**Tacna** (offisielt navn: **San Pedro de Tacna**) er en peruansk by som er hovedstad både i provinsen Tacna og i regionen Tacna. Byen ligger ved elven Caplina snaut 40 kilometer fra stillehavskysten, og 35 kilometer fra grensen til Chile. Stedet ved elven Caplina var befolket lenge før spanske munker etablerte en misjonsstasjon i 1572. De døpte bosettingen San Pedro de Tacna, men det var først i 1855 at Tacna offisielt fikk bystatus. Byen var chilensk fra 1879 til 1929 etter at Chile beseiret Peru og Bolivia i salpeterkrigen mellom 1879 og 1883. I dag har Tacna omtrent 250 000 innbyggere og er Perus sørligste by. Byen har katedral, flyplass, frihandelssone og asfaltbane for motorsport.

Historie
--------

Minnesmerke over de falne i slaget ved Tacna i 1880.
Hulemalerier i Toquepala-hulene omtrent 90 kilometer nord for Tacna (i luftlinje) indikerer at mennesker har bodd i området i 10 000 år. Området har i tur og orden vært innlemmet i Wari-riket, Tiwanaku og inkariket. Aymara-folket som bodde her kalte stedet for *Taqana*. De første spanjolene som besøkte området var ekspedisjonen til conquistadoren Diego de Almagro i 1535. I 1572 etablerte to spanske munker en misjonsstasjon og bosetning her for å omvende de innfødte, og stedet var et ubetydelig tettsted fram til den peruanske frigjøringskrigen. I 1811 ledet Francisco Antonio de Zela et væpnet opprør mot kolonimakten i Tacna. Opprøret var det første av betydning i Sør-Peru, men det ble slått ned etter et par måneder. Samme skjebne led byens andre opprør to år senere. Etter krigen som endte i 1824 ga den peruanske kongressen Tacna status som småby med kallenavnet *La Ciudad Heroica* (den heltemodige byen) som en anerkjennelse av innbyggernes patriotiske innstilling.

Mellom 1836 og 1839 var Tacna hovedstad i den kortlivede republikken Sør-Peru og i Peru-Bolivia-konføderasjonen som Sør-Peru var en del av. I 1855 fikk Tacna formelt status som by. I 1879 brøt salpeterkrigen ut, og Tacna ble erobret av chilenske styrker etter slaget ved Tacna i 1880. Fredsavtalen som ble undertegnet i Ancón i 1883 fastslo at Tacna-regionen skulle være midlertidig okkupert av Chile i ti år, og deretter skulle det avholdes folkeavstemning og forhandles om den videre statusen. Peru og Chile greide ikke å komme til enighet, og heller ikke meglingsforsøk av USA førte frem. Det var først i 1929 at det ble enighet om at Arica skulle forbli chilensk, mens et overveldende flertall i Tacna stemte for gjenforening med Peru. I 1975 ble lederen av militærjuntaen president og general Juan Velasco Alvarado styrtet av et militærkupp (ironisk nok). Kuppet ble startet i Tacna av misfornøyde offiserer ledet av general Francisco Morales Bermúdez (som var president i Peru fra 1975 til 1980).

Næringsliv
----------

Opptog i byens gater
Tacnas økonomi er i stor grad basert på gruvedrift, fiske og landbruk. Området rundt byen står for omkring 50 % av Perus olivenproduksjon. Gunstig vekslingskurs og Perus relativt lave priser har gjort Tacna til et populært mål for chilenere på handletur. I 1990 ble frihandelssonen *Zofratacna* (La Zona Franca Tacna) med et areal på 390 hektar opprettet 9 kilometer utenfor bysenteret. *Zofratacna* har tiltrukket seg pakistanske bruktbilhandlere, og det muslimske samfunnet som teller omkring 600 personer har bygd Perus første moské *Bab Ul Islam* i Tacna.

Turisme er ikke noen stor næring i Tacna, selv om krigsmonumenter, muséer og sandstrendene ved kysten trekker noen besøkende. I byen ligger også Perus nasjonale jernbanemuseum, og like utenfor sentrum ligger motorsportbanen *Autodromo Tacna* som er en asfaltbane på 3,5 kilometer for bil- og motorsykkelløp.

I mars 2013 ble solkraftverket *Tacna Solar 20 TS* i utkanten av Tacna offisielt innviet av Perus president Ollanta Humala. Kraftverket benytter fotovoltaiske solceller og har en maksimal kapasitet på 20 MW (vekselstrøm). Det er de private spanske selskapene Gestamp Solar og Solarpack som har fått en 20-års konsesjon på utbygging og drift av kraftverket, mens den peruanske stat har bidratt med 250 millioner sol. Anlegget dekker et areal på 121 hektar, og forventet årlig produksjonskapasitet er 47 GWh.

Kommunikasjon
-------------

Tacna jernbanestasjon
Den panamerikanske hovedveien (PE-1S – Carretera Panamericana Sur) går forbi Tacna, og forbinder byen med hovedstaden Lima i nord (1 293 km), og Arica og Chile i sør. Veien er tofelts og asfaltert. Mot nordøst går hovedveien PE-40 over det 5 000 meter høye fjellpasset *Paso de los Vientos* til grensestasjonen Tripartito der grensene mellom Peru, Bolivia og Chile møtes.

Coronel FAP Carlos Ciriani Santa Rosa internasjonale lufthavn har en 2 500 meter lang asfaltert rullebane, og ligger omtrent 5 kilometer utenfor Tacna sentrum. Lufthavnen har regelmessige flyavganger til Lima året rundt.

