Denne artikkelen omhandler byen.  For redningsskøyten, se RS 77 «Fredrikstad».

**Fredrikstad** er en by og kommune i Østfold fylke på Østlandet. Den har 85 230 innbyggere (per 1. januar 2024). Den er således Østfolds største, Østlandets tredje største by og en av Norges ti største kommuner målt i antall innbyggere.

Fredrikstad karakteriseres ofte som Norges første renessanseby (se Renessansen), med kvartaler avgrenset av gater anlagt i et regelmessig mønster. Fredrikstad kommunes areal er 559 kvadratkilometer. Den grenser i nord til Råde, i øst til Sarpsborg og i sør til Hvaler.

Bysamfunnet Fredrikstad og bysamfunnet Sarpsborg regnes i statistiske sammenhenger ofte som tettstedet og dobbeltbyen Fredrikstad/Sarpsborg, som hadde 120 332 innbyggere per 1. januar 2023. 70 700 av disse bor i den delen av Fredrikstad kommune som er byområde. Byen Fredrikstad ligger ved Glommas utløp.

Historie
--------

Fredrikstad ble grunnlagt i 1567 av kong Frederik II av Danmark og Norge. Det skjedde under Den nordiske sjuårskrig. Under denne krigen mellom Danmark-Norge og Sverige brente svenskene Sarpsborg, som kong Olav den hellige hadde grunnlagt i 1016. Befolkningen i den nedbrente byen ønsket derfor å gjøre den nye byen mindre utsatt for fremtidige angrep. I 1569 ble så det nye navnet «Fredriksstad», oppkalt etter kongen, tatt i bruk etter det gamle «Sarpsborg». Derfor kan grunnleggelsen av Fredrikstad sees som en gjenreisning av Sarpsborg. Området Gleng, hvor den gamle byen hadde ligget, ble rettslig og administrativt lagt til Fredrikstad.

I tillegg fikk Fredrikstad omtrent samtidig sin egen latinskole på linje med Oslo latinskole (se Oslohumanistene, også kalt Østlandshumanistene), senere kalt Fredrikstad høiere almenskole. Antakelig hadde det frem til 1567 vært en slik skole i Sarpsborg. Ved kongens bortgang i 1588 var det daværende rektor ved latinskolen, Jacob Jacobsen Wolf, som holdt nekrologen over ham, en nekrolog Wolf selv hadde forfattet. På 1600-tallet fikk byen en økende militærstrategisk betydning grunnet geopolitiske forhold (se nedenfor).

Under den store nordiske krig (1700–1721) hadde skjærgårdsflåten base i Fredrikstad fra 1709. Den stod under kommando av admiral Peter Wessel Tordenskiold (1690–1720). Halden var ladested under Fredrikstad frem til 1665, og Moss var ladested under Fredrikstad fra 1670 til 1720. Gleng var en del av Fredrikstad fra 1567 til 1825, mens den øvrige delen av Sarpsborg var en del av Fredrikstad frem til 1839. Gjenopprettelsen av Sarpsborg skjedde delvis på Fredrikstads bekostning.

Fra Gamlebyen i Fredrikstad, det grunnmurede provianthus  Foto: Chris Nyborg 
Til tross for byens betydning som forsvarsverk holdt folketallet seg lavt, rundt 2000 innbyggere, frem til svenskenes invasjon og okkupasjon (i 1814–1815). Under denne okkupasjonen ble Mossekonvensjonen undertegnet av Sveriges daværende kronprins Karl Johan i Fredrikstad.

Avskaffelsen av sagbruksprivilegier i 1860 førte til Fredrikstads viktigste vekstperiode. På relativt kort tid ble den lille handels- og sjøfartsbyen forvandlet til en av landets mest betydelige industribyer med industri knyttet til sagbruk og teglverk som de viktigste industrier. På grunn av dette fikk Fredrikstad tilnavnet «Plankebyen». Senere fikk også steinindustri og mekaniske verksteder stor betydning for Fredrikstads vekst. Byens folketall ble fordoblet, og bymessig bebyggelse spredte seg til tilgrensende strøk i nabokommunene. I 1964 ble Glemmen en del av Fredrikstad. Tretti år senere, i 1994, ble Borge, Kråkerøy, Onsøy og Rolvsøy en del av Fredrikstad.

Langs Glommas bredd støter man stadig på Fredrikstads historie gjennom teglverk og sagbruk, som vanligvis lå side om side. Narnte teglverk på Selbak leverte for eksempel i sin tid den røde mursteinen som universitetsbygningene på Blindern i Oslo er bygget i. Et annet eksempel er Valle Bruk på Rolvsøy. Nylende ligger i kommunedel Rolvsøy. Navnet Nylende kommer fra norrøne nýlenda som betyr «nytt land», i betydningen nydyrket mark eller nytt bosted. Fra Hauge på Rolvsøy kommer Hans Nielsen Hauge, nasjonalt kjent som lekpredikant og industrigründer. På Rolvsøy finner man i dag Østfoldhallen, der en rekke idrettsaktiviteter bedrives. I den senere tid er den blitt døpt om til Østfoldhallene, ettersom flere butikker er blitt etablert i samme område. Dette var tidligere et stort åpent landskap, men har i ettertid blitt et stort handelsområde. Tre vikingskip er funnet på Rolvsøy: Valleskipet, Rostadskipet og Tuneskipet.

Dagens sentrum ligger på vestsiden av Glomma. Det historiske sentrum, *Gamlebyen*, ligger på østsiden, og blir i dag regnet som Nord-Europas best bevarte festningsby. Gamlebyen er således Fredrikstads fremste landemerke.

Geografi og klima
-----------------

Fredrikstad ligger, som de fleste andre norske byer, ved kysten. Her på *Mærrapanna* ved Hankø.
Fredrikstad er lokalisert øst for Oslofjorden ca 100 km sør for hovedstaden Oslo. Kommunens høyeste punkt er Østento, 119 moh. ved Vikene like innenfor Hankø.
Klimaet i Fredrikstad er noe mildere og mer solrikt enn i Oslo. Meteorologisk institutt har imidlertid ingen målestasjon i Fredrikstad by.

| Normaler for Fredrikstad (10 moh.) | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jun | Jul | Aug | Sep | Okt | Nov | Des | År |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Temperaturnormal (°C) | −3,1 | −3,1 | 0,2 | 4,9 | 10,6 | 14,8 | 16,7 | 15,7 | 11,7 | 7,5 | 2,3 | −1,1 | 6,4 |
| Nedbør (mm) | 60 | 45 | 55 | 40 | 55 | 65 | 70 | 85 | 90 | 105 | 90 | 65 | 825 |

Politikk
--------

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Fredrikstad.

### Kommunestyrevalget 2023

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Arbeiderpartiet | 24,5 | −11,8 | 9 693 | −3 923 | 13 | −6 | 4 |
| Høyre | 24,4 | +9,1 | 9 677 | +3 954 | 13 | +5 | 4 |
| Fremskrittspartiet | 14,5 | +2,0 | 5 725 | +1 027 | 8 | +1 | 3 |
| Pensjonistpartiet | 5,9 | +1,4 | 2 318 | +630 | 3 | +1 | 1 |
| Sosialistisk Venstreparti | 5,3 | +0,9 | 2 081 | +420 | 3 | +1 | 1 |
| Miljøpartiet De Grønne | 4,5 | −2,4 | 1 797 | −802 | 2 | −2 | 1 |
| Rødt | 3,9 | −1,1 | 1 556 | −316 | 2 | −1 |  |
| Bymiljølista | 3,6 | +0,7 | 1 443 | +354 | 2 |  |  |
| Industri- og Næringspartiet | 3,3 | +3,3 | 1 292 | +1 292 | 2 | +2 |  |
| Venstre | 3,2 | +1,7 | 1 267 | +718 | 2 | +1 | 1 |
| Kristelig Folkeparti | 2,9 | −0,6 | 1 163 | −161 | 2 |  |  |
| Senterpartiet | 2,4 | −4,2 | 967 | −1 524 | 1 | −2 |  |
| Norgesdemokratene | 0,9 | +0,9 | 345 | +345 |  |  |  |
| Konservativt | 0,4 | +0,4 | 156 | +156 |  |  |  |
| Liberalistene | 0,3 | −0,2 | 103 | −85 |  |  |  |
| Valgdeltakelse/Total | 58,6 % | 40 115 | 53 | 15 |
| **Ordfører:** Arne Sekkelsten (H) | **Varaordfører:** Eva Kristin Andersen (Frp) |
| Merknader: Kilde: Valgresultat.no og Fredrikstad kommune − Møtedetaljer for bystyremøtet 19.10.2023 |

Næringsliv
----------

Forbindelsen til havet har alltid spilt en helt sentral rolle for Fredrikstad, med dens gunstige plassering i forhold til kontinentet. Skipsindustri og båtproduksjon har også satt spor etter seg, med Fredrikstad Mekaniske Verksted (FMV) som et prominent eksempel. Et annet prominent eksempel er Norsk Gearfabrikk AS, grunnlagt av den legendariske båtbyggeren Bjarne Aas i 1916. I dag er det racerbåtprodusenten Hydrolift som representerer byens maritime arv. Før oljealderen var Fredrikstad også en foregangsby når det gjaldt produksjon og utvikling av forbruksartikler, med en rekke fabrikker, for eksempel FRESKO (Fredrikstad skofabrikk). Et annet eksempel er produksjon av radioapparater, både til hjemmebruk, bilbruk og til forsvaret av Norge. Mascot var i sin tid ledende i Norge og Norden på dette området. I Fredrikstad finner man også stedet der det elektriske lyset første gang ble tent i Norge (på Lisleby brug i 1877). Da oljealderen satte inn i Norge på 1970-tallet, betød det en nedgang i den tradisjonelle industrisysselsettingen i Norge generelt og Østfold spesielt. Potensialet for videre fremtidig industriutvikling i Fredrikstad er imidlertid meget stort. Dette avspeiles i at de fleste er ansatt i privat sektor, for eksempel Norsk Teknisk Porselen (NTP), Brynildsens fabrikker (produksjon av sukkertøy og sjokolade) og Mills (produksjon av blant annet kaviar og majones).

Byens avis heter Fredriksstad Blad. Byens lokale radiokanal heter Radio Prime Fredrikstad. Byen er også sete for NRK Østfold, som dekker Østfold og tilgrensende områder. Også det statlige Medietilsynet har sete i Fredrikstad.

St. Josephs Hospital.

Forsvaret
---------

Etter tapene av henholdsvis Jemtland og Herjedalen, samt Idre og Serna i den nordvestlige delen av Dalarna i 1645, og særlig Båhuslen i 1658, fikk Fredrikstad større betydning i forsvaret av Norge. Østfold regiment holdt fra 1644 til 2002 til i Gamlebyen, og byen var hovedkvarter for Tordenskiold fra 1709. Kongsten fort fra 1685, som ruver i nærheten, er et uttrykk for militærets nærvær. Det fantes også et fort på Kjøkøy som ble forvaltet av Sjøheimevernet.
Kjøkøy fort ble bygget av tyskerne under 2. verdenskrig for å beskytte innseilingen til Fredrikstad via Østerelva. Det er nå museum.
Tilsvarende ble Torgauten fort bygget noe innenfor Strømtangen fyr for å beskytte Fredrikstad via Vesterelva. Torgauten ble påbegynt av tyskerne i 1941. Etter krigen ble det brukt av Forsvaret frem til ca. 1985, da det ble museum.

Det norske forsvaret påbegynte byggingen av et tidligere fort noe nord for Torgauten ca. 1933. Arbeidet kom ikke særlig langt. I dag finner man to påbegynte kanonstandplasser for to 30,5 cm haubitskanoner og en påbegynt festningstunnel. Dette ligger mellom buktene Helleskilen og Dypeklo.

Utdanning
---------

Høgskolen i Østfold, avdeling Kråkerøy, med campus i nærheten av byens sentrum
Fredrikstad har mange videregående skoler, for eksempel Frederik II videregående skole, som tilbyr allmennfaglige og økonomisk/administrative studieretninger. Frederik II videregående skole er en sammenslåing av tidligere Frydenberg gymnas og Christianslund handelsgymnasium. Glemmen videregående skole tilbyr yrkesfaglig utdanning/studieretning. Wang Toppidrett Fredrikstad tilbyr idrettsfag, realfag, språk, samfunnsfag og økonomi.
I tillegg finner man Steinerskolen, som er et privat pedagogisk alternativ til grunnskolens høyere trinn.

