Typisk fremvinge fra en bladtege, med den lukkede åren, som danner to vingeceller, på den membrane vingespissen.
**Hagetege** (*Lygocoris pabulinus*) er en tege som tilhører familiegruppen bladteger (Miridae). 

Hagetege er vanligst lengst sør, men finnes på egnede steder i hele Norge. Vanlig sørover i Europa.

Utseende
--------

Hagetege er litt langstrakt, 5-6 millimeter som voksen. Den er en ensfarget grønn bladtege, med fin lys hårbekledning. Kroppen er fint punktert (punktstruktur). Antennene er grønlige eller litt brune.

*Membranen* er fargeløs eller litt brunlig mot spissen, med lysere grønne årer. Årene danner to lukkede celler, som hos de fleste bladtegene (Miridae). 

Beina er ensfarget grønnlige. Føttene (tibia) har gulgrønne torner. 

Det er en fargevariant som har fått sitt eget navn. 
  
…*f. chloris* Fieb. Føttene (tibiene) har brunlig spiss.

Levevis
-------

Hagetege lever på urter og løvtrær. Den kan leve på flere slags næringsplanter. Den lever helst der det er litt fuktig og ikke for tørt. 

Tegen har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere hudskift (nymfestadier). Nymfene ligner mer og mer på de voksne (imago) for hvert hudskifte. 

De voksne (imago) finnes i juli og august.

Hagetege har to generasjoner hver sommer, i alle fall lengst sør i Norge. Lengre nord er det nok bare en generasjon. 

Hunnen fra første generasjon legger egg i september på unge greiner på vinter-vertsplanten som er løvtrær, blant annet frukttrær og hagtorn. Eggene overvintrer og klekkes neste år i april. 

Etter noen uker på vertstreet flytter nymfene over på urter og andre planter i nærheten, som kan være potetplanter. 

Her vokser andre generasjonen opp og blir voksne i juni og begynnelsen av juli. Her legger de egg, på urter og andre planter. Denne generasjonen blir voksne sent på høsten, i slutten av august og i september.

Skadedyr
--------

Hagetege bruker flere ulike vertsplanter, noen av disse er vanlige som pryd og nyttevekster i hagen. Derfor er tegen regnet for å være et skadedyr. Men arten regnes ikke som alvorlig skadedyr i normal år, og motangrep er normalt ikke nødvendige.

Den lever på frukttrær som eple og kirsebær (*Malus sp. Prunus sp.*) og hagtorn (*Crataegus sp.*). Senere ut på sommeren finnes nymfer på urter som blant annet potetplanten ('*Solanum sp.*) eller andre planter og urter.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Nebbmunner (Hemiptera)
	+ underorden **teger** (Heteroptera)
		- gruppe **Cimicomorpha**
			* familie bladteger (Miridae)
				+ underfamilien Mirinae
					- slekten *Lygocoris*
						* **hagetege** (*Lygocoris pabulinus*) (Linnaeus, 1761) **[=*Lygus pabulinus*]**

Kilder
------

* Coulianos, C.-C. 1998. *Annotated Catalogue of the Hemiptera-Heteroptera of Norway.* Fauna Norwegia Ser.B 45 (1-2), side 11-39.
* Gaun, Sven 1974. *Blomsterteger (Miridae).* Danmarks Fauna nr.81, 279 sider.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *hagetege* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *hagetege* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *hagetege* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *hagetege* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *hagetege* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *hagetege* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *hagetege* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lygocoris pabulinus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lygocoris pabulinus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lygocoris pabulinus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |