recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Senior-senator** og **junior-senator** er navn som ofte benyttes i amerikanske medier til å beskrive amerikanske senatorer; den av de to senatorer fra en delstat som har lengst (uavbrutt) ansiennitet har hevd på å bli referert til som «senior» senator, og den andre blir referert til som «junior» senator. Hvis begge er innvalgt samtidig (for eksempel én i et ordinært valg og den andre samtidig for å fylle plassen etter en senator som har fratrådt sitt verv), vil den som velges for en full periode være senior.

Det er ingen nedfelte forskjeller i rettigheter eller makt, selv om senatets regler gir mer makt til senatorer med lenger ansiennitet. Generelt sett vil senior-senatorer ha mer makt, men det å være medlem av majoritetspartiet er likevel en viktigere fordel enn å være senior. 

Noen av frynsegodene ved ansiennitetsfordel i USAs senat:

* Senatorer gis forskjellsbehandling ved tildeling av komitéplasser basert på ansiennitet. Selv om komitéleder er en valgt stilling, blir vervet tradisjonelt gitt til den senatoren i komitéen fra majoritetspartiet som har lengst ansiennitet. «Ranking member» (fremstående medlem, også kalt viseformann i enkelte spesialkomitéer) i en komité følger deretter og er den senatoren fra minoritetspartiet med lengst ansiennitet.
* Den senior-senator fra majoritetspartiet med samlet lengst ansiennitet blir vanligvis utpekt til president *pro tempore* som primært er en ærestittel men rangerer som nummer tre i rekkefølgen til å tre inn i vervet som USAs president, etter visepresidenten og Speaker of the House.
* Større ansiennitet gjør det mulig for en senator å velge seg en pult lenger foran i senatskammeret.

Lenger ansiennitet medfører tradisjonelt større innflytelse. Som en følge av det er det nokså vanskelig for de medlemmer med kort ansiennitet i begge kongressforsamlingene å ha særlig stor innflytelse på den politikk som føres.

Eksterne lenker
---------------

* «A Chronological List of United States Senators 1789-Present». USAs senat. 2006. Besøkt 1. november 2006.
**Brann- og eksplosjonsvernloven** (fullt navn: **lov om vern mot brann, eksplosjon og ulykker med farlig stoff og om brannvesenets redningsoppgaver**) er en norsk lov som har som formål å verne liv, helse, miljø og materielle verdier mot brann og eksplosjon, mot ulykker med farlig stoff og farlig gods og andre akutte ulykker, samt uønskede tilsiktede hendelser.

Loven pålegger alle å vise alminnelig aktsomhet og opptre på en slik måte at brann, eksplosjon og annen ulykke forebygges, og å underrette de som er utsatt for fare og ved behov varsle nødalarmeringssentral.

Videre angir loven brannvesenets oppgaver, og gir Norges kommuner hjemmel til å pålegge innbyggere tjenesteplikt i brannvesenet dersom dette er nødvendig for å sikre at brannvesenet skal kunne gjennomføre oppgavene.

Brann- og eksplosjonsvernloven ble vedtatt 14. juni 2002 og trådte i kraft 1. juli samme år.

Referanser
----------

1. ↑  Lovens formålsparagraf
2. ↑  § 5
3. ↑  § 11
4. ↑  § 17

Eksterne lenker
---------------

* Lovdata
**Omo** er en av Etiopias største og viktigste elver. Den er 600 km lang og faller ca. 1 800 meter; fra 2 300 moh. til ca. 500 moh. ved sitt utløp i den endorheiske Turkanasjøen i Riftdalen.

Elva kommer fra Shewahøylandet, og har mange tilsig på sin vei sørover mot grenseområdet mellom Sudan, Kenya og Etiopia. Elven renner over grensen til Kenya og inn i Turkanasjøen. Fallhøyden gjør at det er kraftig strøm i elva, og den er bare farbar et kort strekke ovenfor Turkana. Elva inneholder flere fosser, blant annet Kokobi.

Den største sideelva er Gibe. Ellers blant annet Wabi og Gojeb. Omo flyter forbi Mago og Omo nasjonalparker, som begge er kjent for sitt dyreliv.

Omoelvens nedre dalføre
-----------------------

Omoelvens nedre dalføre ble i 1980 oppført på UNESCOs verdensarvliste. Dalføret ved elvas utløp i Turkanasjøen er kjent for flere fossile funn. Av spesiell interesse er funnene av Australopithecus.

Eksterne lenker
---------------

* Omo National Park
* Early Homo sapiens Remains from the Omo River Region of South-west Ethiopia: Faunal Remains from the Omo Valley
* The Oldest Homo sapiens

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC **·** GeoNames
 |



| * v
* d
* r
Verdensarvsteder i Etiopia (liste) |
| --- |
|  | 
* Aksum
* Awashelvens nedre dalføre
* Fasil Ghebbi
* Harar Jugol
* Klippekirkene i Lalibela
* Konsos kulturlandskap
* Omoelvens nedre dalføre
* Simien nasjonalpark
* Tiya

 | Etiopias flagg |
**Bengt Edvard Sixten Sparre** (født 27. september 1854 i Malmö, død 19. juli 1889 i Nørreskov, Tåsinge, Danmark (selvmord)), var en svensk dragonløytnant, kjent for sin hemmelige og til slutt fatale kjærlighetsaffære med den danske linedanserinnen Elvira Madigan.

Sixten Sparre kom fra en gammel adelsslekt og var eldste sønn av kammerherre Sigge Sparre og fru Adeladie Sparre. I 1873 lot han seg innskrive ved de Skånske Dragoner i Kristianstad. Han ble offiser i 1876 og var i 1887 avansert til løytnant av andre klasse.

Den 29. september 1880 ble Sparre gift med komtesse Luitgard Engel Agda Dorotea Adlercreutz fra Vetlanda. Paret fikk to barn, en gutt og en jente. 

Ved et sirkusbesøk i Kristianstad i 1888 forelsket han seg i den danske linedanserinnen Elvira Madigan, som var stedatter av sirkusdirektør John Madigan. De to innledet et kjærlighetsforhold, som ble opprettholdt ved brevveksling etter at sirkuset var reist videre fra Kristianstad. I juni 1889 deserterte Sparre fra sitt regiment og sammen med Elvira Madigan, som var stukket av hjemmefra, dro de først til Stockholm og etterpå over København til Svendborg hvor de tok inn på et hotell og utga seg som bryllupsreisende. Men pengene var snart slutt. Uten penger og uten fremtidsutsikter besluttet Sixten og Elvira Madigan å gjøre en ende på det. På en skogstur den 19. juli 1889 på øya Tåsinge hadde Sparre med seg sin tjensterevolver. Han skjøt først Elvira Madigan og etterpå seg selv.

Sixten Sparre er begravet sammen med Elvira Madigan på Landet Kirkegård. Dessuten er det satt opp et minnesmerke i Nørreskov hvor de ble funnet.

Etterkommerne etter Sixten Sparre og Luitgard Adlercreutzs to barn finnes fremdeles i Sverige.

I sin dagbok hadde Sparre notert:

> 11. juli 89. Till min vän John Rothstein från Sixten, som slutade först; Der finnes inga mensker, som gör dig godt utan beräkning; - procentisk i sin finaste form. – Dette är A och Ö af lifvet. När en menska födas, då jublar man; - när en menska dör, då gråtar man; - det borde vara tvärtom. S. Sparre.
> 
> 
>

Referanser
----------

1. ↑   Find a Grave, Find a Grave 18342988, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Grönqvist, Klas: *En droppe föll ... En bok om Elvira Madigan*. Recito förlag, Borås 2013. ISBN 978-91-7517-506-5.
* Jansen Henrik M.: "Elvira Madigan og Sixten Sparre Som samtiden opfattede dem - og 100 år senere. ISBN 87-87769-09-3.
* Lindhe, Kathinka: *Sorgeliga saker hände - Elvira Madigan, Sixten och mig*. Utblick Media 2014. ISBN 978-91-86709-31-0.

Eksterne lenker
---------------

* Biografi og bilder hos Find a Grave

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Svenske Litteraturbanken **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC
 |
Vantnål på Sunnmørsottring
En **vantnål** blir brukt til å feste og stramme vant i eldre båter. I tradisjonelle bruksbåter har den særlig vært brukt på Midt- og Nordvestlandet.

Vantnåla er en trestikke med hull i. Vantet blir tredt gjennom hullet og festet til nåla med et knute. I esingen på båten er en tauløkke, en *urve*, festet med en jernkrampe. Vantnåla blir tredt gjennom urva og lagt parallell med vantet. På vantet er tredt en holk. Denne blir tredd nedover mot vantnålspissen og låser denne til vantet. Holken er helst en hornring. Det har også vært brukt tauringer, for eksempel tyrkerknop.

Vantnåla gjør at vantet svært raskt kan løses fra båten. I nødsituasjoner har masten kunnet blitt holkestøtt. Det vil si at holken har blitt dratt av vantnåla, som blir smettet løs fra urva. Og så kan mast og segl styres på havet.

Vantnåler egner seg godt til å stramme inn vant av hamp når de har blitt slakke i tørt vær. Vantene må også kunne strammes og slakkes på en enkel måte, slik det ble gjort når de gamle sunnmørsbåtne snudde. Masten ble da halt mot vinden.

Dette mangelfestet har og blitt benyttet utenlands, for eksempel i Østersjøen.

Kilder
------

* Øystein Færøyvik: *Vestlandsbåtar*, Grøndahl, 1987.
**Omløpstid** er tiden et objekt i bane bruker på én runde rundt en sentral masse. Eksempler er tiden en planet bruker på å gå rundt en stjerne, eller tiden en måne bruker på å gå rundt en planet.

Omløpstiden i forhold til omkringliggende stjerner kalles **siderisk omløpstid** og regnes som den «egentlige» omløpstiden.

Omløpstiden sett fra jorden kalles **synodisk omløpstid**. Den skiller seg fra den sideriske på grunn av at jorden ikke står stille, men selv forflytter seg i bane rundt solen.

Synodisk omløpstid er altså tiden et objekt bruker på å komme tilbake til samme plass på himmelen relativt til solen, som sett fra jorden. Dette er tiden det tar mellom to konjunksjoner på rad med solen, og er baneperioden observert fra jorden.

**Drakonisk omløpstid** er tiden som går mellom to passasjer objektet gjør forbi sin oppstigende knute, punktet der banen krysser ekliptikken fra den sørlige til den nordlige himmelhalvkulen. Den drakoniske omløpstiden er ulik den sideriske fordi knutene typisk preseserer eller resesserer sakte, men sikkert.

**Anomalistisk periode** er den tiden som går mellom to passeringer av perihel til objektet, det punktet der objektet er nærmest solen. Dette er forskjellig fra den sideriske fordi den store halvaksen til objektet typisk vil presesere eller resessere sakte (men sikkert).

**Tropisk periode** er tiden som går mellom to passasjer av objektet ved rektasensjon null. Denne er litt kortere enn den sideriske perioden fordi vårjevndøgnpunktet preseserer.

Tabell over omløpstider i Solsystemet

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | **Siderisk omløpstid** | **Synodisk omløpstid** |
| (a) | (dager) | (år) | (dager) |
| Merkur |     0,241 |   87,969 |   0,317 | 115,8776 |
| Venus |     0,615 | 224,6997 |   1,599 | 583,9214 |
| Jorden |     **1** |     — |     — |     — |
| Månen |     0,0748 |   27,3217 |   0,0809 |   29,5306 |
| Mars |     1,881 | 686,9799 |   2,135 | 779,9643 |
| Ceres |     4,600 | 1 680 |   1,278 | 466,7 |
| Jupiter |   11,87 | 4 332,589 |   1,092 | 398,8613 |
| Saturn |   29,45 | 10 759,23 |   1,035 | 378,0944 |
| Uranus |   84,07 |  |   1,012 | 369,654 |
| Neptun | 164,9 |  |   1,006 | 367,486 |
| Pluto | 248,1 |  |   1,004 | 366,7 |
| Eris | 557 |  |   1,002 | 365,9 |
| 90377 Sedna | 12050 |  |   1,00001 | 365,1 |
|

Se også
-------

* Geostasjonær bane

Litteratur
----------

* Rosseland, Svein (1940). *Jorda og universet*. no#: Damm. s. 26-27, 35.
* *Fra strålende objekter til sorte hull*. Damm. 1989. s. 77-79. ISBN 8251770734.

Portal: Astronomi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
**«Six Days on the Road»** er en amerikansk sang som ble skrevet av Earl Green og Carl Montgomery. Den ble først utgitt på singel i 1961 av Paul Davis. Dave Dudley ga ut sin versjon i mars 1963 på albumet *Songs About the Working Man*, og på singel i mai samme år. «Six Days On The Road» har også blitt innspilt med følgende artiseter: Sawyer Brown, Steve Earle, Johnny Rivers, Del Reeves, George Jones, Red Simpson, Nev Nicholls, Ferlin Husky, Boxcar Willie, Red Sovine, Jim Croce, George Thorogood og The Flying Burrito Brothers. Teksten handler om hverdagen til yrkessjåfører som kjører lastebil og vogntog.

«Seks døgn på veien» med Øystein Sunde
--------------------------------------

Øystein Sunde ga ut en norsk coverversjon med tittelen «Seks døgn på veien» i september 1970 på Sundes debutalbum *1001 fnatt*.

Sunde skrev den norske teksten som har omtrent samme tema som originalen, men handler mer om norske forhold enn amerikanske. Tekstens jeg er lastebilsjåfør og beskriver sine arbeidsdager med værforhold, radarkontroller, lave bruer, lengsel etter kjæresten osv. Både noter og tekst ble publisert i notaboka *Kjekkere å ha–2* i 1992.

På denne innspillingen deltok:

* Øystein Sunde: vokal, akustisk gitar, dobro
* Wiggo Elisenberg: saksofon, klarinett
* Carl Morten Iversen: bass
* Espen Rud: trommer

Referanser
----------

1. ↑  Second Hand Song – Medium: «Six Days On The Road»
2. ↑  LP Discography – Medium: *Songs About the Working Man* – Dave Dudley (1963)
3. ↑  Second Hand Song – Medium: «Six Days On The Road» – flere innspillinger
4. 1 2  *1001 fnatt* – informasjon på omslaget
5. 1 2  Sunde, Øystein (1997) *Du må'kke komme her og komme her*. Ex Libris Forlag AS; Oslo. ISBN 82-7384-621-0 s. 126/133
6. ↑  Spinner Records – Medium: *1001 fnatt* – Øystein Sunde (1970)
7. ↑  Sunde, Øystein (1992). *Kjekkere å ha–2*. Ex Libris Forlag AS: Oslo. ISBN 82-7384-292-4 s. 74/75

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
| Glasial/Interglasial |   Stadial/Interstadial   |  Tidsrom (f.Kr.)  |
| --- | --- | --- |
| *Holocen* |
| *Preboreal* | 9 610–8 690 |
| *Weichsel senglasial* |
| *Yngre dryas* | 10 730–9 700 |
| *Allerød interstadial* | 11 400–10 730 |
| *Eldre dryas* | 11 590–11 400 |
| *Bølling interstadial* | 11 720–11 590 |
| *Eldste dryas* | 11 850–11 720 |
| *Meiendorf-interstadialen* | 12 500–11 850 |
| *Weichsel høyglasial* |
| *Mecklenburgfasen* | 17 000 |

**Meiendorf interstadial** (tidligere også *Meiendorfintervallet*) er den første varmeperioden som fulgte etter at Weichsel høyglasial (kvartær) var slutt, og er den grunnleggende stratigrafiske enhetene i Weichsel senglasial.

I Nordtyskland var plantelivet preget av busktundra med en relativt høy andel solplanter (heliofytter). Meiendorf- interstadialen ble avløst av kuldeperioden eldste dryas. Etter varvkronologien i Meerfelder Maar (Eifel) varte Meiendorf fra år 12.500 til 11.850 f.kr..

Perioden har fått navnet etter en pollenprofil fra Meiendorf, en bydel i Hamburg som var den opprinnelige typelokaliteten.

Definisjon
----------

Starten på Meiendorf-interstadialen karakteriseres av en forhøyet andel pollen fra artene dvergbjørk (*B. nana*), vier (*Salix*), tindved (*Hippophaë*), einer (*Juniperus*) og burot (*Artemisia*). Andelen solplanter (heliofytter) var høy. Grensen mot den etterfølgende eldste dryas defineres av en økning av pollen fra annet enn trær og busker etter tindved-maksimumen.

Typeprofilen ligger i Glüsing i Ditmarsken, Schleswig-Holstein og typeregionen er derfor Schleswig-Holstein. Meiendorf-interstadialen kan påvises i Niedersachsen, Rheinland-Pfalz og Brandenburg i tillegg til i Hamburg og Schleswig-Holstein.

Absolutt datering
-----------------

Meiendorf-interstadialen varte fra 14.500 til 13.860 år før nåtid. Etter varvkronologien i Meerfelder Maar var varigheten fra 14.450 til 13.800 BP; dette motsvarer et tidsrom fra 12.500 til 11.850 f. kr.

Litteratur
----------

* Thomas Litt, Karl-Ernst Behre, Klaus-Dieter Meyer, Hans-Jürgen Stephan og Stefan Wansa: *Stratigraphische Begriffe für das Quartär des norddeutschen Vereisungsgebietes.* Eiszeitalter und Gegenwart (Quaternary Science Journal), 56(1/2), 2007, s. 7-65 ISSN 0424-7116 doi:10.3285/eg.56.1-2.02

Referanser
----------

1. 1 2  Litt et al. (2007: s.59
2. ↑  «*Das Quartär in Niedersachsen und benachbarten Gebieten* (PDF)» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 14. januar 2016. Besøkt 5. juni 2019.
**Peter Michael Motzfeldt** (født 17. august 1920 på Lillehammer, død 27. mai 2013) var en norsk diplomat og ambassadør. Han var Norges ambassadør i Nigeria, Brasil og Thailand.

Motzfeldt gjennomførte 1939-1940 befalsskolen. Under andre verdenskrig var han fra 1941 med i Milorg. I 1943 kom han over til Sverige, der han tjenestegjorde i de norske polititroppene.

Han ble cand.jur. i 1948 I 1949 begynte han i Utenriksdepartementet. Hans første var utenriksstasjonering var i Marseille i Frankrike. Fra 1954 til 1965 var han ved Norges militærmisjon i Berlin. Senere tjenestegjorde han ved Norges legasjon i Hellas. Han tjenestegjorde også i New Delhi i India.

Han var ambassadør til Nigeria 1970-1975, ambassadør til Brasil 1975-1980 og ambassadør til Thailand 1981-1988.

Motzfeldt var kommandør av St. Olavs Orden. For sin krigsinnsats mottok han Deltagermedaljen med rosett og ble hedret med den britiske King's Commendation for Brave Conduct. Motzfeldt var også kommandør av den greske Føniksordenen.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Peter Michael Motzfeldt 75 år 17. august», *NTBtekst*, 28. juli 1995.
2. ↑  *Aftenposten*, 17. august 1970, s. 9.
3. ↑  Bjørn Steenstrup: *Hvem er Hvem? 1979*, Oslo: Kunnskapsforlaget, 1979, s. 446.

Portal: Andre verdenskrig
***Kampen for tilværelsen*** er en norsk dramaserie som gikk på NRK1 fra 2014 til 2015. Serien handler om den unge, polske akademikeren Tomasz som reiser til Norge for å hente penger fra en far han aldri har truffet. Vel fremme i Oslo kommer han i kontakt med en privilegert og velmenende gruppe borgere i Ullevål Hageby i Oslo vest. Manus er ved Erlend Loe, Per H. V. Schreiner og Bjørn Olaf Johannessen.

Serien vant Gullruten 2015 i klassen beste manus - drama (Loe, Schreiner og Johannessen). I tillegg var den nominert til ytterlige fem priser: beste TV-drama, beste kvinnelige skuespiller (Trine Wiggen), beste mannlige skuespiller (Bartek Kaminski), beste foto - drama (Lars Vestergaard) og beste original musikk (Gaute Tønder). Under Gullruten 2016 vant serien klassene beste foto TV-drama (Odd Reinhardt Nicolaysen) og beste regi TV-drama (Thomas S. Torjussen). I tillegg var den nominert i ytterlige seks klasser: beste TV-drama, beste kvinnelige skuespiller (Lena Kristin Ellingsen), beste mannlige skuespiller (Bartek Kaminski), beste foto TV-drama (Tone Gjerde), beste manus TV-drama (Loe, Schreiner og Johannessen) og beste originalmusikk (Gaute Tønder).

Første sesong ble i snitt sett av 450 000.

Produksjon
----------

Produksjonskostnadene var på rundt 80 millioner.

Skuespillere
------------

* Bartek Kaminski
* Lena Kristin Ellingsen
* Øystein Røger
* Mads Ousdal
* Nils Sletta
* Sigrid Husjord
* Tone Beate Mostraum
* Ola G. Furuseth
* Trine Wiggen
* Kjersti Botn Sandal
* Nils Jørgen Kaalstad
* Janusz Chabior
* Christian Skolmen
* Nini Bakke Kristiansen
* Jannik Bonnevie
* Ingar Helge Gimle
* Kai Remlov
* Monica Hjelle
* Sven Nordin

Referanser
----------

1. 1 2  «Kraftige reaksjoner da NRK-serien forsvant. Nå er den tilbake». *Dagbladet.no*. 23. juli 2016. Besøkt 9. november 2016.
2. ↑  «Spilte inn 16 episoder av «Kampen for tilværelsen» - ble klippet ut av 8». *VG*. 4.3.2015. Besøkt 9. november 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kampen for tilværelsen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Kampen for tilværelsen* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
Diagram 1: Rétis åpning. Etter 1.Sf3

**Rétis åpning**, som også kalles **Zukertort-åpningen** og **Kongespringeråpning** er en sjakkåpning som er karakterisert ved åpningstrekket

* 1. Sf3

Åpningen er oppkalt etter Richard Réti, en tsjekkisk sjakkspiller som brukte åpningen for å slå verdensmesteren José Raúl Capablanca i 1924. Åpningstrekket gir mulighet for en rekke ulike åpninger, og disse åpningene er klassifisert under numrene A04-A09 i ECO-listen. 

Ifølge ChessBase er åpningen nummer tre i popularitet av de tjue mulige åpningstrekkene. Den utvikler springeren til et godt felt, og forbereder en rask kort rokade. Hvit oppnår fleksibilitet uten å binde seg til en spesiell bondestruktur i sentrum, og kan vente å se hva svart vil gjøre. En liten ulempe med åpningstrekket er at springeren blokkerer f-bonden. Det er ikke noe problem hvis hvit ikke planlegger å flytte den i nær fremtid, men det hindrer mulighetene for å spille systemer med f3 og Sge2, som er et ganske vanlig oppsett mot Kongeindisk. 

Vanligvis vil åpningen transponere til åpninger som begynner med 1.d4, som Kongeindisk eller Dronninggambit. Hvis hvit følger opp med et tidlig c4, kan man få transponering til Engelsk åpning. Til og med Siciliansk forsvar kan nås etter 1...c5 2.e4.

Hovedlinjer
-----------

Når partiet ikke transponeres til  andre åpninger er hovedlinjene til Rétis åpning

* 1...Sf6 (A05)
* 1... d5 (A06)
	+ 2.g3 (Kongeindisk angrep A07)
	+ 2...c5
		- 3.Lg2 (Kongeindisk angrep A08)
	+ 2.c4 (A09)
* 1... andre, og blant dem Larsens åpning (A04)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**Yanet Bermoy Acosta** (født 29. mai 1987 i Cienfuegos) er en cubansk judoka som deltok i de olympiske leker 2008 i Beijing og 2012 i London.

Bermoy vant en olympisk sølvmedalje i judo under OL 2012 i London. Hun vant den nest letteste vektklassen, 52 kg for damer. Fire år tidligere, OL 2008 i Beijing vant hun en bronsemedalje i den letteste vektklassen (48 kg).

Hun vant gull i judo, 48 kg for damer i Panamerikanske leker 2007 i Rio de Janeiro i Brasil.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 2012 Storbritannias flagg London - Sølv i judo, 48 kg, damer Cubas flagg Cuba
* Sølv 2008 Kinas flagg Beijing - Sølv i judo, 52 kg, damer Cubas flagg Cuba

Eksterne lenker
---------------

* (en) Yanet Bermoy – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Yanet Bermoy – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Yanet Bermoy – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Yanet Bermoy – JudoInside Rediger på Wikidata

* (en) Yanet Bermoy – TheSports.org Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BBC Things
 |
**Fallibilisme** (av latin *fallibilis* = «feilbar») er en erkjennelsesteoretisk retning som hevder at all kunnskap er provisorisk og feilbar – dvs. at *sikker viten ikke eksisterer*. Ifølge dette synet kan enhver oppfatning, mening og hypotese vise seg å være basert på en feiltagelse; og det er prinsipielt umulig å gi endelige og uomtvistelige begrunnelser, bevis eller rettferdiggjørelser for en påstand. Man kan likevel ifølge fallibilismen regne med kunnskapsøkning og fremskritt, men bare ved å avdekke feiltagelser, for så å erstatte gamle oppfatninger med nye oppfatninger som er *bedre*, men fremdeles *usikre* (jf. falsifikasjon).

Ved å bestride muligheten for at sikker kunnskap kan begrunnes med iakttagelser (jf. empirisme, positivisme), med tankevirksomhet (jf. klassisk rasjonalisme) eller med aprioriske sannheter (jf. kritisisme), står fallibilismen i sterk kontrast til flere utbredte erkjennelsesteoretiske retninger. Men den skiller seg også tydelig fra andre erkjennelsesteoretiske posisjoner som benekter sikker kunnskap:

* Fallibilismen forutsetter i motsetning til relativismen at *det fins en absolutt og objektiv sannhet* (ellers hadde det ikke vært mulig å begå feil) – denne sannheten er bare ikke direkte *tilgjengelig* for oss.
* Fallibilismen mener i motsetning til skeptisismen at *det er mulig å være i besittelse av sann kunnskap* – vi kan bare aldri være *sikker* på å være i besittelse av den.
* Fallibilismen påstår i motsetning til nihilismen ikke at mennesket *nødvendigvis* alltid tar feil – vi kan bare ikke *utelukke* å alltid ta feil.

Fallibilismen tas i dag mer eller mindre for gitt i de empiriske vitenskapene. Det er mer generelt akseptert at ethvert utsagn om faktiske forhold i verden er beheftet med en større eller mindre grad av usikkerhet.

I tillegg til *empiriske* utsagn vil fallibilister ofte oppfatte *normative* utsagn som prinsipielt usikre, dvs. at man ikke kan gi endelige og tvingende begrunnelser for moralske normer. Det fins imidlertid flere ulike holdninger innenfor fallibilismen til spørsmålet om enkelte kategorier av utsagn er unntatt fra prinsipiell usikkerhet. Mange fallibilister vil f.eks. akseptere at sannheten til *logiske* og *matematiske* utsagn kan vites med sikkerhet.

Det fins flere forløpere til fallibilismen blant greske filosofer (Xenofanes, Sokrates). Begrepet ble innført av Charles Sanders Peirce, som knyttet det til pragmatismen. I dag er fallibilismen fremfor alt forbundet med Karl Popper og den kritiske rasjonalismen.

Litteratur
----------

* H. Albert (1991). *Traktat über kritische Vernunft* (5 utg.). Tübingen: Mohr Siebeck.
* E.C. Moore, red. (1993). *Charles S. Peirce and the Philosophy of Science*. Tuscaloosa: University of Alabama Press.
* K.R. Popper (1934). *Logik der Forschung*. Wien: Springer.
* K.R. Popper (1963). *Conjectures and Refutations*. London: Routledge.
* P.P. Wiener, red. (1958). *Values in a Universe of Chance: Selected Writings of Charles S. Peirce*. New York: Dover.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
**Stjørdalens Sparebank** var en sparebank i Stjørdal i Nord-Trøndelag.

Banken ble etablert i 1847 og holdt til på Værnes prestegård frem til den flyttet til Øyan gård i 1850. Banken flyttet videre til herredshuset på Ole Vigs Minde i 1862 og til gården Tilfredshet i 1887. I 1911 ble sparebankens murbygning i Kjøpmannsgata 1 innviet. Bankbygningen på «Hjørnet» var den første murbygningen på Stjørdalshalsen, tegnet av arkitekt Morten Wagle, og oppført med preg av jugendstil. Det ble siden gjort noen arkitektoniske endringer.

I første halvdel av 1900-tallet var Bernhard Øverland, Kjelberg Øyan og Arnt Hegstad administrerende direktører. I hele etterkrigstiden ble banken ledet av Odd Sivertsen, som var administrerende direktør fra 1945 til 1969.

I 1969 ble Stjørdalens Sparebank slått sammen med Stjørdal Landmannssparebank til Stjørdal Sparebank, etter oppfordring fra Bankinspeksjonen (nå Finanstilsynet), som påpekte at landmannssparebanken hadde en «uforholdsmessig stor del av utlånsmassen plassert i langsiktige pantelån.» I 1985 gikk Stjørdal Sparebank inn i Sparebanken Midt-Norge.

Referanser
----------

1. ↑  Berg, Kaare (1995). *Stjørdal. Fra strandsted til storsamfunn*. Historielagene i Stjørdalsbygdene. s. 170–172.
2. ↑  *Stjørdalsboka. Gards- og slektshistorie. Bd. 2, d. 1: Stjørdal herad*. Stjørdal. 1950. s. 484 og 561.
3. ↑  Reiertsen, Elsa (1998). *Penger, vekst og endring. Trondhjems Sparebank – Sparebanken Midt-Norge 1823–1998*. Trondheim. s. 186.
4. ↑  «Stjørdals ny-bank har hatt valgmøte». *Trønder-Avisa*: 7. 19. november 1968.
5. ↑  Reiertsen, Elsa (1998). *Penger, vekst og endring. Trondhjems Sparebank – Sparebanken Midt-Norge 1823–1998*. Trondheim. s. 124–125.
6. ↑  Reiertsen, Elsa (1998). *Penger, vekst og endring. Trondhjems Sparebank – Sparebanken Midt-Norge 1823–1998*. Trondheim. s. 269.

Litteratur
----------

* Værnesbranden, Ivar Nilssen (1947). *Stjørdalens Sparebank 100 år 1847–1947*. Orkanger.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
***Fall*** er en amerikansk overlevelsesfilm. Den er regissert av Scott Mann. Hovedrollene blir spilt av Virginia Gardner, Mason Gooding, og Jeffrey Dean Morgan. Filmen hadde premiere i USA den 12. august 2022, av Lionsgate Films.

Handling
--------

Adrenalin-junkies og bestevenner, Becky og Hunter, bestiger et fjell sammen med Beckys ektemann Dan (spilt av Mason Gooding) som mister fotfestet og faller til sin død. Nesten ett år senere er Becky deprimert og sliter med alkoholisme. Hun har også problemer i forhold til faren sin James (spilt av Jeffrey Dean Morgan) fordi han hadde antydet at Dan ikke var den rette mannen for henne. Rett før årsdagen for Dans tragiske dødsfall, inviterer Hunter henne til å klatre opp i en 610 meter høyt TV-tårn i en ørken. Der kan hun spre sin avdøde ektemanns aske, som en form for terapi.

Becky nekter først å være med, før hun ombestemmer seg - i håp om at hun endelig kan komme seg videre fra Dans død. Dagen etter begynner Hunter og Becky klatringen. På toppen sprer Becky ektemannens aske, og slipper ham til slutt. Men når de begynner å klatre ned igjen, faller den korroderte stigen fra hverandre. Dette strander dem flere hundre meter over den neste intakte seksjonen. Dessuten har vannet deres falt ned, og ligger et godt stykke nedenfor rekkevidden for tauet.

Hunter er overbevist om at nødetatene vil ha hørt krasjen fra stigen deres og være på vei, men hjelpen kommer aldri. De forsøker å bruke mobiltelefonene deres, men mistenker at forstyrrelser fra antennen blokkerer signalet på mobiltelefonen. Paret legger merke til en bobil i nærheten, med to menn på camping. De venter til det blir mørkt og avfyrer et nødsignal. Mennene på camping legger merke til dette. Men i stedet for å hjelpe dem, stjeler de Hunters bil og kjører av gårde. Becky blir stadig mer forvirret på grunn av mangel på mat og vann, og hun opplever hallusinasjoner.

Rollebesetning
--------------

* Grace Caroline Currey som Becky
* Virginia Gardner som Hunter
* Mason Gooding som Dan
* Jeffrey Dean Morgan som James

Utgivelse
---------

Etter planen slipper Lionsgate Films filmen på kino i USA den 12. august 2022.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  .
3. ↑  .
4. ↑  Griffin, David (8. juni 2022). «Fall: Exclusive Trailer and Movie Poster Reveal». *IGN* **(engelsk)**. Besøkt 8. august 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) *Fall* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Fall* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (fr) *Fall* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Fall* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Fall* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Fall* på Metacritic Rediger på Wikidata
Gustave Dorés gravering «Houndsditch» fra 1872
**Houndsditch** («Hundediket») er ei gate i City of London. Den går mellom Liverpool Street station og Aldgate.