Høgskolen i Østfold tilbyr høyere utdanning (master- og bachelor-studier) ved Akademi for scenekunst, Avdeling for helse- og sosialfag og Avdeling for ingeniørfag på Kråkerøy. Her finner vi også Østfold fagskole, som tilbyr korte, yrkesrettede utdanninger bygget på fag-/svennebrev, autorisasjon eller minst fem års praksis innenfor tekniske fag og helse-/sosialfag.

Også Institutt for journalistikk har sete i Fredrikstad. Instituttet tilbyr i første rekke etter- og videreutdanning av journalister og redaktører.

Når det gjelder grunnskoleutdanningen er det i Fredrikstad ikke fritt skolevalg, i motsetning til for eksempel i Oslo. Det har heller ikke vært noen stor tradisjon for 1-10-skoler.

Kultur og fritid m.m.
---------------------

Østre Fredrikstad kirke fra 1779 i Gamlebyen.
Fredrikstad bibliotek fra 1926 ruver stolt der Vesterelva gjør en sving ved Isegran. I et av pakkhusene bak på bryggekanten finner en det mer beskjedne Østfold fylkesbibliotek. Ved biblioteket finner man en skulptur som fremstiller kvinnesaksforkjemperen Katti Anker Møller.
Skulpturen ble avduket i 1998. I 2013 fikk byen også sitt eget litteraturhus, Litteraturhuset Fredrikstad Østfold, som har som uttalt formål å formidle og vekke interesse for lesing, debatt og kultur. Stolt er også tradisjonen for teater-, film- og revyvirksomhet. Arne Svendsen flyttet som 16-åring til Fredrikstad og jobbet der som frisør og barberer. Som 19-åring giftet han seg og ble boende der. Sverre Wilberg (kriminalbetjent Hermansen i Olsenbanden) er født og oppvokst i Fredrikstad. Et annet bysbarn, Georg Apenes, skal en gang ha sagt at Fredrikstad er Norges største fødeby.

Et stenkast unna ligger Fredrikstad rådhus, som rommer den politiske og administrative ledelsen av byen. Rådhuset rommer også Fredrikstad kino, som er blant de største og mest moderne kinoene i Norge. Her kan man også finne håndavtrykkene til berømte skuespillere som har gjestet byen.

Fredrikstads ledende barne- og ungdomsteater er Vindeleka, FBUT, Kaos sang og teater og Fredrikstadungane. Vindeleka Barne- og Ungdomsteater ble startet i 1994 med utgangspunkt i *Røde Mølle*. Det er et frittstående teater som drives av foreldrene. Teaterets formål er å gi et helårstilbud til barn og ungdom i Fredrikstad. Målsettingen er å sette opp en stor oppsetting hvert år i høstsemesteret. Vindeleka Barne- og Ungdomsteater ønsker å gi barn og ungdom mulighet til egenutvikling og personlig vekst. Derfor får alle aktørene aktive roller i Vindelekas teateroppsetninger.

FBUT er et foreldredrevent teater som har forestillinger på St.Croix. De var med i Norske Talenter i 2019 der de var blant topp 3.

Kaos sang og teater er et teater som øver på Gressvik. De har ingen øvre aldersgrense, men man må være 8 år for å begynne. De har forestillinger på Speilet i Fredrikstad.

Fylkeskommunens virksomhet Delta K, som produserer og formidler profesjonelle musikkopplevelser, er lokalisert i Gamlebyen.

I februar 2012 ble Fredrikstad PRESS - Redd Barna Ungdom stiftet. Lokallagets formål er å sørge for at FNs barnekonvensjon følges i kommunen. Fredrikstad PRESS har jevnlige møter og arbeider blant annet med Veumalléen asylmottak. I tillegg til dette arrangerer organisasjonen leksehjelp for barn og unge med en annen språkbakgrunn. PRESS er en åpen organisasjon for alle mellom 13 og 25 år.

Ellers er det om sommeren Fredrikstad virkelig er i sitt ess. Da arrangeres blant annet Glommafestivalen i byen. Nærheten og den lett tilgjengelige adgangen til havet gjør byen til en svært populær turistby, både for de som kommer fra det øvrige Østfold og for de som kommer mer langveis fra. Sol og varme preger somrene. Årstiden og byen er varmt og humørfylt skildret i sangen Sommer'n er herlig i Fredrikstad.

Veien til sommerparadiset Hvaler er også kort. Det går bilvei helt ut til Kirkøy. Ønsker man å reise videre til Søndre Sandøy eller Nordre Sandøy, må man ta båt. Man kan også sykle til Hvaler fra Fredrikstad, men på grunn av at det ikke er gang- og sykkelvei på strekningen er det noe risikabelt. 

Dialekten i Fredrikstad er sterkt fokusert, og den fremstår som et sterkt lokalt preget uttrykk. Hvor lokalt initiert dette egentlig er, kan imidlertid diskuteres, da det ser ut til å være mediene og offentlige virksomheter som går foran i denne image-byggingen. Fredrikstad kommune står for slagordet "Det årnær seg i Fredrikstad", Fredriksstad Blad profilerer seg som "Ille. Bra". NRK Østfolds morgensending bidrar med "Ille tidlig, men det er verdt det". På de fylkeskommunale bussene kan man lese at det er "Hæærn fløtte meg, så billi" å reise med bussen. Det hersker også en viss lokal oppfatning om at man skal si "Hællæ" til hverandre istedenfor "Hei", "Hallo" osv.

Dette fokuset på dialekten står i sterk kontrast til den borgerlige og adelige historien som Fredrikstad og det øvrige Østfold i virkeligheten representerer i norsk historie, og det er ikke alle som føler seg bekvem med å bli assosiert med denne tolkningen av den lokale kulturen.

### Tusenårssted

Kommunens tusenårssted ligger i parken ved siden av rådhuset. Stedet er markert med en skulpturell utforming, og det er lagt ned et skrin med forskjellige gjenstander.

### Idrett og friluftsliv

Fredrikstad Stadion.
Fotballmuseet avd. Fredrikstad er en avdeling av det nasjonale Fotballmuseet, og ligger i tribuneanlegget til Fredrikstad stadion, der Fredrikstad fotballklubb spiller sine hjemmekamper. På Sentralidrettsanlegget på Lisleby spiller Lisleby Fotballklubb (LFK) sine hjemmekamper. Klubben var ledende i 1920- og 30-tallets Norge, på linje med Fredrikstad fotballklubb. Det er også hjemmearena til Fredrikstad Idrettsforening (FIF), som driver med friidrett. Kommunen har dessuten en rekke andre fotballag, som Begby, Borgar, Cicignon, Gressvik, Kråkerøy, Lervik, Manstad, Nylende, Rolvsøy, Selbak, Skogstrand, Torp, Trosvik og Østsiden. På Slevik, i nærheten av Hankø, finner vi Slevik Innebandyklubb, som er norgesmester i innebandy åtte ganger: i 1997, 2000, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 og 2017. Klubben er Norges eldste. Fredrikstad Innebandyklubb holder til i Rolvsøyhallen.

Fredrikstad kan også skilte med flotte badesteder ved sjøen, foruten innendørs og utendørs badeanlegg i Kongstenhallen, hvor også øvrige idretter, som håndball, drives. Fredrikstad håndballklubb (FHK) spiller sine hjemmekamper og Fredrikstad Bueskyttere har sin trening der i hall D og på østsiden av Kongsten Fort. Hallen benyttes også til utstillinger og messevirksomhet. Det drives også betydelig idrett i Østfoldhallen.

Ved Fredrikstadmarka finner man ishockeyarenaen Stjernehallen, der Stjernen Hockey spiller sine hjemmekamper. Også langrenn og hopp har tradisjoner i fredrikstad-idretten, noe Fredrikstad Skiklubb er et uttrykk for. Man har også to lysløyper, en på vestsiden av Glomma og en på østsiden. Spøkefullt er det blitt sagt at Fredrikstad skiklubb er Norges beste skiklubb i forhold til snøhøyden.

En populær fritidssyssel er det også å gå tur til Skihytta, sommer som vinter. Skihytta sto ferdig i 1911 og er en institusjon blant Fredrikstads turinteresserte. For den sykkelinteresserte kan en tur langs Glommastien være et alternativ.

### Internasjonalt arbeid

Fredrikstad har vennskapssamarbeid med både nordiske, afrikanske, asiatiske og amerikanske byer eller kommuner. Mange av dem med formelt signert avtale. Kotka i Finland var Fredrikstads første vennskapskommune og hadde den første kontakt allerede i 1870, de andre kom senere.

Samferdsel
----------

Fredrikstadbrua
Fredrikstads samferdsel er preget av en komplisert geografi. Noen av de viktigste elementene er den fredete Fredrikstadbrua og klaffebroene til Kråkerøy. Viktige veier er fylkesvei 108, riksvei 110 og riksvei 111.

Fredrikstad har flere passasjer- og sykkelferger. Disse er Sellebakk/Lislebyfergen, Gamlebyfergen (Gamlebyen - Cicignon) og Byfergen (Gamlebyen-Isegran - Smertu- Sentrum - Gressvik).

Fredrikstad har også en større havn på Øra. Fra havna går riksvei 111 nordover til Rakkestadsvingen der den møter riksvei 110 og fylkesvei 130. Veien fortsetter nordover langs østsiden av Glomma til Årum der den krysser europavei 6 og fortsetter over kommunegrensen til Sarpsborg ved Gatedalen. Fra Rakkestadsvingen går riksvei 110 vestover over Fredrikstadbrua og gjennom sentrum til Råde og europavei 6. Fylkesvei 130 går østover gjennom Skjærviken til Skjeberg og europavei 6.
Europavei 6 går gjennom den nordøstlige delen av kommunen fra Sandesund bru og ca. to km sørover.

Fredrikstad stasjon på Østfoldbanen har flere avganger daglig til Oslo og Halden/Gøteborg. For tiden arbeides det med å utbedre strekningen Oslo-Ski på Østfoldbanen. Det er også bussforbindelse mellom Fredrikstad og Oslo. Det går også buss til Oslo lufthavn.

En av de viktigste lokalbussrutene er Glommaringen, som går mellom Fredrikstad og Sarpsborg i ring på begge sider av Glomma.

Hagebyer i Fredrikstad
----------------------

Hageby-bevegelsen startet i England med Ebenezer Howard som bevegelsens fremste ideolog. Også i Norge ble hageby-konseptet populært over store deler av landet. Fra Arctanderbyen ble bygget i Oslo på begynnelsen av 1900-tallet og frem til 1960-tallet ble det anlagt mange boligområder der det i tråd med hageby-prinsippene ble lagt vekt på at folk fra arbeiderklassen skulle kunne bo i småhusbebyggelse med mye frisk luft og vegetasjon rundt seg, ha mulighet for å dyrke nyttevekster i egne hager og ha kort vei til jobb, skole og butikker.

Også i Østfold ble det anlagt en rekke boområder etter denne modellen. I Fredrikstad var det opprinnelig Sverre Pedersen som i 1926 hadde tegnet en byplan som omfattet nye hagebyer, men først i gjenreisningsårene etter andre verdenskrig ble disse delene av byplanen realisert. Det dreide seg blant annet om følgende hagebyer:

* Lundheim
* Kongsten Hageby
* Trosvik
* Kniple

Tettsteder i Fredrikstad kommune
--------------------------------

Fredrikstad kommune har en rekke mindre tettsteder innen sine grenser:
Glosli hadde 755 innbyggere per 1. januar 2023, Øyenkilen 478, Slevik 1 110, Lervik 3 357, Lunde 483, Rostadneset 280, Torsnes 250.

Tettstedet Skivika (Skjærvika) ligger hovedsakelig i Fredrikstad kommune, dels i Sarpsborg kommune. Skivika har totalt 1 064 innbyggere, hvorav 1 029 bor i Fredrikstad kommune. Tettstedet Spetalen ligger dels i Fredrikstad, dels i Råde kommune, og har tilsammen 2 333 innbyggere, hvorav 126 bor i Fredrikstad kommune.

Følgende lokaliteter i Fredrikstad er verdt å nevne, men disse stedene er enten for små (folketall under 200) til å falle innunder SSBs definisjon, eller de er oppslukt av ovennevnte tettsteder (alfabetisk rekkefølge):

* Alshus
* Begby
* Engelsviken
* Gressvik
* Hankø
* Kråkerøy
* Lervik
* Lisleby
* Nabbetorp
* Nylende
* Rolvsøy
* Sellebakk
* Torp
* Veum
* Årum

Vennskapsbyer
-------------

* Islands flagg Húsavík
* Finlands flagg Kotka
* Sveriges flagg Karlskoga
* Danmarks flagg Aalborg
* Guatemalas flagg San Martin
* Guatemalas flagg Patzún
* Folkerepublikken Kinas flagg Zhuzhou

Kjente personer fra Fredrikstad
-------------------------------

*For fullstendig liste, se Kjente personer fra Fredrikstad*
* Hans Nielsen Hauge (1771–1824), legpredikant og industrigründer
* Hans Kirkegaard Fleischer (1803–1884), general
* Aksel Gresvig (1876–1958), grunnlegger av G-sport
* Arne Svendsen (1884–1958), revyartist
* Tore Segelcke (1901–1979), skuespiller
* Inger Hagerup (1905–1985), forfatter
* Gunnar Nilsen (1913–1984), pioner innen dagligvarebransjen, grunnlegger av Stabburet
* Egil «Drillo» Olsen (1942–), fotballspiller og legendarisk fotballtrener
* Louise Kathrine Dedichen (1964–), Norges første kvinnelige kontreadmiral

Se også
-------

* Liste over norske byer

Referanser
----------

1. ↑  «Arealstatistikk for Norge». *Kartverket*. 1. januar 2020.
2. 1 2  «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». *Statistisk sentralbyrå*. 1. januar 2020.
3. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
4. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2024». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2024. Besøkt 22. februar 2024.
5. 1 2  «Tettsteders befolkning og areal». Statistisk sentralbyrå. 12. desember 2023. Besøkt 12. desember 2023.
6. ↑
7. ↑  *eklima.no* Arkivert 14. juni 2004 hos Wayback Machine.
8. ↑  *Byvisjoner: Fredrikstad mot år 2025*. Fredrikstad: Fredrikstad kommune, Plan- og miljøseksjonen. 1997. s. 4. «1945–1960 GJENREISING I gjenreisnings-perioden etter siste krig var det en stor boligproduksjon for å dekke det store behovet for mange og gode boliger. Første del av perioden var preget av hagebyutbygginger etter Sverre Pedersens byplan fra 1926. Eksempler på slike områder er Lundheim, Kongsten Hageby, Trosvik, Kniple. Disse områdene inneholder to etasjes hus mest i treverk med tomannsboliger, åttemanns-boliger og rekkehus.»

Litteratur
----------

* Western, August:*Fredrikstad 1814–1914*, Centraltrykkeriet Fredrikstad 1914

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Fredrikstad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Fredrikstad – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) «Fredrikstad» i *Store norske leksikon*
* (no) Kommunefakta Fredrikstad - Statistisk sentralbyrå
* (no) Fredrikstad på NRK
* (en) (en)  Fredrikstad hos Wikivoyage
* (no) SSBs befolkningstall for Fredrikstad per 1. januar 2008.
* (no) Skulpturstopp: "I min tro, i mitt håp, i min kjærlighet" av Jaume Plensa

| * v
* d
* r
Byer på Østlandet |
| --- |
| Middelalderbyer | 
* Oslo (kjøpstad)
* Tønsberg (kjøpstad)
* Skien (kjøpstad)

 |
| Grunnlagt under dansk-norske konger | 
* Fredrikstad (kjøpstad)
* Kongsberg (kjøpstad)
* Åsgårdstrand (ladested)
* Porsgrunn (ladested)
* Halden (kjøpstad)
* Kragerø (kjøpstad)
* Larvik (kjøpstad)
* Drammen (kjøpstad)
* Moss (kjøpstad)
* Holmestrand (kjøpstad)
* Langesund (ladested)
* Stathelle (ladested)

