*Se også: Loft (bygning)*
Peer Gynt loftet på Maihaugen
En **loftstue** er en bygning med to etasjer og ildsted med skorstein. De opprinnelige loftstuene var vanligvis ikke store bygninger og hadde ofte tre rom i første etasje. En stue som ble brukt til oppholds- og arbeidsrom, et kjøkken og en inngang (sval) med en trapp opp til andre etasje. Oppe i andre etasje var det en sval, et gangrom eller *loft*. Det var vanlig vis to rom i tillegg. Rommeme i andre etasje ble brukt til oppbevaring og eventuelt som gjesterom. Opprinnelig var de ikke brukt som daglig beboelsesrom.

*Røykstue – loftstue* er en kombinasjon av to bygningstyper. Disse tilhører en sunnmørsk byggetradisjon. Vanligvis var røykstuen eldst og senere har loftstuen (med jernovn i begge etasjer) kommet som påbygg blant annet fra midten eller slutten av 1800-tallet. Fra Tresfjord er det kjent tilfelle av at røykstue-delen og loftstue-delen har vært oppført samtidig. Denne byggeformen er også kjent fra Romsdal (begge sider av Romsdalsfjorden). På Kleive i Romsdal ble de første loftstuene bygget rundt 1820 og røykstuer var i bruk til slutten av 1800-tallet. I Todalen på Nordmøre skal skikken med loftstue ha kommet rundt 1800. Ifølge Hans Strøm ble loftstuer vanlig på Nordøyane på 1700-tallet og Eilert Sundt skrev 100 år senere at det ikke lenger fantes røykstuer på øyene (i indre fjordstrøk var røykstuen fortsatt vanlig på Sundts tid). I Stranda og i Vanylven ble fra midten av 1800-tallet vanlig med loftstuer og i mange tilfeller røykstuer som ble utvidet med et tilbygg som loftstue.

Melbyloftet og *Peer Gynt loftet* på Maihaugen kalles begge loftstuer. På Venjer i Eidsvoll ble en gårdsbygning rundt 1690 og på Lille Finstad i 1718 omtalt som loftstue trolig fordi de hadde vinduer og ildsted i andre etasje. Norsk folkemuseum har en bygning fra Halvorgard i Hol opprinnelig oppført 1750 og denne kalles loftstue. Loftstuer i Østerdalen var toetasjers bolighus med oppvarming.

Loftstua er en bygningstype som går tilbake til middelalderen. Skriftlige kilder forteller at denne hustypen var kjent i Gudbrandsdalen på 1400-tallet. Prestegården i Lyngdal skal rundt 1600 ha blitt ombygget fra røykstue til loftstue, som den første i Lyngdal.

Ifølge Peter Anker kan en loftstue også ha brukt som betegnelse på loft med innredet oppholdsrom i andre etasje, og trolig med ilsted.

Referanser
----------

1. ↑  Ifølge: Sylthe, Christ Allan. 2005. Men denne artikkelen omhandler kun byggeskikk i Romsdal [Møre og Romsdal].
2. ↑  Kjølås, Gerhard (1954). *Gard og grend*. Stranda: Kommunen. s. 53.
3. ↑  *Byggeskikk i Romsdal*. Molde: Romsdalsmuseet. 1999.
4. ↑  Stokke, Løve (1997). *Hus og husbygging i Romsdalen: ord og uttrykk, byggjeskikk og handverkstradisjon*. Molde: Romsdalsmuseet. ISBN 8290251610.
5. ↑  Christensen, Arne Lie (1984). *Gard og plass i en bygd på Nordmøre: kulturminner fra nyere tid i Todalsvassdraget*. Øvre Ervik: Alvheim og Eide. ISBN 8290359225.
6. ↑  Rabben, Bjarne (1978). *Sunnmøre innafrå: drag frå folkelivet 1860-1940*. Oslo: Det Norske Samlaget. ISBN 8252108571.
7. ↑  Stigum, Hilmar (1897-1976) (1963). *Hus og gårdsanlegg i Eidsvoll*. Oslo. s. 11.
8. ↑  *Fører gjennom friluftsmuseet*. Oslo. 1970. s. 25.
9. ↑  Spangen, Amund (1993). *Bygge og bo i Nord-Østerdalen*. Oslo: Bonytt. ISBN 8253070390321 Sjekk `|isbn=`-verdien: invalid prefix (hjelp).
10. ↑  Kjell Marius Mathisen: Melbyloftet på Maihaugen. DigitaltMuseum
11. ↑  Sundt, Eilert (1976). *Verker i utvalg*. [Oslo]: Gyldendal. ISBN 8205068518.
12. ↑  Anker, Peter (1998). *Folkekunst i Norge: kunsthåndverk og byggeskikk i det gamle bondesamfunnet*. [Oslo]: Cappelen. s. 74. ISBN 8202170001.
13. ↑  Anker, Peter (1975). *Folkekunst i Norge*. [Oslo]: J. W. Cappelens forlag. ISBN 8202032547.
14. ↑  Valen-Sendstad, Fartein (1956). *Gudbrandsdalen i middelalderen: garden og samfunnet*. Hamar: [s.n.] s. 111.

Litteratur
----------

* Sylthe, Christ Allan. 2005. *Påbyggskikk i Romsdal.* i *Kulturminnevern gjennom 30 år.* Fortidsminneforeningen, Romsdal avdeling. side 42-49. ISBN 82-90052-71-5