Allerede i romertida ble det anlagt et dike på utsida av bymuren. Dette var for lengst gjenfylt da et nytt dike ble anlagt av de danske vikingkongene som en del av forsvaret av byen. På 1200-tallet skal diket hatt en bredde på 25 m. Myndighetene hadde problemer med at lokalbefolkninga brukte det til å kvitte seg med avfall og døde dyr – betegnelsen «Houndsditch» stammer fra det 13. århundre – og omkring 1600 ble diket gjenfylt for godt. Gata er anlagt der diket en gang gikk.

På 1800-tallet var området blant Londons fattigste, dominert av sweatshops der arbeidere framstilte klær og tekstiler under elendige forhold. Det var i Houndsditch at den irske filantropen Thomas Barnardo i 1866 fant elleve smågutter sovende sammen som en bylt i rennesteinen. Opplevelsen ble foranledningen til Barnardos arbeid for å bygge hjem og skoler for fattige gutter (Dr. Barnardo's homes). Elendigheten i Londons East End er portrettert av Gustav Doré i hans *London: A Pilgrimage* fra 1872.

I dag er Houndsditch dominert av relativt anonyme og uinteressante kontorbygg.

Se også
-------

* Houndsditch-mordene
**Stjørdal museum Værnes** er et kulturhistorisk museum som ligger på Værnes gamle prestegård i Stjørdal i Nord-Trøndelag. Museet er bygget opp rundt Martin Moes store samling av antikviteter og naturhistorisk materiale. I den gamle prestegårdsbygningen er en del rom møblert med stilmøbler og "bondemøbler" fra 1700- og 1800-tallet. Til prestegården hører en hage i engelsk stil fra 1800-tallet. I Hæsjgata ligger en rekke eldre bygninger som er flyttet dit fra Stjørdal sentrum. Blant disse er 

* Ingebrigtsengården, en håndverkergård fra Stjørdalshalsen med bolighus, bur, verksted og brønn.
* Bernhards Minde

På museumsområdet finnes også en gravhaug fra vikingtiden og rester etter en kalkovn fra middelalderen. Like ved museet ligger Værnes kirke, en meget godt bevart steinkirke fra ca. 1140. Om sommeren er det felles omvisning i kirken og på museumsområdet. Nær museet finnes også en gravhaug fra vikingtiden og rester etter en kalkovn fra middelalderen. Restaurert låve åpnet 2005 med studiomagasin, skiftende utstillinger og verksted for håndverkskurs. Prestegårdskafeen med servering av enkle retter er åpen i sommersesongen. Utleie av lokaler til næringsliv og private for møter, selskap etc. hele året.

Bygninger på museet
-------------------

Prestegården ble bygd av sogneprest Hieronymus Heyerdahl i 1817.

Bergkunstmuseet – Det magiske berget
------------------------------------

Av alle registrerte lokaliteter for bergkunst i Norge ligger om lag 20 % i Nord-Trøndelag. Av disse 225 lokalitetene ligger omtrent halvparten i Stjørdal kommune. 
På bergkunstfeltet ved Leirfall finnes om lag 1200 figurer, risset inn i berget over en periode på kanskje så mye som 2000 år. Der planlegges det nå et regionalt bergkunstmuseum. Stjørdal museum Værnes har ansvaret for den framtidige driften og utviklingen av det faglige innholdet i Bergkunstmuseet.
Bergkunstmuseet skal legge til rette for kunnskap, opplevelse og studier med utgangspunkt i bergkunsten i Trøndelag. Kunnskapen om det spesielle ved bergkunsten i regionen skal formidles i et globalt perspektiv, tilpasset ulike publikumsgrupper. Museet skal drive selvstendig forskning, formidling og skjøtsel av bergkunst, i samarbeid og forståelse med Vitenskapsmuseet/NTNU og forvaltningsmyndighetene. Museet skal også ha en næringsdel med butikk, kafé og utleie.
Formidling vil finne sted i utstillinger inne, på vandring til helleristningsfeltene og ved feltene. Opplevelsen av den ekte bergkunsten i landskapet, utstillinger inne og ute og eksperimentell arkeologi, blir museets sentrale formidlingsformer.

| * v
* d
* r
Stiklestad Nasjonale Kultursenter er konsolidert museum for Innherred og Stjørdalen |
| --- |
| Stiklestad Nasjonale Kultursenter **·** Egge museum **·** Stjørdal museum Værnes **·** Levanger Fotomuseum **·** Nils Aas Kunstverksted |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**NKI Ingeniørhøgskolen** var en privat høgskoleutdanning innen ingeniørfag, opprettet i 1964 som **NKIs tekniske skole**. Skolen ble lagt ned våren 1995. Skolen ble etablert i Oslo, og flyttet i 1972 til Stabekk.

Skolen var en del av NKI-gruppen, sammen med NKI Nettstudier og NKI Forlaget. 

Skolen var et heltidsstudium med kombinasjon av selvstudier og undervisning på kveldstid, fem dager i uka. Det var linjer for alle vanlige tekniske fag som bygg og anlegg, energi, elektronikk, IT, kjemi osv. Undervisningen foregikk i flere byer i Norge. 

Ingeniørhøgskolen ble avviklet i 1995, men undervisning i informasjonsteknologi ble videreført i Den Polytekniske Høgskolen (siden 2002: Norges Informasjonsteknologiske Høgskole). I 2014 ble skolen en del av Westerdals, som igjen ble kjøpt opp av Høyskolen Kristiania i 2017.

Referanser
----------

1. ↑  *NKI's tekniske skole, ingeniørhøgskole : 20 år 1964-1984*. Utgitt av skolen, 1984. 34 sider.
2. ↑  Annonse i VG; 3.6.1964
3. ↑  «Landets største private skole: 6000 ingeniører fra NKI»; Aftenposten, 22.2.1984. Sitat: «NKIs tekniske skole, Ingeniørhøyskole, er landets største private høyskole med ca. 1400 heltidsstuderende, i klasser som er spredt 15 steder i Norge»
4. ↑  «Ingeniørhøgskolen avviklast»; Bergens Tidende, 19.5.1995
5. ↑  «NKI-systemet i pengeknipe»; Bergens Tidende, 22.5.1995

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Sheringham** er en kystby i grevskapet Norfolk i England. Den ligger omtrent 6 km vest for Cromer. I henhold til folketellingen i 2001, hadde byen en befolkning på 7 143 innbyggere. For den tilsvarende folketellingen i 2011 hadde befolkningen økt noe, til 7 367 innbyggere. Byens motto, som ble innvilget i 1953, er *Mare Ditat Pinusque Decorat*, latin for «Havet beriker og furuene smykker».

Beskrivelse
-----------

Sheringham sett fra en høyde like ved kalt Beeston Bumb. Havet er Nordsjøen.
Fra gammelt av omfattet sognet Sheringham de to landsbyene Upper Sheringham, et jordbrukssamfunn, og Lower Sheringham, som bedrev både jordbruk og fiske.

Industrien i Sheringham var på toppen på sent 1800-tall og tidlig 1900-tall på grunn av jernbanen som gjorde det mulig å frakte fisken raskere og mer effektivt til markeder rundt om. Gjennom 1900-tallet flyttet fokuset seg over hele Nord-Norfolk, fra bare fisk til delvis også krabber, hummer og sjøsnegler. Krabbe- og hummerfisket gjorde de lokale fiskerne storleverandører av varer til fiskemarkedene i London. Fisket etter sild og torsk ble mindre viktig det siste halve århundret sammen med sneglefangsten. Nå har industrien sunket drastisk, fra høydepunktet på omtrent 200 båter, til dagens fakta på bare åtte båter som jobber hver for seg.

Det nåværende Sheringham var en gang Lower Sheringham, et fiskevær for hovedlandsbyen, nå kjent som Upper Sheringham. Det er en jernbaneby som har utviklet seg fra da jernbanelinjen Midland and great Northern Joint Railway Line ble bygget sent på 1800-tallet. De fleste bygninger og butikker i Sheringham ble bygget i denne perioden og tidlig på 1900-tallet. Det er et interessant antall bygninger som brukte flint som bygningsmateriale, en egentlig ganske uvanlig stein i den tradisjonelle Norfolk-stilen.

Vennskapsbyer
-------------

Sheringham har følgende vennskapsbyer:[]

* Tysklands flagg Ottendorf i Niedersachsen, Tyskland
* Frankrikes flagg Muzillac i Bretagne, Frankrike

Bilder
------

* Huset til Odd FellowHuset til Odd Fellow
* Fiskebåter på slippFiskebåter på slipp
* Fiskebåter ved strandenFiskebåter ved stranden
* Hektisk lørdagsmarkedHektisk lørdagsmarked
* Sheringham sett Beeston BumpSheringham sett Beeston Bump
* Sheringhams pålandslivbåt Oddfellows (B-818)Sheringhams pålandslivbåt Oddfellows (B-818)

Referanser
----------

1. ↑  Ordnance Survey (2002): *OS Explorer Map 252 - Norfolk Coast East*. ISBN 0-319-21888-0.
2. ↑  2001 Census population and household counts for unparished urban areas and all parishes Arkivert 11. februar 2017 hos Wayback Machine. ONS
3. ↑  ««Town population 2011»». Arkivert fra originalen 11. mars 2016. Besøkt 31. januar 2016.
4. ↑  Town Crest and motto

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sheringham – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Sheringham – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Sheringham Town Council Arkivert 1. januar 2016 hos Wayback Machine.
* The Local History of Sheringham

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
Pyridoksamin
Pyridoksin
**Pyridoksin** (Vitamin B6) er et av de åtte vannløselige B-vitaminene. Vitamin B6 er nødvendig for energiomsetningen i kroppen og for nervesystemet. Det finnes i de fleste matvarer, mest i kjøtt, fugl, fisk og kornvarer, og organismen trenger jevnlig tilførsel siden det ikke lagres i kroppen. Mangel på vitamin B6 ses sjelden i Norge.

Biokjemi
--------

Pyridoksin 

* agerer som koenzym ved omvandlingen av aminosyrer og syntesen av ribonukleinsyre (DNA og RNA), som er bærere av arveanleggene,
* medvirker ved dannelsen av røde blodlegemer og antilegeme,
* er et naturlig antihistamin og vanndrivende middel samt
* regulerer kalium–natrium-balansen og har dermed innflytelse på væskebalansen, cellenes næringsforsørgning og ekskresjonen.

Viktigste naturlige kilder
--------------------------

Vitamin B6 finnes i små mengder i de fleste matvarer, mest i kjøtt fra fugl og svin, lever og egg. Dessuten er fisk og kornvarer samt banan rik på b6.

Hvem trenger vitamin B6?
------------------------

Et sunt og variert, norsk kosthold inneholder tilfredsstillende mengder av de fleste næringsstoffer sett i forhold til anbefalt inntak. Mangel på vitamin B6 ses sjelden. Mangel på vitamin B6 kan gi symptomer fra nervesystemet, anemi og krampetendenser. 

Vitamin B6 har blitt hevdet å lindre blant annet svangerskapskvalme, smerter i forbindelse med muskelbetennelse og PMS (premenstruelt syndrom). Det finnes ikke overbevisende dokumentasjon på at vitamin B6 har disse effektene, og bruk av vitamin B6 over anbefalt dose over lengre tid bør avtales med lege.

| * v
* d
* r
Vitaminer |
| --- |
| 
* Liste over alle B-vitaminer
* Liste over alle D-vitaminer

 |
| 
* Vitamin A
* Vitamin B
	+ 1
	+ 2
	+ 3
	+ 5
	+ 6
	+ 7
	+ 9
	+ 12
* Vitamin C
* Vitamin D
	+ 2
	+ 3
* Vitamin E
* Vitamin K

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Universalis **·** NDL
 |
**Pyrgotidae** er en artsfattig familie av fluer der de fleste artene lever i tropiske strøk. De er parasitter med en litt uvanlig livssyklus, i og med at de snylter på det voksne stadiet av biller. De aller fleste insekter som lever som såkalte parasittoider lever i larvestadiene til verten. Siden billene i stor grad er aktive om natten er disse fluene natt-aktive, noe som er uvanlig for høyere fluer.

Utseende
--------

Middelsstore (6–20 mm) fluer, ganske slankbygde med lange bein. Vingene har vanligvis tydelige fargemønster med flekker og/eller tverrbånd. **Hodet** er rundt eller trekantet, fasettøynene er ofte ganske små. Punktøyne mangler hos de fleste artene. Hodet er uten kraftige børster. Pannen (over antennene) og ansiktet (under antennene) er ganske brede. Antennene er foholdsvis lange, framoverrettede med tre ledd, en antennebørste (*arista*) sitter festet omtrent midt på oversiden av det tredje leddet. Munndelene er ganske små. **Brystet** (thorax) er kraftig, omtrent kvadratisk sett ovenfra, uten lange børster. **Vingene** er lange og smale, vanligvis tydelig flekkete eller med tverrbånd. **Beina** er lange og ganske kraftige, uten lange børster. **Bakkroppen** er lang og slank, uten påfallende store ytre kjønnsorganer.

Levevis
-------

Disse fluene lever på larvestadiet som indre parasitter (endoparasitter) på store biller av familien gjødselbiller (Scarabaeidae). Disse billene er mest aktive om natten og følgelig er de fleste pyrgotidene natt-aktive. Hunn-fluene angriper billene når de er ute og flyr og legger et egg på bakkroppen til billen mens de begge er i luften. Larven utvikler seg raskt inne i billen, dreper verten i løpet av 10-14 dager og forvandler seg deretter til en puppe, fortsatt inne i den døde billen. Noen arter av Pyrgotidae kan være økonomisk viktige fordi de reduserer bestandene av potensielt skadelige, oldenborre-lignende biller.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen tovinger, Diptera
	+ Fluer, Brachycera
		- Underordenen høyere fluer, Cyclorrhapha
			* Gruppen Schizophora (Acalyptrata)
				+ Overfamilien Tephritoidea
					- Familien **Pyrgotidae**
						* Underfamilien Lochmostyliinae
						* Underfamilien Toxurinae
						* Underfamilien Pyrgotinae

Kilder
------

Steyskal, G.C. 1987. Pyrgotidae. I: McAlpine, J.F. m.fl. (red.): *Manual of Nearctic Diptera*. 2: 813-816. Agriculture Canada, Ottawa.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Pyrgotidae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Pyrgotidae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Pyrgotidae* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Pyrgotidae* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Pyrgotidae* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Pyrgotidae* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Pyrgotidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Pyrgotidae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**NLOD** (**Norsk lisens for offentlig data**) er en standardisert norsk lisens for offentlige data utarbeidet av Fornyingsdepartementet.

Hensikten med lisensen er å gjøre det enklere for dataeiere å presisere vilkårene for bruk av datasettene de publiserer. Lisensen er imidlertid ikke bare nyttig for dataeiere, den er også nyttig for databrukerne. Når informasjon er tilgjengeliggjort under denne lisensen blir det lettere å vite hva slags vilkår som gjelder, og det blir enklere å bruke data fra forskjellige kilder sammen.

Kort oppsummert sier lisensen at du har lov til å bruke informasjonen til det du vil, men at du må oppgi hvor du har hentet informasjonen fra. Lisensen gjør det klart at sensitive og taushetsbelagte opplysninger ikke kan tilgjengeliggjøres under lisensen, og at dataeier ikke har ansvar verken for informasjonens kvalitet eller for hva informasjonen brukes til.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Norwegian Licence for Open Government Data – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Norsk lisens for offentlige data (NLOD).
**Corryvreckan** (engelsk **Gulf of Corryvreckan** eller **Straits of Corryvreckan**, skotsk gælisk **Coirebhreacain**) er et sund mellom øyene Jura og Scarba i de indre Hebridene på vestkysten av Skottland. Sundet er kjent for sin sterke malstrøm. Navnet kommer av det gæliske «Coirebhreacain» som betyr «gryte med flekkete vann».

Malstrømmen Corryvreckan Foto: Walter Baxter 
Sterke havstrømmer fra Atlanterhavet og en særegen undersjøisk topografi gjør i fellesskap at det dannes sterke tidevannsstrømmer i Corryvreckan. Når tidevannet kommer fra Firth of Lorne inn i det smale farvannet mellom Jura og Scarba får det en hastighet opp mot 8,5 knop (16 km/t), og landskapet på havbunnen inneholder formasjoner, blant annet en dypt hull og en pyramideformet basaltsøyle som stiger fra 70 til 29 meter under havoverflaten. Dette gjør at det dannes malstrøm, stående bølger og andre strømfenomener på overflaten.

Corryvreckan støyer så mye at den kan høres 16 kilometers unna.

Malstrømmen i Corryvreckan står på nordsiden av sundet, og er den tredje sterkeste i verden.

Referanser
----------

1. ↑  «Whirlpool - Facts and Information». *World of Phenomena* **(engelsk)**. Besøkt 25. mai 2021.
2. ↑  «Corryvreckan Whirlpool from The Gazetteer for Scotland». *www.scottish-places.info* **(engelsk)**. Besøkt 25. mai 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** GeoNames **·** BBC Things
 |
**Rombout Faydherbe** (født 14. desember 1649 i Mechelen, død ca. 1673 på Naxos?
), var en flamsk maler.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Faydherbe var sønn av billedhuggeren og arkitekten Lucas Faydherbe (1617–'97) og sønnesønn av Hendrik Faydherbe. Han gikk i lære hos Jacob Jordaens, Diepenbeeck og hos en av markgreve de Nointels hoffmalere, markgreven var en av Ludvig XIVs ambassadører.

Sytten år gammel ble han knivstukket i ryggen av Cornelis Vanden Brande, 23. mai 1666. Dette skjedde like utenfor «Koepoort», ved «van de Liersesteenweg». Vanden Brande ble 18. mai 1668 idømt en straff på åtte dager på vann og brød, ved siden av at han måtte be om tilgivelse og betale en bot på fjorten Brabantske skillinger. Knivstikket må ha vært livstruende, for domsdokumentene beskriver forbrytelsene blant annet med ordene *op peryckel van sterven* – med fare for å dø.

### Serbia

Fra 1670-'72 var Rombout i Serbia, nærmere bestemt Beograd, og i brevene han skrev hjem var det tydelig at han trivdes. Bortsett fra at han ba om penger, var det eneste han savnet sengetøyet sitt. 22. juli 1671 forteller han at den tyrkiske storvesiren hadde vært i Beograd, og at det i øyeblikket er forbudt å sende proviant dit. 

### Fremmet av ambassadør de Nointel

Etter sin «serbiske periode» oppholder han seg i selskapet til Charles Francois Olier, markgreve de Nointel, Frankrikes ambassadør i Konstantinopel. Faydherbe malte portrettene og medaljongene av sultan Mehmed IV og Reiskitab mellom 22. mai og 16. juni 1672, videre malte han også et bilde av Adrianopel (Edirne i dagens Tyrkia) og et portrett av den tyrkiske storvesiren. Portrettet han malte av sultanen var ifølge flere tyrkere en meget god gjengivelse av ham.

20. september 1673 reiste markgreve de Nointel og hans selskap fra Konstantinopel. Med i selskapet var blant annet Faydherbe og hans kollega, maleren J.F. Mareschal. 25. september 1673 gikk ambassadøren og følget hans ombord på et lasteskip i Therapia for å begynne på reisen som blant annet skulle føre dem til de greske øyene. Selskapet besøkte flere steder, som for eksempel Troja, Mykonos og Naxos før de fortsatte videre til Rhodos, Tripoli, Jaffa, Jerusalem, Pireus og Aten. Nointel hadde gitt Rombout Faydherbe i oppdrag å male alt som virket interessant under reisen. 

Dessverre kom ikke Rombout til å bli med følget under hele reisen. Enkelte hevder at han døde på slutten av 1673 på øyen Naxos, mens andre vitenskapsmenn ikke er enige i dette. Etter hva Philippus Van Thielen (Jan Philips sønn) fra Graz skrev til Guilliam Forchondt, en handelsmann fra Antwerpen som bodde i Wien, døde Rombout av pest uten at han fortalte hvor det skulle ha skjedd. Brevet er datert 14. desember, og man antar at året var 1673.

Portal: Kunst

Referanser
----------

1. ↑  Mechelaars op reis: Rombaut Faydherbe, zoon van Lucas