Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.

**Lingua Franca Nova** (LFN) er et kunstig internasjonalt hjelpespråk lansert på Internett i 1998 av *Dr. C. George Boeree*, professor i psykologi ved *Shippensburg University* i Pennsylvania.

Et annet planspråk med nesten samme navn blei lansert på slutten av 1800-tallet; Lingua Franca Nuova. Men det nye Lingua Franca Nova har ingen forbindelse med dette gamle prosjektet.

Inspirasjonen til språket var både det opprinnelige lingua franca, et kreolspråk, og nyere tids forskning om kreoler. På 1800-tallet pekte den tyske kreolforskeren Hugo Schuchardt på likhetene mellom Volapük og naturlige kreolspråk, og flere filologer[*hvem?*] har senere pekt på likhetene mellom Esperanto og flere andre kunstige språk og kreoler. Lingua Franca Nova er av de første internasjonale hjelpespråk som bevisst har brukt forskningsresultater om fellestrekk ved kreolspråkenes grammatikk som et mønster.[]

Språket bygger på fransk, italiensk, spansk, portugisisk og katalansk. Den kreoliserte grammatikken er ekstremt isolerende, for eksempel bøyes ingen verb, men tidene uttrykkes med hjelp av tidsadverb.

Boeree ønska at språket skulle være umiddelbart forståelig på samme måte som *nylatinske* hjelpespråk som Interlingua/IALA og Interlingue. Men samtidig ville han ha han en regelmessig grammatikk. Som i Esperanto, Volapük og Idiom Neutral er stavemåten regelmessig og uten unntak, én bokstav for hver lyd og én lyd for hver bokstav. Som i Interglossa er ordstillinga strengt regelmessig. Stavemåten på LSF med bruk av 21 bokstaver er standardisert både for det latinske, det kyrilliske og det greske alfabetet.

Dette programmet er uttrykt i slagordet *Lingua Franca Nova – la creol per la mundo!* (*Lingua Franca Nova – kreolspråket for verden!*)

Språket er ikke vernet av opphavsrett, og heller ikke strengt stabilt. Språkskaperen Boree godtar i prinsippet endringsforslag.

Det er anslått at om lag 30 kan snakke Lingua Franca Nova.

Ei gruppe brukere av LFN er aktive på Internett. Ei diskusjonsliste på Yahoo hadde om lag 155 medlemmer i juni 2006. Et wikileksikon skrevet på LFN hadde i august 2007 rett over 1 100 artikler.

Grammatikk
----------

Elefens grammatikk er forenklet fra den vanlige grammatikken til de romanske språkene katalansk, fransk, italiensk, portugisisk og spansk. Som sådan ligner den grammatikken til romanske kreoler som haitisk kreol, kappverdisk kreol, papiamento og chavacano.

### Stavemåte og uttale

#### Alfabet

Elefen bruker det mest kjente alfabetet i verden: romersk eller latin.

* små bokstaver
	+ a b c d e f g h i j l m n o p r s t u v x z
* store bokstaver
	+ A B C D E F G H I J L M N O P R S T U V X Z

K (k), Q (q), W (w) og Y (y) vises ikke i vanlige ord. I rundt hundre internasjonale ord av ikke-romantisk opprinnelse kan W skrives for U, og Y for I, for å gjøre stavemåten lettere å gjenkjenne: ioga/yoga, piniin/pinyin, sueter/sweter, ueb/web. Bortsett fra det brukes K, Q, W og Y bare for å bevare de opprinnelige formene av egennavn og ikke-Elefen-ord.

H er heller ikke vanlig, men det finnes i noen tekniske og kulturelle termer.

#### Store bokstaver

En stor bokstav brukes i begynnelsen av det første ordet i en setning.

Store bokstaver brukes også i starten av egennavn. Når et egennavn består av flere ord, skrives hvert ord med stor bokstav – bortsett fra småord som la og de:

* Mennesker, ekte eller innbilte, samt personifiserte dyr og ting
	+ Maria, San Paulo, Barack Obama, Jan de Hartog, Seniora Braun, Oscar de la Renta, Mickey Mouse
* Organisasjoner (f.eks. selskaper, samfunn)
	+ Ikea, Nasiones Unida, Organiza Mundal de Sania
* Politiske enheter (f.eks. nasjoner, stater, byer)
	+ Frans, Atina, Site de New York, Statos Unida de America
* Geografiske
	+ la Alpes, Rio Amazon, Mar Atlantica
* Bokstaver i alfabetet
	+ E, N

Men med titler på kunstverk og litteratur, er bare det første ordet i tittelen skrevet med stor bokstav (sammen med eventuelle egennavn som vises):

* Un sonia de un note de mediaestate – En midtsommernattsdrøm
* La frates Karamazov – Brødrene Karamazov
* Tocata e fuga en D minor – Toccata og fuga i d-moll

Noen ganger, som i advarsler, brukes store bokstaver for å UTTREKKE hele ord eller setninger.

Elefen bruker små bokstaver på steder der noen språk bruker store bokstaver:

* Dager i uken
	+ lundi, jovedi – mandag, torsdag
* Måneder
	+ marto, novembre – mars, november
* Ferier og lignende anledninger
	+ natal, ramadan, pascua – jul, ramadan, påske
* århundrer
	+ la sentenio dudes-un – det tjueførste århundre
* Språk og folkeslag
	+ catalan, xines – katalansk, kinesisk
* Forkortelser
	+ lfn, pf

#### Bokstavnavn

Følgende stavelser brukes til å navngi bokstaver i tale, f.eks. når du staver et ord:

* a be ce de e ef ge hax i je ka el em en o pe qua er es te u ve wa ex ya ze

Disse er substantiver og kan brukes i flertall: as, bes, efes.

Skriftlig kan man ganske enkelt presentere selve bokstaven, med stor bokstav, og legge til -s for flertall:

* La parola "matematica" ave tre As, du Ms (uttales emes), e un E. – Ordet "matematica" har tre As, to Ms og en E.

### Setninger

De fleste setninger i Elefen inneholder en verbfrase, som vanligvis angir forekomsten av en handling. En verbfrase består av et verb pluss eventuelle modifikatorer som adverb eller preposisjonsfraser.

De fleste setninger inneholder også minst én substantivfrase, som vanligvis betegner en person eller ting. En substantivfrase består av et substantiv pluss eventuelle modifikatorer som bestemmere, adjektiver og preposisjonsfraser.

#### Subjekt og objekt

De to viktigste substantivfrasene er subjektet og objektet. Deres eksakte betydning avhenger av valg av verb, men løst sett er subjektet personen eller tingen som utfører handlingen, og objektet er personen eller tingen som er direkte berørt av handlingen.

I Elefen går subjektet alltid foran verbet, og objektet følger alltid:

* La gato xasa la scural. – Katten (subjektet) … jager (verb) … ekornet (objektet).
* La xica gusta la musica. – Jenta (subjekt) … liker (verb) … musikken (objekt).
* La can dormi. – Hunden (subjektet) … sover (verb).

I noen tilfeller, av hensyn til stil eller klarhet, kan det være lurt å plassere objektet til verbet i begynnelsen av setningen. I disse tilfellene må objektet følges av et komma, og et objektpronomen brukes etter verbet:

* La gatos, me no gusta los. – Katter, jeg liker dem ikke.

De fleste verb krever et subjekt, men mange krever ikke et objekt.

#### Komplementerer

En annen vanlig setningskomponent er komplementet. Dette er en ekstra beskrivelse av emnet som kan følge verb som es (be), deveni (bli), pare (seem) og resta (bli):

* Computadores es macinas. – Datamaskiner (emne) … er (verb) … maskiner (komplement).
* La aira pare umida. – Luften (emnet) … virker (verb) … fuktig (komplementerer).
* La comeda deveni fria. – Maten (emnet) … blir (verb) … kald (komplement).
* La patatas ia resta calda. – Potetene (emnet) … holdt seg (verb) … varme (komplementere).
* Nosa taxe es reconstrui la mur. – Vår oppgave (emne) … er (verb) … å gjenoppbygge veggen (komplement: en nestet setning).
* La idea es ce tu canta. – Ideen (subjekt) … er (verb) … at du synger (komplement: en nestet setning).