Jernbanelinjen Ferrocarril Tacna–Arica (FCTA) ble åpnet i 1856 mellom Tacna og Arica. På dette tidspunktet lå begge byene i Peru, men i dag er banen Perus eneste internasjonale jernbanelinje. Linjen er preget av år med manglende vedlikehold, men myndighetene vedtok i 2014 at både sporet og togsettene skal rehabiliteres og oppgraderes for 50 millioner amerikanske dollar. Hele linjen er eid av Peru (også innenfor Chiles grenser). Chile har forpliktet seg til å gi jernbaneselskapet fri adgang til havnen i Arica, og i tillegg stille nødvendig areal til disposisjon for stasjon og laste- og losseområde. Linjen er en isolert seksjon uten tilknytning til andre jernbanestrekninger i Peru. Per 2022 er jernbanen i drift igjen, og passasjeravgangene med motorvogn er rettet mot turist-markedet.

Klima
-----

Tacna ligger i utkanten av Atacamaørkenen og har gjennomsnittlig årlig nedbørsmengde på under 40 mm. Temperaturen når opp til nesten 30 grader i de varmeste månedene januar, februar og mars. Tacna har følgelig subtropisk ørkenklima.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Klimadata for Tacna |
| --- |
| Måned | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jun | Jul | Aug | Sep | Okt | Nov | Des | År |
| Normal maks. temp. °C | 27.2 | 28.0 | 27.1 | 24.9 | 22.3 | 20.3 | 19.2 | 19.2 | 20.2 | 22.3 | 24.0 | 25.8 | 23,38 |
| Normal min. temp. °C | 16.4 | 16.7 | 16.2 | 13.8 | 11.6 | 10.8 | 9.9 | 9.9 | 10.7 | 11.8 | 13.4 | 14.9 | 13,01 |
| Nedbør (mm) | 0.4 | 0.6 | 0.2 | 0.5 | 1.9 | 2.2 | 6.7 | 6.9 | 10.9 | 3.7 | 0.8 | 0.7 | 35,5 |

|  |  |
| --- | --- |
|  Diagram |  • *Kilde: WMO* |
|  | 
 
 
0
 
27
16
 | 
 
 
1
 
28
17
 | 
 
 
0
 
27
16
 | 
 
 
1
 
25
14
 | 
 
 
2
 
22
12
 | 
 
 
2
 
20
11
 | 
 
 
7
 
19
10
 | 
 
 
7
 
19
10
 | 
 
 
11
 
20
11
 | 
 
 
4
 
22
12
 | 
 
 
1
 
24
13
 | 
 
 
1
 
26
15
 |

 |

Bildegalleri
------------

* Katedralen i Tacna (1875) ble tegnet av Gustave Eiffel.Katedralen i Tacna (1875) ble tegnet av Gustave Eiffel.
* Triumfbue til minne om frigjøringskampenTriumfbue til minne om frigjøringskampen
* Tacnas fotballstadionTacnas fotballstadion
* Fontenen på plassen foran katedralen er fra 1869Fontenen på plassen foran katedralen er fra 1869
* Perus første moské under bygging i TacnaPerus første moské under bygging i Tacna

Referanser
----------

1. ↑  ; *folketellingen i Peru i 2017*; besøksdato: 23. november 2018.
2. ↑  Tacneños: Las Cuevas de Toquepala (spansk) Arkivert 5. mai 2014 hos Wayback Machine. Besøkt 5. mai 2014
3. ↑  John Robert Fischer: Bourbon Peru, 1750 - 1824 - side 112 (forhåndsvisning i Googlebooks) ISBN 9780853239086
4. ↑  ZOFRATACNA: Infraestructura (spansk). Arkivert 8. april 2014 hos Wayback Machine. Besøkt 5. mai 2014
5. ↑  Musulmanes en el Perú: Islam en el Perú (spansk) Arkivert 5. mai 2014 hos Wayback Machine. Besøkt 5. mai 2014
6. ↑  La Rebublica.pe: Ollanta Humala inaugura dos centrales fotovoltaicas en el sur del país (publisert 11. mars 2013). Arkivert 6. mai 2014 hos Wayback Machine. Besøkt 6. mai 2014
7. ↑  Municipalidad Palca: Circuito Alto Perú (pdf 1,9 MB). Arkivert 10. august 2013 hos Wayback Machine. Besøkt 5. mai 2014
8. ↑  Corpac (Perus luftfartsverk): Aeropuerto Internacional "Crnl. FAP. Carlos Ciriani Santa Rosa". Besøkt 5. mai 2014
9. ↑  Instituto Ferroviario Chile: Gobierno peruano ofrece US$ 50 millones para reactivar Ferrocarril de Tacna a Arica. Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine. Besøkt 5. mai 2014
10. ↑  El Peruano: Tren Tacna-Arica: conoce la historia de nuestro ferrocarril turístico que hoy reanudó operaciones *(publisert 21. desember 2022)* Besøkt 20. juli 2023
11. ↑  World Meteorological Organization: Tacna, Peru Besøkt 5. mai 2014

Kilder
------

* VIVA Travel guides: Tacna overview Besøkt 5. mai 2014
* Ministerio de Transportes y Comunicaciones: Mapa vial Tacna (Veikart for regionen Tacna) (pdf 3,3 MB) Besøkt 5. mai 2014

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Tacna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Tacna – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Tacnas offisielle nettsted (spansk) Besøkt 16. desember 2015

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |