recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bernie Raymond «Kevin» Blom** (født 21. februar 1974 i Gouda) er en nederlandsk fotballdommer som siden 2005 har hatt status som FIFA-dommer.

Biografi
--------

Blom fikk sin profesjonelle debut som fotballdommer i en kamp mellom Go Ahead Eagles og Helmond Sport i Eerste divisie den 17. oktober 2003. I februar 2004 fikk han sin debut i den nederlandske toppdivisjonen Eredivisie. I juni 2004 ble han valgt ut av det nederlandske fotballforbundet til å dømme kamper på internasjonalt nivå, og året etter ble han utnevnt til FIFA-dommer.

I september 2011 var Blom innblandet i en kontroversiell episode da han under kvalifiseringen til EM i fotball 2012 mellom Skottland og Tsjekkia valgte å blåse straffe til Tsjekkia i sluttminuttene av kampen. Avgjørelsen ble tatt på grunnlag av en angivelig felling på Tsjekkias Jan Rezek, men TV-bildene viste at dette var bevisst filming. Den påfølgende straffesparket ble omsatt i mål og førte til at resultatet ble 2–2, noe som gjorde at Skottland mistet muligheten til å kvalifisere seg til mesterskapet. Som følge av hans prestasjoner i denne kampen ble kollegaen Björn Kuipers valgt ut til å representere Nederland under EM i fotball 2012 til fordel for Blom.

Referanser
----------

1. ↑  BBC.co.uk – Scotland 2-2 Czech Republic (Av Clive Lindsay. Publisert 3. september 2011, besøkt 15. mars 2013)
2. ↑  Thescottishsun.co.uk – Blom gets boot (Av Andy Devlin. Publisert 7. september 2011, besøkt 15. mars 2013)

Eksterne lenker
---------------

* Dommerprofil hos Worldreferee.com Arkivert 16. juni 2017 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Derek Martinus** (født 4. april 1931, død 27. mars 2014) var en britisk regissør og tidligere skuespiller.

Martinus jobbet som amatørskuespiller, men han trodde at å få det som en karriere ville bli for vanskelig, og derfor valgte han å bli regissør i stedet. Han fant ikke noen steder hvor han kunne utdanne seg i Storbritannia. Derfor reiste han til University of Oklahoma. Han tok deretter etterutdanning ved Yale School of Drama og begynte å skrive TV-reklamer i Canada. Der fikk han også noen jobber som skuespiller og da han dro tilbake til Storbritannia fortsatte han som skuespiller i teateret. Der møtte han en regissør som lot Martinus regissere for ham.

Martinus kom seg inn på BBCs regissørkurs og et skuespill han regisserte der ble sett av Verity Lambert, som var daværende produsent av *Doctor Who*. Han endte med å regissere historien *Galaxy 4* (1965) og episoden «Mission to the Unknown» for seriens tredje sesong etter at den opprinnelige regissøren, Mervyn Pinfield, hadde blitt syk. Dette ble Martinus' første jobb som regissør hos BBC. Senere regisserte han også historiene *The Tenth Planet* (1966), *The Evil of the Daleks* (1967), *The Ice Warriors* (1967) og *Spearhead from Space* (1970) for samme serie.

I 1970-årene regisserte Martinus blant annet seriene *A Little Princess* (1973) og *A Legacy* (1975) så vel som episoder av blant annet *Z Cars* (1974), *Blake's 7* (1979) og *Penmarric* (1979).

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 140714355[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Freebase-data fra Google[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Doctor Who director Derek Martinus dies aged 82 - BBC News 28. mars 2014
4. 1 2  
Richard Marson (januar 1986). «Intervju med Derek Martinus og David Maloney». *Doctor Who Magazine* **(engelsk)** (108): 15–19.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Derek Martinus på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Derek Martinus i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) Derek Martinus på AllMovie Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Eksempel på styrepinne som brukes for å låse to akslinger sammen
En **kjeglestift**, **konisk styrepinne** eller **konisk stift** er en konisk knast som brukes i maskinteknikk for å feste sammen to deler som skal stå i en bestemt stilling. De er er vanligvis stålstenger hvor den ene enden har en litt større diameter enn den andre og har jevn stigning mellom.

Metriske kjeglestifter har en avsmalning på 1:50, hvilket betyr at for eksempel en 50 mm lang styrepinne vil ha 1 mm mindre diameter i den smale enden. Amerikanske tommestifter har en ørlite slakere avsmalning på 1:48.

Gjenger
-------

Noen koniske stifter har en hanngjenge på den smale enden som er designet for å stikkes gjennom et hull og holde stiften på plass med en skive og mutter.

Andre stifter er gjenget på begge ender, gjengene på den tykke siden kan da brukes for å trekke stiften ut med den samme mutteren som vanligvis holder stiften på plass.

Koniske rømmere
---------------

Hull til koniske stifter kan lages med koniske rømmere. Metriske koniske rømmere navngis etter lillediameteren. For eksempel kan en 2 mm konisk stiftrømmer måle 1.9 mm i den smale enden (2 mm nominell størrelse) og en 2.86 mm i den store enden.

Se også
-------

* Dimling
* Spennstift

Referanser
----------

1. ↑  «Maskindeler i landbruksmaskiner\_4» (PDF). «Det finnes flere typer stifter: Sylinderstiften som er sylinderformet, kjeglestiften som har kjegleform (stigning f.eks. 1:50) og rørstiften som er splittet og1 må klemmes sammen når den drives inn.»
2. ↑  «Det Norske Akademis ordbok». *naob.no*. Besøkt 1. august 2023.
3. ↑  Newnes Mechanical Engineer's Pocket Book
4. ↑  Machinery's Handbook
5. ↑  Newman Tools Inc. metric taper pin reamers
**Fjærkreallergi** er IgE-basert matintoleranse mot kjøtt fra fjærkre (vanligvis kylling og kalkun) hvor kroppen utløser en immunreaksjon og blir overbelastet med immunoglobulin E (IgE)-antistoffer.

Det kan oppstå sammen med eggallergi, men opptrer oftere uten allergi mot fjerkræegg. En studie fant at ikke kylling, men bare kalkunekjøtt er den primære årsaken til allergiske reaksjoner, mens andekjøtt, fasankjøtt og gåsekjøtt forårsaker mildere reaksjoner eller ingen symptomer.

Symptomer
---------

Symptomene ligner på andre former for allergier og oppstår etter inntak av allergenet. Symptomer kan inkludere magekramper, quinckes ødem, generalisert elveblest og strammhet i brystet.

Utbredelse
----------

Allergi mot fjærkrekjøtt er sjeldent og lite dokumentert. Epidemiologiske data er ukjente. Svært alvorlige tilfeller har blitt dokumentert. En studie fra 2016 fant bare 16 tilfeller av tidligere publikasjoner om fjerkrækjøttallergi, pluss ytterligere 28 tilfeller som ble analysert i studien.

Se også
-------

* Alfa-gal-allergi
* Allergi mot svin og katt

Referanser
----------

1. ↑  «Meat Allergy».
2. ↑  «Allergy to chicken meat without sensitization to egg proteins» (PDF).
3. ↑  «Severe allergy to chicken meat». 1. juli 2006.
4. ↑  «Update on the bird-egg syndrome and genuine poultry meat allergy». 30. november 2018.
5. ↑  «Man's Sudden Food Allergy Was a Medical Mystery for Months». Besøkt 30. november 2018.
6. ↑  «Update on the bird-egg syndrome and genuine poultry meat allergy».
7. ↑  Zacharisen, M. C. (2006). «Severe allergy to chicken meat». *WMJ*. 105 (5): 50–2. PMID 16933414.
8. ↑  Hemmer, W. (2016). «Update on the bird-egg syndrome and genuine poultry meat allergy». *Allergo Journal International*. 25 (3): 68–75. PMID 27340614.
9. ↑  «Anaphylactic Reactions to Novel Foods» (PDF).
10. ↑  «Severe allergy to chicken meat».
11. ↑  «Update on the bird-egg syndrome and genuine poultry meat allergy».
**Chiku Ali** (**Ahmed Chiku Mkalu**) (født 18. mars 1958) er en lokalpolitiker (Rødt), kulturarbeider og integreringskonsulent i Bergen kommune. Opprinnelig er hun fra Singida i Tanzania, men har bodd i Bergen siden 1986. Hun satt som bystyrerepresentant i Bergen mellom 1995 og 2012, og ble igjen valgt inn i bystyret i 2019. 

Chiku er utdannet innen kultur, teater og dans fra National Institue of Art i Tanzania og fra Universitetet i Bergen. Hun har i flere år arbeid med kulturformidling i Norge, blant annet i regi av Rikskonsertene, og har vært styremedlem i Festspillene i Bergen og Stiftelsen «Bergen som europeisk kulturby år 2000». 

Chiku mottok i 2006 Unni og Jon Dørsjøs minnepris fra Norske Kvinners Sanitetsforening, for sitt engasjement i kultur- og opplysningsarbeid.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Mate-URL Rediger på Wikidata
* VG:«Afrikanske Chiku Ali klar for Stortinget:- Jeg er et forbilde» Publisert 1. september 2005 besøkt 2. april 2009
* Studvest: Mitt Afrika[*død lenke*]
* Studvest: Chiku Alis CV[*død lenke*]
* Ole Bull Scene: Lørdagsteateret - RYTMISK VERDEN med Chiku Ali - 27.okt. kl.14:00
* Barne- og likestillingsdepartementet: Presseinvitasjon: -om arbeid mot kjønnslemlestelse; holdninger, helse og religion
**Root and Branch** (engelsk for «rot og forgreining») var et opprop presentert den 11. desember 1640 til det lange parlamentet mot det anglikanske bispestyre. Oppropet hadde blitt signert av 15 000 mennesker i London og ble gitt til det engelske parlamentet av en menneskemengde på etter sigende 1500. Oppropet krevde at parlamentet forbød bispestyrets «røtter og forgreininger». Også rundt om i England var det tilsvarende opprop på gang, drevet av ivrige puritanere, som blant annet Henry Ireton i Attenborough i nærheten av Nottingham.

Underhuset var tilbakeholdende og lite villing til å handle i henhold til oppropet, skjønt det til sist refererte til oppropet til komiteen i februar 1641, og oppropet ble grunnlaget for lovforslaget *Root and Branch Bill*. Det ble skrevet av Oliver St John og introdusert i parlamentet av Henry Vane den yngre og Oliver Cromwell i mai 1641. Etter langvarige debatter ble lovforslaget beseiret i august 1641. Det skal bemerkes at parlamentet likevel bestemte å ekskludere biskopene fra overhuset og vedtok *Loven om ekskludering av biskopene*, *Bishops Exclusion Act*, i 1641. Denne loven ble effektuert i 1642.

Målene med *Root and Branch Bill* ble til sist oppnådd i oktober 1646 da parlamentet vedtok *Forordningen for avskaffelsen av erkebiskoper og biskoper i England og Wales* og for ta deres landområder og eiendommer i tilsyn for bruk av det engelske samveldet.

Referanser
----------

1. ↑  «Henry Ireton, 1611-1651» Arkivert 2. mars 2012 hos Wayback Machine. British Civil Wars

Eksterne lenker
---------------

* Root and Branch Petition, teksten til oppropet

Portaler: Historie | Storbritannia
Frem til 1898 var varene fra Bing & Grøndahl stemplet med B&G i blått. I 1898 begynte fabrikken å tilføye et grønt stempel som viser «De Tre Tårne», et gammelt symbol på København. Senere gikk det blå B&G-stempelet ut av bruk. Varianten på bildet var i bruk i perioden 1948–1951.  Foto: MoSchle 
**Bing & Grøndahl**, også omtalt som **Bing & Grøndahls Porcelænsfabrik**, var en dansk porselenprodusent som drev under eget navn fra 1853 til 1987 da selskapet ble fusjonert med Den Kongelige Porcelænsfabrik til Royal Copenhagen.

Historikk
---------

Bing & Grøndahls porselensfabrikk ble opprettet i april 1853 av Frederik Vilhelm Grøndahl og brødrene Meyer Hermann Bing og Jacob Herman Bing. I 1885 ble Harald Bing (1848–1924) eneeier av fabrikken, og i 1895 gikk virksomheten over til et aksjeselskap, mens Bing fortsatte som administrerende direktør. Den første fabrikken lå i København i krysset mellom Vesterbrogade og Rahbeks Allé. Seinere ble det også drevet produksjon i Randers. Bing & Grøndahls storhetstid var omkring 1900 da dansk porselen hadde en kunstnerisk særstilling i Europa. I 1895 lanserte Bing & Grøndahl, som den første, en juleplatte.

I 1987 ble firmaet slått sammen med Den Kongelige Porcelænsfabrik, en tidligere konkurrent, under varemerket Royal Copenhagen.

Bing & Grøndahls mest kjente servise er «Mågestellet» som ble skapt av Fanny Garde i 1895 og utnevnt til «Danmarks nasjonalservise» på 1950-tallet. I dag skal serviset finnes i mer enn hvert tiende danske hjem.

Bildegalleri
------------

* Vesterbrogade i København med Bing & Grøndahls fabrikkbygning i 1856.Vesterbrogade i København med Bing & Grøndahls fabrikkbygning i 1856.
* Mugge og kopp fra «Mågestellet», Bing & Grøndahls populære danske porselensservise ble opprinnelig formgitt av Fanny Garde i 1895.Mugge og kopp fra «Mågestellet», Bing & Grøndahls populære danske porselensservise ble opprinnelig formgitt av Fanny Garde i 1895.
* Porselensfiguren «Porselenmaler» ble designet av Jens Peter Dahl-Jensen for Bing & Grøndahl i 1915.Porselensfiguren «Porselenmaler» ble designet av Jens Peter Dahl-Jensen for Bing & Grøndahl i 1915.
* Produsentstempelet til Bing & Grøndahl med både «De Tre Tårne» og det opprinnelige, blå stempelet.Bing & Grøndahls produsentstempel «De Tre Tårne» i grønt; denne varianten ble benyttet i perioden 1970–1982.

Litteratur
----------

* Erik Lassen: *En københavnsk porcelænsfabriks historie*, Bing & Grøndahl, 1978. ISBN 87-17-02388-2.

Referanser
----------

1. ↑   «Statuette van porselein, voorstellende een liggende koe», samling National Museum Paleis het Loo, type referanse figurin, utgitt 1899, besøkt 5. desember 2021[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «Aldersbestemmelse af Bing & Grøndahl». *www.dphtrading.dk*. DPH Trading. Besøkt 8. august 2023.
3. ↑  Royal Copenhagen 2011: *Mageløs måge* Arkivert 11. januar 2014 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bing & Grøndahl – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Royal Copenhagen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF
 |
**Kongshavn videregående skole** er en offentlig videregående skole i bydel Nordstrand i Oslo. Skolen ble etablert i bygget til den gamle Sjømannsskolen i Ekebergskråningen, og åpnet offisielt 15. august 2013. Nordstrand videregående skole med ca. 45 ansatte og utdanningstilbud for ca. 300 elever ble relokalisert til den nye skolen. Rektor Jan Ljøner ble med fra Nordstrand og ledet Kongshavn vgs gjennom de tre første årene.

Bakgrunn
--------

Skolen har et bredt fagtilbud innen Utdanningsprogram for studiespesialisering med særlig vekt på realfag og økonomiske fag. Fra 2015/2016 tilbyr skolen også breddeidrett som programfag. Entreprenørskap og bedriftsutvikling er et særlig satsingsområde og skolen arrangerer hvert år en stor, internasjonal gründercamp med deltagelse fra Tyskland og Slovenia. På gründercampen får elevene relle oppdrag for reelle oppdragsgivere som EoN Ruhgas, Möllergruppen, Dell og Ekebergparken.

Hvert år deler skolen ut Ekebergparkens pris til en elev som har utmerket seg både faglig og sosialt og som lever opp til skolens verdier; åpen, trygg, trivelig, ambisiøs, inkluderende og respekterende.

Skolen har videreført prosjektet Vg2 i Berlin som ble etablert av Nordstrand vgs i 2008. Det er et tilbud der elever i Osloskolen kan ta hele Vg2 studiespesialisering ved et gymnas i Berlin. De får støtte av norsk kontaktlærer som bor i Berlin hele året og norske «skyggelærere» som følger opp elevene med besøk i Berlin 4-8 ganger i året. Elevene følger både norske og tyske læreplaner og får karakterer og har eksamen som om de går på skole i Norge. Per 2016 har mer enn 100 elever gjennomført Vg2 i Berlin.

Kongshavnrevyen
---------------

Mer enn halvparten av skolens elever deltar i revyen som spilles i januar hvert år. Den første Kongshavnrevyen i 2013 fikk navnet *Blanke Ark* og i 2014 ble dette fulgt opp med revyen *Studer, Prester, Regjer*. I 2015/2016 fikk *Nå står ikke verda tell påske* karakterene 5 og 6 i Aftenposten og Nordstrand Blad.

Rektorer
--------

* 2013-2016: Jan Ljøner (fra Nordstrand videregående skole, til Holtet videregående skole)
* 2016-2022: Knut Jørgen Kopperud til Lambertseter videregående skole
* 2022-: Sidsel Helene Holm Bye

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kongshavn videregående skole – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Offentlige videregående skoler i Oslo |
| --- |
| 
* Blindern
* Bjerke
* Bjørnholt
* Edvard Munch
* Eikelund
* Elvebakken
* Etterstad
* Foss
* Fyrstikkalleen
* Hartvig Nissen
* Hellerud
* Hersleb
* Holtet
* Kirkeveien
* Kongshavn
* Kongsskogen
* Kuben
* Lambertseter
* Nordvoll
* Nydalen
* Oslo handelsgymnasium
* Oslo katedralskole
* Persbråten
* Stovner
* Ullern
* Ulsrud
* Valle Hovin
* Vika

 |  |

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
*Se Dag Arnesen for musikeren* 
**Dag Arnesen** (født 10. desember 1966) er en tidligere norsk fotballspiller og tidligere leder i samme idrett. Styreleder i FK Gjøvik-Lyn, Administrasjonssjef i Vålerenga, Sportssjef i Kongsvinger Toppfotball og nestleder i KIL Fotball. Arnesen har tidligere spilt for Kongsvinger, Sander, Vinger og KFUM Oslo. Han ble toppscorer for Kongsvinger i eliteserien i 1988, og oppnådde seriebronse i eliteserien 1986 og 1987.

Arnesen er utdannet Markedsøkonom. Som yrkesaktiv har han en bred erfaring, og hatt sentrale roller i organisasjoner som blant annet Brother, Xerox, Ibas, Kongsvinger kommune, Klosser Innovasjon og IDT Solutions.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 476472[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Top 3 - Goal-getter liste år for år – 1988 Kun seriekamper Arkivert 13. februar 2005 hos Wayback Machine. på home.online.no/~paal-er/ Besøkt 17. september 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dag Arnesen – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (no) Dag Arnesen – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
* Dag Arnesen på fozzum.com/kil/
**Brittany Lynne Hargest** (født 2. august 1988 i Durham i Nord-Carolina) er en kristen sanger og danser fra USA. Hun var det yngste medlemmet av den nå oppløste popgruppen jump5, der også broren Brandom Hargest var med.

Liv og virke
------------

Hun er datter av Greg Hargest og Robin Hargest. Hun er metodist. Hun vokste opp i Franklin, en forstad til Nashville i Tennessee.

Fra en alder av to å, har hun sunget, spilt piano og gitar, danset og turnet.[] Sammen med broren har hun medvirket i mange videoer og har spilt inn flere forskjellige samlealbum. Da hun var seks år, prøvde hun seg i gruppen som skulle bli jump5, hun sang «Somewhere over the Rainbow». Hun klaget over at hun ikke sang bra, så hun valgte å satse mest på dansetalentet.[]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Brittany Hargest på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Brittany Hargest på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Brittany Hargest på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Brittany Hargest på Songkick Rediger på Wikidata
* Brittany Hargest på Twitter Rediger på Wikidata

* Brittany Hargest på Facebook Rediger på Wikidata

* Brittany Hargest på Instagram Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Mid(t)landsmål** eller **fjellbygdmål** omfatter målførene i de vestvendte østnorske fjellbygdene i Sør-Norge, det vil si Vest-Telemark, Aust-Telemark (unntatt Nome, der prater de grenlandsmål), Numedal (unntatt Kongsberg, der prater de vestfoldmål), Hallingdal, Valdres og Gudbrandsdalen (unntatt Lillehammer, der prater de gudbrandsdalsk flatbygdmål). Midlandsmåla tilhører østlandsk.

Særdrag fra denne dialektgruppen dannet grunnlaget for normeringen av nynorsk skriftmål, den såkalte midlandsnormalen. Den ble utarbeidet av Rasmus Flo, med tilslutning av Arne Garborg, i forbindelse med arbeidet i Rettskrivningskomiteen av 1898.

Viktige målmerker ved midlandsmålet er å sløyfe *t* i bestemt entall av intetkjønnsord (\*barne), kløyvd infinitiv (fara, kaste), og «den norske treklangen», dvs. en fordeling av *a*, *i* og *u* i substantivbøyningen.

I litteraturen ble midlandsmålet brukt av Arne Garborg og enkelte andre, men stod aldri sterkt.

Midlandsmåla
------------

* Gudbrandsdalsmål
* Valdrismål- og Hallingmål
* Telemarks- og Numedalsmål
**Aslaug Magdalena Juliussen** (født 7. september 1953 i Lødingen – nordsamisk: Lodegak – Nordland) er en samisk-norsk kunstner og kunsthåndverker. På 2000-tallet har hun hovedsakelig arbeidet med installasjoner og skulpturer i naturmaterialer.

Hun utdannet seg i tekstilhåndverk på Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo fra 1976 til 1980. Fra 1980 til 1982 arbeidet hun for tekstilkunstneren Synnøve Anker Aurdal i Oslo, og virket deretter selv som kunsthåndverker. Hun utdannet seg videre på Institut for kunstterapi i Odense i Danmark i perioden 1996/1997.

Juliussen mottok Norske Kunsthåndverkeres ærespris 2011.

Verker i offentlige samlinger (utvalg)
--------------------------------------

Innkjøpsfondet for Norsk Kunsthåndverk kjøpte i 2016 inn tekstilskulpturen «Multiple Stitches – sight in absence I» fra en separatutstilling med Juliussens arbeider ved Nordnorsk Kunstnersenter (NNKS). Verket ble kjøpt inn til Nasjonalmuseets samling.

Tidligere hadde verker av Juliussen blitt innkjøpt av Nordnorsk Kunstmuseum, Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum og De Samiske Samlinger.

Referanser
----------

1. 1 2  «Nasjonalmuseet punger ut for tekstilskulptur». *iTromsø (via www.nb.no)*. 4. juni 2016. Besøkt 4. mars 2023.
2. ↑  «Info». *Aslaug Magdalena Juliussen*. Arkivert fra originalen 30. januar 2023. Besøkt 4. mars 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** SUDOC **·** KulturNav **·** KulturNav
 |
Denne artikkelen omhandler Queen-sangen.  For Jefferson Airplane-sangen, se Somebody to Love (Jefferson Airplane).

«**Somebody to Love**» er en Queen-sang skrevet av Freddie Mercury, fra plata *A Day at the Races*. Som hiten fra den forrige plata *A Night at the Opera*, «Bohemian Rhapsody», tar denne sangen i bruk avanserte metoder med å multiplisere Mercurys stemme, men denne gangen for å imitere et gospelkor.

Under Freddie Mercurys minnekonsert var det George Michael som sang denne sangen med Queen, med et gospelkor som bakgrunnssangere. Han har sagt at han synes det var så fantastisk at da han lot bare publikum synge ordet «love» på sangens høydepunkt, hadde alle 72 000 publikummerne den samme synkende skalaen som Mercurys originalsang hadde.

Kilder
------

* (en) Somebody to Love på Discogs

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Somebody to Love* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *Somebody to Love* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Finland Finlands flagg |
| Orientering |
| Verdensmesterskap |
| Sølv | 1966 Finlands flagg Fiskars |  Stafett |
| Sølv | 1968 Sveriges flagg Linköping |  Stafett |
| Europamesterskap |
| Gull | 1964 | Sveits’ flagg Le Brassus |

**Heikki Veikko Juhani Salmenkylä** (født 8. mars 1932, død 4. mai 2022) var en finsk orienteringsløper.

Juhani Salmenkylä er sammen med Erkki Aro den eneste som har vunnet orienteringsverdens største klubbstafett, Jukola, syv ganger.[] Sammen med sin klubb Helsingin Suunnistajat var han med å vinne i 1950, 1952, 1953, 1956, 1957 og 1960 og 1970. Han var 18 år da han vant for første gang, og 38 år da han vant for siste gang. 20 års alderssprang mellom to Jukola-seire er rekord. Salmenkylä var andremann, og foreløpig siste person som har klart å vinne syv ganger.

Juhani Salmenkylä ble europeisk mester i stafett i sveitsiske Le Brassus i 1964. Fra VM i orientering har han to stafettsølv. De var han med på å ta på hjemmebane i Fiskars i 1966 og i svenske Linköping i 1968. Begge ganger ble de slått av Sverige.

Salmenkylä var også en god basketballspiller. Han vant flere finske mesterskap i basketball og var dommer i OL i Tokyo i 1964. Han var flere sesonger basketballtrener. I 2015 ble han innlemmet i Finsk Basketballs Hall of Fame.

Referanser
----------

1. ↑   yle.fi, besøkt 8. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Juhani Salmenkylä – Olympedia Rediger på Wikidata
De Dion-Bouton 1903 modell
**De Dion-Bouton** var et fransk bilmerke fra begynnelsen av 1900-tallet. Firmaet ble stiftet av Albert De Dion og Georges Bouton, som begynte å bygge dampdrevne biler i 1882. Disse bilen brukte et hjuloppheng på bakakselen oppkalt etter De Dion. Dette systemet brukes på noen kjøretøyer fremdeles, for eksempel Mowag Duro.

Vinneren av det første billøpet i 1894, en dampdrevet De dion-bouton
Det første billøpet ble arrangert av en fransk avis, *Le Petit Journal,* i 1894, det gikk fra Paris til Rouen og tilbake. Den raskeste bilen var en dampdrevet De dion-bouton kjørt av Jules-Albert de Dion.

I 1895 begynte de å produsere bensinbiler med en liten ensylindret motor, kalt *petite voiture*. Selskapet begynte snart å produsere motorer for andre selskaper. Til slutt brukte over 150 andre selskaper motorene deres.

I 1900 var Dion-Bouton den største bilprodusenten i verden. Det året produserte selskapet 400 biler og 3 200 motorer. De var også først med en masseprodusert V8-motor, en enhet med 35 hestekrefter, i 1910.

Amicale De Dion-Bouton estimerer at det er rundt 1 000 biler av merket igjen i verden.

Bouton er også ansvarlig for å innføre tennpluggen slik vi kjenner den i dag, med gjenget stamme. Han resonnerte at et gnistgap, slik det er på tennpluggen, ville trenge vedlikehold og justering, og laget derfor tennpluggene slik at det var lette å demontere.

Eksterne lenker
---------------

* Amicale De Dion-Bouton (fransk, engelsk)
* En DY 1913 hos Norsk Veteranvognklubb[*død lenke*]
* Le Petit journal

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
LibreOffice Writer
**Dataprogram**, ofte bare kalt **program** (engelsk: *application* og *computer program*), er en samling av en rekke forhåndsprogrammerte instrukser til datamaskinen. Dataprogrammet er som regel lagret på et platelager eller et annet lagringsmedium. Når man skal bruke et dataprogram lastes programmet inn i datamaskinens minne slik at instruksjonene er tilgjengelige for prosessoren og kan utføres (kjøres) av denne. Dataprogrammer til bruk for mobiltelefoner kalles ofte en **app**.

De fleste dataprogrammer blir i dag lagd på den måten at de skrives i et såkalt høynivåspråk, som er lett å lære og tillater rask programvareutvikling. Det forekommer også at programmer blir skrevet på lavnivåspråk (assembler), som er en mer abstrakt og krevende ting å lære seg, men som tillater utvikling av løsninger som benytter seg av datamaskinens muligheter på en optimal måte.

Man skiller ofte mellom grunnleggende programmer, som operativsystemer (generelle støttefunksjoner for alle programmer), applikasjonsprogrammer (nytteprogrammer, som for eksempel tekstbehandling, tegning, regneark osv.), nettverksklienter (som epostprogrammer, nettlesere osv.) og andre programmer.
Operativsystemet er «hovedprogrammet» og er det som sørger for å holde datamaskinen i gang, og startes og lukkes automatisk ved oppstart og avslutning av datamaskinen.

Se også
-------

* Programvare
* Prosess
* Skript
* App

Eksterne lenker
---------------

* «Programvare», Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** BNE
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Brasils flagg Brasil |
| Friidrett: |
| Friidrett Søramerikansk mesterskap |
| Gull | Guayaquil 2021 |  Lengdehopp |
| Friidrett Søramerikansk U23-mesterskap |
| Bronse | Edmonton 2018 |  Lengdehopp |
| Friidrett Panamerikansk U20-mesterskap |
| Bronse | Edmonton 2015 |  Lengdehopp |
| Friidrett Søramerikansk U20-mesterskap |
| Gull | Cuenca 2015 |  Lengdehopp |
| Friidrett Søramerikansk U18-mesterskap |
| Gull | Cali 2014 |  Lengdehopp |

**Letícia Oro Melo** (født 5. oktober 1997) er en brasiliansk friidrettsutøver som konkurrerer i lengdehopp. Hun ble søramerikansk mester i lengdehopp i 2021.

Idrettskarriere
---------------

Melo kom på andreplass i lengdehopp under det brasilianske U18-mesterskapet i 2013, med 5,46 meter. Under det brasilianske juniormesterskapet i 2014 fikk hun bronse i lengdehopp og gull på 4 x 400 meter stafett, og i det brasilianske U23-mesterskapet kom hun på sjetteplass i lengdehopp og fikk sølv på 4 x 100 meter stafett. Hun vant lengdehopp i det brasilianske ungdomsmesterskapet (U18), med en lengde på 6,00 meter. Dette var personlig rekord, men hun forbedret denne to måneder senere, da hun vant lengdehopp under Søramerikansk U18-mesterskap i friidrett 2014, der hun hoppet 6,14 meter.

Hun kom på tiendeplass i det brasilianske mesterskapet i friidrett, og deltok i Søramerikansk juniormesterskap i friidrett 2015, der hun vant lengdehopp. Hun kom på andreplass i lengdehopp under det brasilianske juniormesterskapet i 2015. I august 2015 deltok hun i Panamerikansk U20-mesterskap i friidrett, som ble arrangert i Canada, og kom der på tredjeplass. I 2016 vant hun lengdehopp under det brasilianske U20-mesterskapet i friidrett, og hun kom på sjetteplass i det nasjonale mesterskapet. Hun vant lengdehopp under Brasiliansk U23-mesterskap i friidrett 2017.

Hun vant på nytt lengdehopp under Brasiliansk U23-mesterskap i friidrett 2018, og hun kom på femteplass i det brasilianske mesterskapet i friidrett. Under Søramerikansk U23-mesterskap i friidrett 2018 kom hun på tredjeplass, bak Aries Sánchez og Mirieli Santos. Under Brasiliansk mesterskap i friidrett 2019 kom hun på tiendeplass. Brasiliansk mesterskap i friidrett 2020 ble arrangert i desember 2020, og Melo kom der på tredjeplass i lengdehopp.

Hun vant lengdehopp under Søramerikansk mesterskap i friidrett 2021, med ny personlig rekord på 6,63 meter. Hun kom på andreplass i lengdehopp under Brasiliansk mesterskap i friidrett i 2021 i juni, bak Eliane Martins.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  World Athletics - *Leticia Oro Melo - Results*, besøkt 15. juni 2021.
2. ↑  CBAt - *XL Troféu Brasil Loterias Caixa de Atletismo*, besøkt 16. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Letícia Melo – World Athletics Rediger på Wikidata

* (en) Letícia Melo – TheSports.org Rediger på Wikidata
**Victor Harbor** er en by i sørvestlige delen av Sør-Australia i Australia. Den ligger 80 km sør for delstatshovedstaden Adelaide. Ved folketellingen i 2016 hadde byen Victor Harbor 4 233 innbyggere, mens City of Victor Harbor hadde 14 665 innbyggere. Stedet tiltrekker seg flere i sommerhalvåret.

Historikk
---------

Området ble først kartlagt av Matthew Flinders i 1802, Flinders hadde i oppdrag å kartlegge sørkysten av Australia. Et par kilometer øst for dagens Victor Harbor møtte han den franske kapteinen Nicolas Baudin ombord «Le Geographe» som kartla kysten for Frankrike. Selv om Storbritannia og Frankrike var i krig på dette tidspunktet (det er usikkert om kapteinene var klar over dette under møtet) så møttes kapteinene og sammenliknet kart og notater. Flinders gav bukten der møtet foregikk Encounter Bay. 

I 1837 ankret skipet HMS «Victor» ved stedet og kapteinen gav stedet navn etter skipet. På samme tid ble det etablert to hvalfangerstasjoner ved Victor Harbor som skulle bli viktige for Sør-Australias økonomi. 

Byen skiftet navn til Victor Harbor i 1921 på tross av at ordet *harbour* staves med u i moderne australsk engelsk.

Severdigheter
-------------

En populær attraksjon er Granite Island som er forbundet til fastlandet ved en gangbro/hestetrikk bro. Victor Harbor Horse Drawn Tram er en av svært få hestetrikker igjen i verden.

Det går en veteranjernbanelinje fra Victor Harbor til Goolwa. 

Området er også populært blant surfere.

Referanser
----------

1. ↑  «2016 Census QuickStats: Victor Harbor». *2016 Census QuickStats* **(engelsk)**. Australian Bureau of Statistics. Besøkt 24. februar 2019.
2. ↑  «2016 Census QuickStats: Victor Harbor (C)». *2016 Census QuickStats* **(engelsk)**. Australian Bureau of Statistics. Besøkt 24. februar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Victor Harbor, South Australia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Sindarin** er et kunstig alvespråk konstruert av professor J.R.R. Tolkien. I hans verk snakkes språket av gråalvene, dvs. sindaene, i Midgard. I tredje tideverv var det mer populært enn quenya; quenya ble kun brukt i høy lære, mens sindarin ble brukt som dagligspråk (av alvene, vel å merke. Bruken av sindarin som dagligtale hos mennesker døde ut da Númenor ble utslettet. Likevel var det mer utbredt blant de lærde hos menneskene å kjenne sindarin enn quenya).

Tolkien etterlot seg mindre skriftlig materiale om sindarin enn om quenya, og mye av det han tenkte seg om språket, ble nok aldri skrevet ned, og gikk derfor tapt ved hans død. Det er derfor vanskeligere å si noe sikkert om sindarin enn quenya.

Fiktiv historie
---------------

Sindarin er i slekt med quenya, men stammer ikke direkte fra det. Det utviklet seg fra språket som ble talt av teleriene, de av *eldaene* som ble igjen i *Beleriand* i Midgard. Dette språket ble siden også talt av noldoene som vendte tilbake til Midgard og noen av menneskestammene, spesielt i Hadors hus.

Ikke-fiktiv historie
--------------------

J.R.R. Tolkien likte det walisiske språket, og noen av de grammatiske hovedtrekkene kan spores tilbake til dette språket. Det er f.eks. prefiksforandringen, som vi verken kjenner fra de romanske eller germanske språkene.

Grammatikk
----------

Her er en oversikt over de mest oppsiktsvekkende målmerkene i sindaringrammatikk: 

Sindarin inneholder, som det øy-keltiske språket, lydmutasjon, som opprinnelig var av fonologisk opphav, men som siden ofte ble grammatiske (f.eks.: **dea** [skygge] → **i dhea** [skyggen]).

Flertallsbygning fulgte lignende lydforandringer som tysk og til tider også walisisk (f.eks.: **amon** [fjell] → **emyn** [flertall: fjell]). 
Substantivene blir ikke tilpasset noe kasus.

Konjugasjonene av verb er lignende av tysk gjennom *Affixe* (f.eks: **ped**- [sprechen, (snakke) ordstamme] → **pedithal** [du wirdst sprechen (du kommer til å snakke)].

Utenom dette var det nødvendig å finne på skrift også:

* Tengwar (skriften til alvene i Valinor)
* Certar (runeskriften) En runeskrift i Midgard, for det meste bestående av rette linjer, og ble i det tredje tidevervet nesten bare brukt av dvergene.

Eksterne lenker
---------------

* Ardalambions side om Sindarin (engelsk)
* Ardalambions side om Sindarin (norsk)

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** NKC
 |
**Wede** er et kunstig språk som blei lansert i 1915 av den tyske forfatteren *Adalbert Baumann*.

Andre navn som har vært brukt på språket er *Welt Deutsch*, *Weltdeutsch* (Verdenstysk) eller *Weltdialekt* (Verdensdialekt).

Wede er en forenklet form for tysk.

Baumann laget også senere språkforslag basert på tysk: *Welt'pitschn* eller *Veltpitschn* i 1925, som han videreutviklet til *Oiropa'pitschn* eller *Oiropa Pitschn* i 1928.

Som internasjonalt hjelpespråk hører det til en relativt liten gruppe som bygger på den germanske språkgruppen. Blant andre språk av denne typen er den norsk-amerikanske presten *Elias Molees* Tutonish fra 1902.

(En annen mindre gruppe språk er på samme måte forsøk på å skape fellesslaviske språk. En mye større gruppe, såkalte *nylatinske* kunstspråk, bygger på forenklet latin eller på et eller flere moderne romanske språk.)

Ideologien bak forslaget til germansk-baserte hjelpespråk var ofte pangermansk eller tysk-sjåvinistisk. Få eller ingen nye forslag av denne typen er kjent etter 1945.

*Wede* fikk oppslutning på grunn av tysk sjåvinisme under og etter første verdenskrig. I boken der Baumann lanserte språket i 1915, la han alt i tittelen vekt på at Wede skulle være et språkpolitisk redskap for sentralmaktene – altså keiserrikene Tyskland og Østerrike-Ungarn.

Boken het: *Wede, die Verständigungssprache der Zentralmächte und ihrer Freunde, die neue Welt-Hilfs-Sprache* (Wede, språket for gjensidig forståelse for sentralmaktene og deres venner, det nye verdens-hjelpespråket).

Det vakte oppsikt da Wilhelm Ostwald, nobelprisvinner i kjemi og en av de ledende intellektuelle talsmenn for Ido før krigen (han hadde også betalt for mye av propagandaen for Ido med prispengene sine) i 1916 forlot Ido for å slutte seg til Wede. Han fikk følge av en del tyske idister. Ido var en bevegelse med hovedstøtte i Frankrike, opprinnelig en reform av Esperanto som blant annet hadde et noe mer fransk preg. Den ledende kraften i Ido-bevegelsen, Louis Couturat, døde i en ulykke på fransk side alt i 1914.

*Wede* er et av ganske få kunstspråk som skal ha hatt en gruppe som kommuniserte seg imellom på språket.

Se også
-------

* Verdensspråk
* Naturalistisk planspråk
* Tutonish

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
*For det newzealandske ølet med samme navn se Steinlager (øl)*
Steinlager under Forus open i 2008
**Steinlager** (født i 1998 i Sverige) etter den svenske avlshingsten Good As Gold blir av mange regnet som Rex Rodneys arvtager som Norges beste travhest. Steinlager vant blant annet Forus Open, Oslo Grand Prix, Elitloppet på Solvalla, Copenhagen Cup og Årjängs Stora Sprintlopp på et og samme år (2005) som gjorde ham til sammenlagt vinner av Grand Circuit International.
Steinlager ble innhandlet til Norge som 3-åring av Knut Olausson, og Per Oleg Midtfjeld var trener og fast kusk.

31. mai 2006 ble det besluttet at løpskarrieren til Steinlager var over etter en omfattende gaffelbåndsskade. Steinlager debuterte i avlen på Alebäck Stutteri i Sverige i 2007 og bedekte 120 hopper første avlsesong.

Steinlager ble omtalt som en av verdens beste travhester og en fantastisk ambassadør for norsk travsport. Hans tidligere hjemmebane Momarken Travbane innstiftet Steinlagers Æresløp i 2007.

I 2008 gjorde Steinlager et omdiskutert comeback på løpsbanen for den svenske travtreneren Olle Goop. Veterinærer og traveksperter hadde motforestillinger og mente at hestens tidligere skade var så alvorlig at kretsen rundt hesten løp en stor risiko ved å utsette den for nye påkjenninger i løp. 

På 13 starter i 2008 vant Steinlager 2 og står ifølge Det Norske Travselskap pr. 27. august 2008 med NOK 12.180.605 i innkjørte pengepremier og er med det en av de største norske travhestene gjennom tidene.

En skulptur av Steinlager utført av kunstneren Skule Waksvik står på Steinlagers plass i Ski.

Løpskarriere
------------

* Starter: 83
* 1.-plasser: 35
* 2.-plasser: 15
* 3.-plasser: 10

Se også
-------

* Liste over norske idrettspersoner på sokkel

Referanser
----------


1. ↑  Youtube: Elitloppet 2005 - Steinlager
2. ↑  Nettavisen: Steinlagers utrolige comeback[*død lenke*]
3. ↑  Vil ære seg selv

Eksterne lenker
---------------

* Steinlager[*død lenke*] på sport.rikstoto.no
**Ketogen diett** er en diett som blant annet blir brukt i behandlingen av pasienter med epilepsi. Behandlingen finnes i flere versjoner, men generelt dreier det seg om diett med mye fett og lite karbohydrater. Dietten gir ketose, noe som kan ha en positiv effekt på anfallsituasjonen til en del pasienter. I praksis har det vist seg vanskelig å gjennomføre behandlingen over lengre tid. Dietten bør aldri forsøkes uten støtte av dietetiker og lege.

Dietten starter ofte på sykehus, i samarbeid med leger. Det er en påkjenning for både pårørende og pasient, ettersom det vanlige inntaket av mat begrenses. 
Når kroppen ikke får vanlig tilgang på energi, griper den tak i fettlageret i kroppen for å omdanne dette til energi. 

Etter at ketose er oppnådd, må pasienten få tilført store deler fett, som kroppen skal bruke som kilde til energi. Spesielle typer fett fås kjøpt på apoteket, som man kan tilsette maten under matlaging. Dette er en hårfin balanse, og man må få utregnet hvor mye kalorier, karbohydrater osv. pasienten skal ha ved hvert måltid, for at ketosen skal opprettholdes. Får pasienten for mye karbohydrater, eller spiser mer av ett eller annet i strid med dietten, brytes ketosen og effekten man er ute etter uteblir.

Man kan måle mengden ketonlegemer i urinen ved å bruke sticks som man dypper i urinen. Et felt på prøvepinnen vil bytte farge i forhold til mengden av ketonlegemer i urinen.

Se også
-------

* Slanking

Referanser
----------

1. ↑  Oslo Universitetssykehus, Avdeling for kompleks epilepsi (2017). «Kort om behandling med klassisk ketogen diett» (PDF). *Brosjyre*. Arkivert fra originalen (PDF) 31. mars 2023. Besøkt 23. april 2023 – via oslo-universitetssykehus.no.

Eksterne lenker
---------------

* Matthew's Friends. Engelsk nettsted med informasjon om epilepsi og ketogen diett (engelsk).
* The Charlie Foundation. Amerikansk nettsted med informasjon om epilepsi og ketogen diett (engelsk).
* Informasjon om ketogen diett ved epilepsi på Oslo universitetssykehus nettsider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**Universalglot** er et forslag til internasjonalt hjelpespråk publisert av læreren *Jean Pirro* (født 1831 i det tyskspråklige franske distriktet Lorraine/Lorraine, død 1886), utgitt i Paris i 1868.

Andre navn som har vært brukt på språket er *Universal Glot*, *Universal-Sprache* og *Universal*.

*Universalglot* er en lettforståelig og enkelt språkforslag med gloser fra store vesteuropeiske språk, og en svært forenkla og regelmessig grammatikk.

Pirro framstilte prinsippene for utvalget av ord slik: «Vi velger fra alle levende språk de mest kjente ordene, og nettopp de som er lettest å uttale. Latin gir de fleste av disse ordene...»

Dette har fått kritikere som Louis Couturat (opphavsmannen til Ido) og den kjente danske språkforskeren Otto Jespersen (opphavsmannen til Novial) til å rose *Universalglot* som et godt og moderne språk, for sin tid mer avansert enn seinere språk som Volapük og Esperanto.

Det er ikke kjent at *Universalglot* noen gang er blitt brukt.

Språkeksempel
-------------

Første del av et brev på Universalglot

Men senior, i sende evos un gramatik e un verbbibel de un nuov glot nomed Universal glot. In futur i scriptarai evos semper in dit glot.

(Min herre, jeg sender Dem en grammatikk og en ordbok til et nytt språk med navnet Universal glot. I framtida skriver jeg Dem alltid på dette språket.)

Se også
-------

* Verdensspråk
* Naturalistisk planspråk
* Nylatinsk planspråk
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Friidrett: |
| Konkurrerte for Monacos flagg Monaco |
| Friidrett De europeiske småstatslekene |
| Gull | Bar 2019 |  400 m |
| Gull | Bar 2019 |  4x400 m |
| Gull | San Marino 2017 |  400 m |
| Friidrett U23-EM i friidrett |
| Bronse | Gävle 2019 |  4x400 m |
| Friidrett U20-EM i friidrett |
| Sølv | Grosseto 2017 |  4x400 m |

**Téo Andant** (født 21. juli 1999) er en fransk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Hans fremste internasjonale meritt er gull på 400 meter i De europeiske småstatslekene 2017 og 2019.

Idrettskarriere
---------------

### 2015–16

Andant kom på tredjeplass på 400 meter i det franske U18-mesterskapet i 2015. Han ble fransk U18-mester på 400 meter innendørs i 2016, med tiden 49,23.

### 2017

I det franske juniormesterskapet innendørs 2017 vant han 400 meter i U18-klassen.

Han representerte Monaco under De europeiske småstatslekene 2017 i San Marino, der han vant 400 meter foran Ívar Kristinn Jasonarson og Philippe Hilger. Han vant 400 meter under det franske U20-mesterskapet utendørs, og fikk sølv på 4 x 400 meter stafett under U20-EM i friidrett 2017, der han ble slått ut i semifinalen på 400 meter.

### 2018

Andant kom på fjerdeplass på 400 meter under det franske U20-mesterskapet innendørs. Utendørs deltok han i U20-VM i friidrett 2018, der Frankrike kom på fjerdeplass på 4 x 400 meter stafett, og han deltok i det franske U20-mesterskapet i friidrett, der han kom på tredjeplass på 200 meter og fjerdeplass på 400 meter.

### 2019

De europeiske småstatslekene 2019 ble arrangert i Montenegro, og Andant vant der 400 meter, og vant også gull på 4 x 400 meter stafett. Under det franske U23-mesterskapet i friidrett fikk han bronse på 400 meter, og deltok på det franske laget som fikk bronse på 4 x 400 meter stafett under U23-EM i friidrett 2019 i Sverige. Han deltok på 400 meter under Fransk mesterskap i friidrett 2019, men ble der slått ut i semifinalen.

Referanser
----------

1. ↑   World Athletics Database, World Athletics utøver-ID 312244, oppført som Teo Andant[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Athle.fr - *AS2015*, besøkt 9. juni 2017.
3. ↑  CodeSport Côte d'Azur - *Téo Andant champion de France!*, besøkt 9. juni 2017.
4. ↑  Athle.fr - *Teo Andant*, besøkt 9. juni 2017.
5. ↑  Resultater 400 meter menn Arkivert 26. juni 2018 hos Wayback Machine. besøkt 9. juni 2017.
6. 1 2 3  IAAF - *Téo Andant - Results*, besøkt 29. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Téo Andant – World Athletics Rediger på Wikidata

* (en) Téo Andant – European Athletic Association Rediger på Wikidata

* (fr) Téo Andant – Fédération française d athlétisme Rediger på Wikidata

* (en) Téo Andant – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (fr) Profil hos det franske friidrettsforbundet
* (en) Profil hos European Athletics
* (en) Profil hos All-Athletics Arkivert 30. april 2017 hos Wayback Machine.
**Lydighetsnektelse** foreligger når man ikke etterkommer en **lydighetsplikt**, eller når man motsetter seg et lydighetskrav, altså nekter å gjøre som man blir instruert (beordret) til å gjøre. En lydighetsplikt kan foreligge i kraft av et ansettelses- eller kommandoforhold. Kommandoforhold med lydighetsplikt kjennes især fra militæret, men finnes også hos politiet – begge steder hvor en tilspisset situasjon vil kunne kreve disiplinert oppførsel. Ofte er det ikke hjemmel til å kreve en egentlig lydighetsplikt etterkommet, og det er i den situasjon at partene kan være uenige om retten til lydighetsnektelse.

Lydighetsplikten foreligger kun såfremt den givne ordre er både *lovlig* og *tjenstlig*. En ordre som innebærer overtredelse av en lov, behøver man således ikke overholde, men en beordring vil sammen med nødverge kunne lempe en etterfølgende straff. En ordre som åpenlyst ikke er tjenstlig – eksempelvis krav om at man skal klippe sjefens gressplen – skal heller ikke adlydes.

Hvis en undergiven får en ordre som den pågjeldende anser for å være ulovlig eller ikke tjenstlig, kan den pågjeldende – etter omstendighetene – gjøre innsigelse til den som har gitt ordren, klage til en overordnet eller om nødvendig nekte å adlyde ordren. Da manglende lovlighet kan være et fortolkningsspørsmål, er hovedregelen at en ordre som etter innsigelse gjentas, skal adlydes.

Lydighetsnektelse vil kunne ha ansettelsesrettslige konsekvenser og i militæret også utløse straff etter militær straffelovs § 11, som behandles av en militær auditør. Planlegger flere soldater eller sivile besetningsmedlemmer sammen lydighetsnektelse, foreligger det mytteri.

Et relatert begrep er pliktforsømmelse.

Se også
-------

* Sivil ulydighet