#### Preposisjoner

En annen viktig setningskomponent er preposisjonsfrasen, som legger til detaljer til et foregående substantiv eller verb, eller til setningen som helhet:

* La om ia cade tra sua seja. – Mannen (subjektet) … falt (verb) … gjennom stolen sin (preposisjonsfrase).
* En la note, la stelas apare. – Om natten (preposisjonsfrase) … vises stjernene (subjektet) … (verb).
* Me dona esta poma a tu. – Jeg (subjekt) … gir (verb) … dette eplet (objektet) … til deg (preposisjonsfrase).
* Tu no aspeta como tua foto. – Du (emne) … ser ikke ut (verb) … liker bildet ditt (preposisjonsfrase).

#### Klausuler

I tillegg til fraser, inneholder noen setninger klausuler, som ligner mindre setninger som er nestet i den større setningen. De kan endre substantivfraser, verbfraser eller hele den større setningen:

* La om ci ia abita asi ia vade a Paris. – Mannen som bodde her dro til Paris.
* El va visita en julio, cuando la clima es bon. – Han kommer på besøk i juli, når været er bra.
* On no ia permete me fa la cosas como me ia desira. – Jeg fikk ikke lov til å gjøre ting som jeg ville.
* Me pensa ce el es bela. – Jeg synes hun er vakker.

### Substantiv

Et substantiv introduseres vanligvis av bestemmere, og kan følges av adjektiver og preposisjonsfraser, og produserer en substantivfrase. Typiske substantiver betegner fysiske objekter som mennesker, steder og ting, men substantiver kan også betegne mer abstrakte begreper som er grammatisk like.

#### Flertall

Hvis du legger til -s til et substantiv, blir det flertall. Hvis entallssubstantivet ender på en konsonant, legges -es til i stedet. Flertallsavslutningen påvirker ikke ordets stress:

* gato, gatos – katt, katter
* om, omes – mann, menn

Adjektiver som endrer et substantiv endres ikke når substantivet er flertall. Men når et adjektiv brukes som et substantiv, kan det brukes i flertall:

* la bones, la males, e la feas – de gode, de dårlige og de stygge
* multe belas – mange skjønnheter

Noen substantiv som er flertall på engelsk er entall i Elefen:

* El regarda un sisor con un binoculo. – Han ser på en saks gjennom en kikkert.
* On usa un bretela per suporta sua pantalon. – Du bruker seler for å holde buksene oppe.
* Me ia compra esta oculo de sol en Nederland. – Jeg kjøpte disse solbrillene i Nederland.

#### Tellbare og utellbare substantiv

Som mange språk, skiller Elefen tellbare og utellelige substantiv. Et tellbart substantiv (eller "tellesubstantiv") kan modifiseres med et tall, og kan godta flertall -s. Typiske tellbare substantiv representerer objekter som tydelig er individuelle enheter, for eksempel hus, katter og tanker. For eksempel:

* un auto; la autos; cuatro autos – en bil; bilene; fire biler
* un gato; multe gatos; un milion gatos – en katt; mange katter; en million katter

Derimot aksepterer utellelige substantiv (noen ganger kalt "massesubstantiv") normalt ikke flertall -s. Utallige substantiv betegner vanligvis masser som ikke har noen klar individualitet, for eksempel væsker (vann, juice), pulver (sukker, sand), stoffer (metall, tre) eller abstrakte kvaliteter (eleganse, langsomhet). Når de er modifisert av et tall eller et annet mengdeord, legges det ofte til en måleenhet for klarhetens skyld. For eksempel:

* la acua; alga acua; tre tases de acua – vannet; litt vann; tre kopper vann
* lenio; multe lenio; du pesos de lenio – tre; mye tre; to stykker tre

Imidlertid kan utellelige substantiv brukes på en tellbar måte. De angir da spesielle eksempler eller tilfeller:

* Du cafes, per favore. – To kaffe, takk.
* Me ia proba multe cesos. – Jeg har smakt mange oster.
* On no pote compara la belias de Paris e Venezia. – Du kan ikke sammenligne skjønnhetene i Paris og Venezia.

#### Kjønn

Substantiv angir vanligvis ikke kjønnet deres. For å skille kjønnene brukes adjektivene mas og fema:

* un cavalo mas – en hannhest, en hingst
* un cavalo fema – en kvinnelig hest, en hoppe

Men det er noen få ord for familieforhold som markerer kvinner med -a og menn med -o:

* ava, avo – bestemor, bestefar
* fia, fio – datter, sønn
* neta, neto – barnebarn, barnebarn
* sobrina, sobrino – niese, nevø
* sposa, sposo – kone, ektemann
* tia, tio – tante, onkel
* xica, xico – jente, gutt

Det er også noen par som bruker forskjellige ord for de to kjønnene:

* dama, cavalor – dame, ridder
* diva, dio – gudinne, gud
* fem, om – kvinne, mann
* madre, padre – mor, far
* rea, re – dronning, konge
* seniora, senior – dame, fru; Mr
* sore, frate – søster, bror

Det sjeldne suffikset -esa danner de kvinnelige variantene av noen få historiske sosiale roller:

* abade, abadesa – abbed, abbedisse
* baron, baronesa – baron, baronesse
* conte, contesa – greve, grevinne
* duxe, duxesa – hertug, hertuginne
* imperor, imperoresa – keiser, keiserinne
* marci, marcesa – marquess, marchioness
* prinse, prinsesa – prins, prinsesse
* tsar, tsaresa – tsar, tsarina

#### Substantive fraser

En substantivfrase består av et substantiv og dets modifikatorer: bestemmere, som kommer foran substantivet, og adjektiver og preposisjonsfraser, som følger det.

En substantivfrase består av et substantiv og dets modifikatorer: bestemmere, som kommer foran substantivet, og adjektiver og preposisjonsfraser, som følger det.

En substantivfrase må normalt inneholde en bestemmer – kanskje bare flertallsmarkøren -s. Men denne regelen gjelder ikke for egennavn, navn på ukedager, måneder og språk, og utallige substantiv:

* Desembre es calda en Australia. – Desember er varm i Australia.
* Nederlandes es mea lingua orijinal. – Nederlandsk er originalspråket mitt.
* Me gusta pan. – Jeg liker brød.

Regelen er også ofte avslappet når substantivfrasen følger en preposisjon, spesielt i faste uttrykk:

* El es la comandor de polisia. – Han er politimester.
* Me no gusta come bur de aracide. – Jeg liker ikke å spise peanøttsmør.
* Nos vade a scola. – Vi skal på skolen.
* Acel es un problem sin solve en matematica. – Det er et uløst problem i matematikk.
* Un virgula pare nesesada per claria. – Et komma synes nødvendig for klarhet.

Et adjektiv eller bestemmer kan modifiseres av et foregående adverb. Fordi adverb ser ut som adjektiver, er flere adjektiver normalt atskilt med komma eller e. I tale gjør intonasjon forskjellen tydelig:

* Sola un poma multe putrida ia resta. – Bare et veldig råttent eple var igjen.
* Me ia encontra un fem bela intelijente. – Jeg møtte en vakker intelligent kvinne.
* Me ia encontra un fem bela, joven, e intelijente. – Jeg møtte en vakker, ung og intelligent kvinne.

Noen ganger er et substantiv bare et symbol for ethvert medlem av klassen. I slike tilfeller gjør det liten forskjell om la eller un brukes, eller om substantivet er flertall eller entall:

* La arpa es un strumento musical. – Harpen er et musikkinstrument.
* Un arpa es un strumento musical. – En harpe er et musikkinstrument.
* Arpas es strumentos musical. – Harper er musikkinstrumenter.

Et pronomen er et spesialtilfelle av en substantivfrase. Pronomen kan normalt ikke endres.

#### Apposisjon

To substantivfraser sies å være i apposisjon når den ene følger den andre direkte og begge refererer til samme enhet. I de fleste tilfeller identifiserer den andre setningen enheten:

* la Rio Amazona – Amazonas-elven
* la Mar Pasifica – Stillehavet
* la Isola Skye – Isle of Skye
* la Universia Harvard – Harvard University
* la Funda Ford – Ford Foundation
* Re George 5 - Kong George V
* San Jacobo la major – St. Jakob den eldre
* Piotr la grande - Peter den store
* mea ami Simon – min venn Simon
* la parola "inverno" - ordet "inverno"
* la libro La prinse peti – boken Den lille prinsen

Akronymer og enkeltbokstaver kan direkte følge et substantiv for å endre det:

* La disionario es ance disponable como un fix PDF. – Ordboken er også tilgjengelig som PDF-fil.
* El ia porta un camisa T blu de escota V. – Hun hadde på seg en blå V-halset T-skjorte.

Noen ganger gjelder to substantiv likt for en gjenstand eller person. I disse tilfellene er substantivene forbundet med en bindestrek:

* un produor-dirijor – en produsent-regissør
* un primador-scanador – en skriver-skanner

I alle tilfeller brukes flertallet -s eller -es på begge substantivene:

* la statos-membros – medlemslandene
* produores-dirijores – produsent-regissører

Et spesielt tilfelle involverer verbet nomi (navn):

* Nos ia nomi el Orion. – Vi kalte ham Orion.
* Me nomi esta forma un obelisce. — Jeg kaller denne formen en obelisk.

Språkeksempel
-------------

Lingua Franca Nova

|  |  |
| --- | --- |
| Lingua Franca Nova es desiniada per es un lingua vera simple, coerente, e fasil aprendeda, per comunica internasional. El ave varios cualia bon: | Lingua Franca Nova er designet til å være svært enkelt, logisk og lett å lære. Det er beregnet på internasjonal kommunikasjon. Det har en rekke gode egenskaper: |
| * El ave un numero limitada de fonemes. El sona simila a italian o espaniol.
 | * Det har et begrenset antall lyder. Det lyder nærmest som italiensk og spansk.
 |
| * El es scriveda como el sona. No enfante deve pasa multe anios studia nonregulas!
 | * Det staves som det lyder. Ingen barn trenger å lære en masse regler gjennom studier i årevis.
 |
| * El ave un gramatica vera simple e regula. El es min complicada en esta caso como engles o indonesian.
 | * Det har en virkelig regelmessig grammatikk. Det er mindre komplisert enn engelsk og indonesisk.
 |
| * El ave un grupo limitada e tota regula de afises produinte per crea parolas nova.
 | * Det har et begrenset antall helt regelmessige forstavelser og endelser for å lage nye ord.
 |
| * El ave regulas de la ordina de parolas bon definada, como multe linguas major.
 | * Det har veldefinerte regler for ordenes rekkefølge i likhet med flere store språk.
 |
| * El ave un lista de parolas fundada en la linguas roman moderne. Esta linguas es comun e influensente, e ia contribui la parte major de parolas engles.
 | * Det har et ordforråd som er vel fundert i de moderne romanske språkene. Disse språkene har stor utbredelse og de har hatt betydelig innflytelse på store deler av det engelske ordforrådet.
 |
| * El es desiniada per es asetante natural de parolas tecnical de latina e elenica, la "norma de mundo" per fato.
 | * Det er utformet for å være i samsvar med nye tekniske begreper fra latin og gresk, den egentlige «verdens-standarden».
 |
| * El es desiniada per aperi plu parte "natural" per los ci comprende la linguas roman, ma no min fasil per otras.
 | * Det er utformet til å være noenlunde «naturlig» for dem som har kjennskap til romanske språk, uten dermed å bli vanskeligere for andre å lære.
 |

Fader vår på Lingua Franca Nova
Nos Padre, ce es en sielo:  
 Sante es tu nome.  
 Tu renia va veni.  
 Tu vole va es fada,  
 en tera como en sielo.   
 Dona nos pan dial a nos.   
 Pardona nos pecas   
 como nos pardona los ci peca a nos.   
 No condui nos a tentia,   
 ma proteje nos de mal.   
 La tu es la renia, la potia,   
e la gloria a tota tempo.

Se også
-------

* Naturalistisk planspråk
* Nylatinsk planspråk

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Spelling and pronunciation
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Sentences

Eksterne lenker
---------------

* (lfn) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Lingua Franca Nova – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Innføring på norsk
* (lfn) Lingua Franca Nova - Disionario
* (en) Lingua Franca Nova - Omniglot

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |