etter hvert ble behovet for organisering sterkere.Samtidig ga den nye industrien større muligheter for effektiv organisering av arbeiderne, enn tidligere tiders arbeidsplasser. Arbeiderne er samlet på et relativt lite geografisk område, det er enkelt å identifisere de felles ønskene, og de hadde gode aksjonsmuligheter. På en moderne fabrikk kan en streik i bare en liten del av arbeidsstokken stanse hele produksjonen.

Thranebevegelsen regnes som Norges første arbeiderbevegelse.

I 1870-årene så de første forløperne til fagforeningene slik vi[*hvem?*] kjenner dem i dag, dagens lys.

### LO stiftes

1. mai-markering i Gudbrandsdalen, 1910.
LO ble stiftet den 1. april 1899 under navnet Arbeidernes Faglige Landsorganisasjon, og hadde ved starten 1 500 medlemmer, men medlemstallet økte raskt etter unionsoppløsningen i 1905. Allerede i 1900 begynte også arbeidsgiverne å organisere seg, i det daværende Norsk Arbeidsgiverforening, senere Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO).

Den første landsomfattende arbeidskonflikt i Norge skjedde i 1907. Den første landsomfattende tariffavtale kom på plass samme år med Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund. I 1919 vedtok Stortinget åtte timers arbeidsdag og en ukes ferie med lønn.

### 1920-årene

I 1919 hadde LO 144 000 medlemmer, to år senere, i 1921, gikk 150 000 fagorganiserte ut i streik som en reaksjon på arbeidsgivernes krav om kraftig lønnsnedslag. 1920-årene brakte flere arbeidskonflikter, og ga dertil mange nederlag. På denne tiden var det også en rekke splittelser i arbeiderbevegelsen, mellom kommunisme, sosialisme, og påtrykket fra det nye Sovjetunionen. Fagbevegelsen ble samlet sett svekket. Først i 1930-årene økte medlemstallet i LO igjen.

### 1930-årene

I 1930 hadde LO 140 000 medlemmer, mens ved inngangen til krigen i 1940, 357 000 medlemmer. Dette tiåret ble preget av at LO og arbeiderbevegelsen ble anerkjent som en politisk kraft og gjennom oppslutning i valg fikk Arbeiderpartiet en solid parlamentarisk basis. Årtiet startet riktignok med Norges største arbeidskonflikt i 1931, da lockout rammet 90 000 arbeidstakere i fem måneder.

Men allerede fire år senere i 1935 ble den første hovedavtalen mellom LO og arbeidsgiverne opprettet. Arbeiderpartiet dannet regjering med to statsråder fra LO i 1935. Allerede før krigen, hvilket i internasjonal sammenheng må sees på som svært tidlig, ble alderstrygd og ledighetstrygd innført i Norge.

### LO i illegalitet

Under krigen ble LO, – etter riktignok først en langvarig utholdenhet frem til 1941, – nazifisert. Henrettelsen av Viggo Hansteen og Rolf Wickstrøm i forbindelse med «Melkestreiken» i september 1941 markerte nazistenes overtakelse av LO. En illegal struktur ble imidlertid opprettholdt og fagforeninger organiserte illegale faglige utvalg. *Fri Fagbevegelse* var LOs illegale avis.

I alt mistet 2 600 LO-medlemmer livet under krigen.

### Etterkrigstiden

Etterkrigstidens markante vekst i LOs medlemstall og organisasjonens tette bånd til Arbeiderpartiet gjorde LO til en viktig politisk pådriver for å forbedre lønns- og arbeidsvilkårene for sine medlemmer. Særlig markerer den første arbeidsmiljøloven i 1977 en viktig milepæl for den organiserte arbeiderbevegelsen. Men også ferieloven av 1964, prinsippet om dagpenger under sykdom, likelønn og avtalefestet pensjon er viktige markeringer som ofte fremheves av LO.
Etterkrigstiden var også preget av maktkamp og splittelse i LO. Arbeiderpartiet og Norges kommunistiske parti (NKP) hadde ulike holdninger til den kalde krigen. Under LO-leder Konrad Nordahl var Ap og NKP i 1945 i forhandlinger om å danne et felles parti. Rett etter krigen var NKP populære på grunn av sitt motstandsarbeid mot nazismen, og vant flere viktige posisjoner i LO. Forholdet mellom Sovjetunionen og Vesten gjorde imidlertid at flere i Arbeiderpartiet var skeptiske til kommunistene, og forsøkte å hindre dem i å få posisjoner i LO på grunn av dette. Dette førte til konflikter og diskusjoner innad i LO. I 1948 holdt Einar Gerhardsen den berømte Kråkerøy-talen, der han advarte mot «den indre fienden» i LO, altså kommunistene. Dette førte til økt splittelse i fagbevegelsen.

Forholdet til Arbeiderpartiet
-----------------------------

Det tette samarbeidet mellom LO og Arbeiderpartiet er ifølge de to organisasjonene selv et samarbeid mellom selvstendige organisasjoner med sammenfallende interesser. Helt siden de første årene i 1899 hadde LO meget sterke bånd til Arbeiderpartiet, blant annet gjennom kollektive medlemskap. LO og Arbeiderpartiet har fortsatt tette bånd, eksempelvis vedtar tradisjonelt LOs kongress valgkampstøtte til Arbeiderpartiet. LOs valgkampbidrag har vært under stadig diskusjon. En sammenstilling foretatt av ABC Nyheter i 2009 påpekte at LO den gang anbefalte sine medlemmer å stemme Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV på det forestående stortingsvalget, til tross for at Rødts svar på spørsmål LO hadde stilt alle partier i forkant av valget passet bedre overens med LOs politikk enn Arbeiderpartiet og Senterpartiets svar.

Arbeiderpartiet velger også tradisjonelt LOs topptillitsvalgte inn i sitt sentralstyre. Dette har blitt kritisert, og i en periode valgte daværende LO-leder Gerd-Liv Valla å ikke stille til valg til Arbeiderpartiets sentralstyre. Flere sentrale tillitsvalgte i LO har også stilt til valg, – og blitt valgt, – til ulike verv i Arbeiderpartiet.

Forholdet kan sies å ha myknet noe i de senere årene, idet LO også støtter andre organisasjoner med sammenfallende interesser. Blant annet har Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet mottatt støtte fra enten LO eller LOs forbund. Flere tillitsvalgte i LO har også stilt til valg i andre politiske partier. En betydelig andel av LOs medlemmer stemmer dessuten ikke rødgrønt; dette fikk Arbeiderpartiets partisekretær Martin Kolberg til å skape begrepet FrP-koden[], som et forsøk på å finne ut av hvorfor mange LO-medlemmer velger Fremskrittspartiet fremfor Arbeiderpartiet. Likevel har båndene mellom Ap og LO vært gjenstand for kritikk fra lederen av den liberale tenketanken Civita, som mener at LO har fått for stor makt over norske arbeidstakeres hverdag.

### Konkurranse fra andre hovedsammenslutninger

I de senere årene har LO fått konkurranse fra andre hovedsammenslutninger, i første omgang fra Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund (YS) som ble stiftet i 1977, men også fra Akademikerne og Hovedorganisasjonen for universitets- og høyskoleutdannede (Unio). YS markerer seg i konkurransen med LO som en politisk uavhengig organisasjon. Men totalt sett må det trolig sies at det først og fremst er yrkessammensetningen av arbeidstakerne som påfører LO en nedgang i andelen yrkesaktive medlemmer. Kort fortalt har den tradisjonelle industriarbeideren LO rekrutterte tidligere blitt erstattet med ulike typer langtidsutdannede og funksjonærer. Ofte retter de nye hovedsammenslutningene sin medlemsrekruttering inn mot disse arbeidstakergruppene.

Internasjonale forbindelser
---------------------------

LO er medlem av: 

* Den internasjonale arbeidstakerorganisasjonen International Trade Union Confederation (ITUC) som er en sammenslåing av Frie Faglige Internasjonale (FFI) (engelsk: International Confederation of Free Trade Unions (ICFTU)) og World Confederation of Labour (WCL). ITUC representerer 166 millioner arbeidstakere i 309 medlemsorganisasjoner i 156 land og territorier.
* Den Europeiske faglige Samorganisasjon (DEFS) (engelsk: European Trade Union Confederation – ETUC). Organisasjonen ble stiftet i 1973 og LO har vært medlem siden starten.
* Nordens Faglige Samorganisasjon (NFS) som er en paraplyorganisasjon for de faglige hovedorganisasjonene i Norden og ble etablert i 1972.
* SAMAK (Arbeiderbevegelsens nordiske samarbeidskomité) som samler de sosialdemokratiske partiene og fagforeningene i Norden.

Tabeller og oversikter
----------------------

Medlemsutvikling 1899–2021

| Årstall (per 31. desember) | Ant. avdelinger | Antall medlemmer |
| --- | --- | --- |
| 1899 |  | 1 578 |
| 1900 |  | 4 842 |
| 1905 |  | 15 639 |
| 1910 |  | 47 453 |
| 1915 |  | 77 968 |
| 1920 |  | 142 642 |
| 1925 |  | 95 931 |
| 1930 | 1 861 | 139 591 |
| 1935 | 2 635 | 224 340 |
| 1940 | 3 556 | 306 341 |
| 1945 | 3 704 | 339 920 |
| 1950 | 4 605 | 488 442 |
| 1955 | 5 119 | 542 105 |
| 1960 | 5 129 | 541 549 |
| 1965 | 4 922 | 574 295 |
| 1970 | 4 448 | 594 377 |
| 1975 | 4 054 | 655 030 |
| 1980 | 3 798 | 748 040 |
| 1985 | 3 667 | 768 778 |
| 1990 | 3 211 | 785 586 |
| 1995 | 2 832 | 792 575 |
| 2000 | 2 448 | 811 812 |
| 2001 | 2 307 | 796 272 |
| 2002 | 2 262 | 800 259 |
| 2003 | 2 079 | 838 749 |
| 2004 | 1 973 | 831 464 |
| 2005 | 1 897 | 822 629 |
| 2006 | 1 870 | 834 221 |
| 2007 | 1 834 | 844 438 |
| 2008 | 1 804 | 865 392 |
| 2009 |  | 865 573 |
| 2010 |  | 871 360 |
| 2011 |  | 880 938 |
| 2012 |  |  |
| 2013 |  | 897 740 |
| 2014 |  | 909 552 |
| 2015 |  | 913 732 |
| 2016 |  | 917 122 |
| 2017 |  | 925 605 |
| 2018 |  | 936 711 |
| 2019 |  | 952 394 |
| 2020 |  | 970 054 |
| 2021 |  | 978 338 |

Ledelse
-------

* Peggy Hessen Følsvik – LO-leder
* Sissel M. Skoghaug – 1. nestleder
* Steinar Krogstad – 2. nestleder
* Julie Lødrup – Førstesekretær
* Terje Olav Olsson – LO-sekretær
* Trude Tinnlund – LO-sekretær
* Are Tomasgard – LO-sekretær
* Kristin Sæther – LO-sekretær

### Liste over LO-ledere

* 2021– : Peggy Hessen Følsvik
* 2017–2021: Hans-Christian Gabrielsen
* 2013–2017: Gerd Kristiansen
* 2007–2013: Roar Flåthen
* 2001–2007: Gerd-Liv Valla
* 1989–2001: Yngve Hågensen
* 1987–1989: Leif Haraldseth
* 1977–1987: Tor Halvorsen
* 1969–1977: Tor Aspengren
* 1965–1969: Parelius Mentsen
* 1939–1965: Konrad Nordahl
* 1934–1939: Olav Hindahl
* 1925–1934: Halvard Olsen
* 1906–1925: Ole O. Lian
* 1905–1906: Adolf Pedersen
* 1904–1905: Joh. Johansen
* 1901–1904: Adolf Pedersen
* 1900–1901: Dines Jensen
* 1899–1900: Hans G. Jensen

Under den andre verdenskrigen gikk Landsorganisasjonen i illegalitet. Ledere for det legale LO, den delen av organisasjonen som ønsket samarbeid med okkupasjonsmakten, var:

* 1940: Elias Volan
* 1940–1941: Jens Tangen
* 1941–1945: Odd Fossum
* 1945: Kåre Rein

Medlemsforbund
--------------

*Forbundsoversikt per 2022 (\*=medlemstall per 31. desember 2016, \*\*=medlemstall per 31. desember 2008, \*\*\*=medlemstall per 30. oktober 2020**, ^=medlemstall per 31. desember 2021**).*
* Arbeiderbevegelsens Presseforbund (848 medlemmer\*\*)
* EL og IT Forbundet (40 000 medlemmer\*\*\*)
* Fagforbundet (402 104 medlemmer\*)
* Fellesforbundet (141 644 medlemmer\*)
* Fellesorganisasjonen (32 184 medlemmer^)
* Forbundet for Ledelse og Teknikk (18 371 medlemmer\*\*)
* Handel og Kontor i Norge (70 662 medlemmer\*)
* Industri Energi (58 131 medlemmer\*)
* Creo - forbundet for kunst og kultur (6 927 medlemmer\*\*)
* Norges Offisersforbund (6 518 medlemmer\*\*)
* Norsk Arbeidsmandsforbund (32 852 medlemmer\*)
* Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund (3 188 medlemmer\*\*)
* Norsk Jernbaneforbund (13 294 medlemmer\*\*)
* Norsk Lokomotivmannsforbund (2 175 medlemmer\*\*)
* Norsk Manuellterapeutforening
* Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund (28 268 medlemmer\*)
* Norsk Sjømannsforbund (10 459 medlemmer\*\*)
* Norsk Sjøoffisersforbund (8 000 medlemmer)
* Norsk Tjenestemannslag (50 540 medlemmer\*)
* Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon (559 medlemmer\*\*)
* Norske Dramatikeres Forbund
* Skolenes Landsforbund (5 317 medlemmer\*\*)
* Norsk Kabinforening
* Norsk Flygerforbund
* Forfatterforbundet

### Andre tilknyttede organisasjoner

Oversikt over organisasjoner eller virksomheter med tilknytning til LO, eller hvor LO har helt eller delvis eierinteresser. *Oversikt per oktober 2006.*

* Amedia
* Arbeiderbevegelsens Arbeidsgiverforening
* Arbeiderbevegelsens Folkehøgskole Ringsaker
* Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
* Arbeidernes Opplysningsforbund
* Arbeiderbevegelsens Rus- og Sosialpolitiske Forbund
* Bømlo Folkehøgskule
* Fafo
* Folkeferie
* Folkets Hus Landsforbund
* Framfylkingen
* Stiftelsen LO Media
* Humanistiske sosialdemokrater
* Kristne Arbeidere
* Norsk Folkehjelp
* Norsk Industriarbeidermuseum
* Radio Riks
* SpareBank 1 Gruppen
* Sørmarka
* Tiden Norsk Forlag

LOs sommerpatrulje
------------------

LOs sommerpatrulje har blitt gjennomført årlig siden 1980-årene. Sommerpatruljen setter fokus på ungdommers situasjon i arbeidslivet. LOs sommerpatrulje besøker samtlige av Norges nitten fylker. Flere hundre unge tillitsvalgte avlegger ungdommer i sommerjobb besøk under patruljeuka. De unge tillitsvalgte oppsøker arbeidsplasser som har unge arbeidstakere for å påse at lover og avtaler blir fulgt. Svært ofte blir flere av de bruddene som blir oppdaget umiddelbart løst.

Utmerkelser
-----------

* LO ble tildelt Homofrydprisen 2009

Se også
-------

* Overenskomst i arbeidslivet
* Du bestemmer – LO på din side
* LOfavør (fordelskort for LO-medlemmer)

Referanser
----------

1. ↑   www.etuc.org, besøkt 24. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  .
3. ↑  «Hvem vi er». *Landsorganisasjonen i Norge* **(norsk)**. Besøkt 25. juli 2023.
4. ↑  LOs ledelse Arkivert 15. mai 2011 hos Wayback Machine.
5. ↑  Norgeshistorie.no, Terje Halvorsen, «LO kjempet mot nazifisering». Hentet 4. jan. 2017.
6. ↑  «Kort om LO». *Landsorganisasjonen i Norge* **(norsk)**. Besøkt 16. april 2023.
7. ↑  Norgeshistorie.no, Inger Bjørnhaug, «Maktkamp i fagbevegelsen». Hentet 6. jan. 2017.
8. ↑  Thomas Vermes (14. august 2009). «LO ser ikke Rødt». ABC Nyheter. Arkivert fra originalen 21. januar 2021.
9. ↑  Kagge, Gunnar Magnus (22. mai 2012). «Kritiserer LOs maktposisjon» **(norsk)**. Aftenposten.
10. ↑   **(norsk nynorsk)**. Statistisk sentralbyrå. 31. desember 2021. Besøkt 12. mars 2023.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
11. ↑  Birkelund, Helge Rønning; Hasås, Torgny; Nielsen, Hanne Kullerud (11. mai 2017). «Hans-Christian Gabrielsen: – Jeg vil være hele LOs leder». *Fri Fagbevegelse* **(norsk)**. Besøkt 11. mai 2017.
12. ↑  «03546: Hovudsamanslutningane for arbeidstakarar og andre landsomfattande arbeidstakarorganisasjonar. Medlemer per 31. desember 2001 - 2016-PX-Web SSB». *PX-Web SSB*. Besøkt 8. februar 2018.
13. ↑  LOs årsberetning 2008 Arkivert 15. mai 2011 hos Wayback Machine.
14. ↑  Viggen, Knut (30. oktober 2020). «"Øyvind vervet EL og IT-medlem nummer 40.000"». *frifagbevegelse.no*. Besøkt 13. mars 2023.
15. ↑  Birkelund, Helge Rønning (14. februar 2022). «LO øker med nesten 9000 og nærmer seg en million medlemmer. Se hvilke forbund som øker mest». *frifagbevegelse.no*. Besøkt 7. november 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Landsorganisasjonen i Norge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Landsorganisasjonen i Norge på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Landsorganisasjonen i Norge på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Landsorganisasjonen i Norge på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Landsorganisasjonen i Norge på YouTube Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Hovedsammenslutninger - arbeidstakersiden |
| --- |
| LO **·** Unio **·**  Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund (YS) **·** Akademikerne |

| * v
* d
* r
Landsorganisasjonen i Norge |
| --- |
| Fagforbund | 
* Arbeiderbevegelsens Presseforbund
* Creo – forbundet for kunst og kultur
* EL og IT Forbundet
* Fagforbundet
* Fellesforbundet
* Fellesorganisasjonen
* Forbundet for Ledelse og Teknikk
* Forfatterforbundet
* Handel og Kontor i Norge
* Industri Energi
* Kabinansattes Forbund
* Norges offisers- og spesialistforbund
* Norsk Arbeidsmandsforbund
* Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund
* Norsk Flygerforbund
* Norsk Jernbaneforbund
* Norsk Lokomotivmannsforbund
* Norsk Manuellterapeutforening
* Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund
* Norsk Sjømannsforbund
* Norsk Sjøoffisersforbund
* Norsk Tjenestemannslag
* Norske Dramatikeres Forbund
* Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon
* Skolenes Landsforbund

 |  |
| Kartell | 
* LO Stat

 |

| * v
* d
* r
LOs ledere |
| --- |
| 
* Hans G. Jensen (1899–1900)
* Dines Jensen (1900–01)
* Adolf Pedersen (1901–04)
* Joh. Johansen (1904–05)
* Adolf Pedersen (1905–06)
* Ole O. Lian (1906–25)
* Halvard Olsen (1925–34)
* Olav Hindahl (1934–39)
* Konrad Nordahl (1939–65)
* Parelius Mentsen (1965–69)
* Tor Aspengren (1969–77)
* Tor Halvorsen (1977–87)
* Leif Haraldseth (1987-89)
* Yngve Hågensen (1989–2001)
* Gerd-Liv Valla (2001–07)
* Roar Flåthen (2007–13)
* Gerd Kristiansen (2013–17)
* Hans-Christian Gabrielsen (2017–21)
* Peggy Hessen Følsvik (2021–)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** ISNI **·** SUDOC **·** Brønnøysundregistrene
 |