En påkjøringsrampe loser trafikken fra en sekundærvei og over på motorveien E18 syd for Drammen. Når rampen kommer i plan med motorveien, går den over til å bli et påkjøringsfelt, også kalt akselerasjonsfelt. 
**Fartsendringsfelt** er en fellesbetegnelse for **akselerasjonsfelt** og **retardasjonsfelt** i veikryss på motorveier og andre store veier. Fartsendringsfelt brukes på planskilte kryss for å lette på- og avkjøring fra én vei til en annen. Feltene gjør det mulig å forlate én vei og så tilpasse farten til fartsnivået på veien en kjører på. Dette forbedrer trafikkavviklingen og reduserer konflikter mellom trafikkstrømmene. Fartsendringsfelt finnes imidlertid også i enkelte plankryss, men da uten på- og avkjøringsramper, siden slike ramper leder trafikken fra ett plan til et annet.

Om feltene
----------

I Norge ble fartsendringsfelt tatt i bruk på planfrie kryss på de første motorveiene i 1960-årene. Fartsendringsfeltene består av to hovedtyper:

* **Akselerasjonsfelt**, **påkjøringsfelt** eller **fartsøkningsfelt** leder trafikk fra en sekundærvei og over på en hovedvei. Fra sekundærveien kjører trafikken først på en påkjøringsrampe som leder trafikken til samme plan som hovedveien. Når påkjøringsrampen er i samme plan som hovedveien, starter akselerasjonsfeltet. Her kan trafikken øke hastigheten i samsvar med fartsnivået på hovedveien og deretter flette med hovedveitrafikken.
* **Retardasjonsfelt**, **avkjøringsfelt** eller **fartsreduksjonsfelt** leder trafikken fra en hovedvei og over på en sekundærvei. Først kjører trafikken over i retardasjonsfeltet som går over i en avkjøringsrampe som leder trafikken videre over på sekundærveien. Feltet gjør det mulig å forlate en hovedvei uten å forstyrre trafikkflyten, og dermed tilpasse farten til fartsnivået på sekundærveien.

I Norge er det regler for utforming av fartsendringsfelt. Trafikk som kommer på et akselerasjonsfelt, skal kunne holde minst 50 km/t på en motortrafikkvei, og 70 km/t på en motorvei. På slutten av retardasjonsfeltet skal farten være maksimalt 50 km/t på motortrafikkvei og 70 km/t på motorvei.

Det er også regler for feltskifte fra akselerasjonsfeltet og over til hovedveien. I feltet er det først en heltrukket hvit linje som er forbudt å passere. Linjen går deretter over til å bli en stripete linje. Her kan trafikk fra akselerasjonsfeltet krysse, men trafikken har vikeplikt for trafikk på hovedveien. Når den stripete linjen slutter, har trafikken i akselerasjonsfeltet og hovedveien gjensidig vikeplikt og skal flette.

Se også
-------

* Køsniking
* Kjørefelt

Referanser
----------

1. ↑  «1.9 Planskilte kryss». *Trafikksikkerhetshåndboken*. TØI. 13. juli 2003. Besøkt 23. juli 2020.
2. ↑  Nordahl, Rasmus S. (29. oktober 2018). «veikryss». *Store norske leksikon*. Besøkt 23. juli 2020.
3. ↑  «akselerasjonsfelt». *naob.no*. Det Norske Akademis ordbok. Besøkt 23. juli 2020.
4. ↑  «påkjøringsfelt». *naob.no*. Det Norske Akademis ordbok. Besøkt 23. juli 2020.
5. ↑  «fartsøkningsfelt». *naob.no*. Det Norske Akademis ordbok. Besøkt 23. juli 2020.
6. 1 2 3  Statens vegvesen (2019). «Veg- og gateutforming». 60. Arkivert fra originalen 23. juli 2020. Besøkt 23. juli 2020.
7. ↑  «fletting – trafikk». *Store norske leksikon*. 20. februar 2018. Besøkt 23. juli 2020.
8. ↑  «Nyttige tips til bilførere». *www.vegvesen.no*. Arkivert fra originalen 5. mai 2021. Besøkt 23. juli 2020.