 |
| Grunnlagt under svensk-norske konger | 
* Sarpsborg (kjøpstad)
* Porsgrunn (oppgradert til kjøpstad)
* Lillehammer (kjøpstad)
* Drøbak (kjøpstad)
* Svelvik (ladested)
* Sandefjord (kjøpstad)
* Brevik (kjøpstad)
* Hamar (kjøpstad)
* Hønefoss (kjøpstad)
* Kongsvinger (kjøpstad)
* Horten (ladested)
* Gjøvik (kjøpstad)

 |
| Grunnlagt etter 1905 | 
* Horten (oppgradert til kjøpstad)
* Notodden (kjøpstad)
* Stavern (kjøpstad)

 |
| 1996-bystatus | 
* Askim
* Brumunddal
* Elverum
* Fagernes
* Hokksund
* Jessheim
* Lillestrøm
* Moelv
* Mysen
* Otta
* Rjukan
* Sandvika
* Ski
* Vinstra

 |


| * v
* d
* r
Kommuner i Østfold |
| --- |
| Østfold | Aremark **·** Fredrikstad **·** Halden **·** Hvaler **·** Indre Østfold **·** Marker **·** Moss **·** Rakkestad **·** Råde **·** Sarpsborg **·** Skiptvet **·** Våler | Norges flagg |

| * v
* d
* r
Norges største kommuner etter befolkning |
| --- |
| Listen er basert på tall fra Statistisk sentralbyrå fra 1. januar 2024 (lenke) |
| 
1. Oslo (717 710)
2. Bergen (291 940)
3. Trondheim (214 565)
4. Stavanger (149 048)
5. Bærum (ukjent kode)
6. Kristiansand (116 986)
7. Drammen (ukjent kode)
8. Asker (ukjent kode)
9. Lillestrøm (ukjent kode)
10. Fredrikstad (ukjent kode)
11. Sandnes (83 702)
12. Tromsø (ukjent kode)
13. Ålesund (ukjent kode)
14. Sandefjord (ukjent kode)
15. Nordre Follo (ukjent kode)
16. Sarpsborg (ukjent kode)
17. Tønsberg (ukjent kode)
18. Skien (ukjent kode)
19. Bodø (53 712)
20. Moss (ukjent kode)
21. Larvik (ukjent kode)
22. Lørenskog (ukjent kode)
23. Indre Østfold (ukjent kode)
24. Arendal (46 355)
25. Karmøy (43 306)
26. Ullensaker (ukjent kode)
27. Øygarden (39 768)
28. Haugesund (38 292)
29. Porsgrunn (ukjent kode)
30. Ringsaker (35 612)
31. Molde (32 816)
32. Hamar (32 879)
33. Halden (ukjent kode)
34. Ringerike (ukjent kode)
35. Gjøvik (30 903)
36. Askøy (30 145)
37. Alver (29 986)
38. Kongsberg (ukjent kode)
39. Lillehammer (28 768)
40. Sola (28 685)
41. Lier (ukjent kode)
42. Horten (ukjent kode)
43. Eidsvoll (ukjent kode)
44. Færder (ukjent kode)
45. Holmestrand (ukjent kode)
46. Rana (25 994)
47. Bjørnafjorden (26 080)
48. Nittedal (ukjent kode)
49. Harstad (ukjent kode)
50. Stjørdal (24 717)
51. Kristiansund (24 404)
52. Steinkjer (24 032)
 |

| * v
* d
* r
Norges største kommuner etter areal (km²) |
| --- |
| Listen er basert på tall fra Statens kartverk fra 13. januar 2022 (lenke) |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kautokeino | 9707,34 |
| 2. | Karasjok | 5452,94 |
| 3. | Porsanger | 4872,68 |
| 4. | Rana | 4460,18 |
| 5. | Tana | 4051,34 |
| 6. | Sør-Varanger | 3971,42 |
| 7. | Alta | 3849,60 |
| 8. | Lebesby | 3459,41 |
| 9. | Nordreisa | 3437,81 |
| 10. | Narvik | 3432,20 |
| 11. | Målselv | 3324,45 |
| 12. | Ullensvang | 3229,90 |
| 13. | Rendalen | 3179,51

  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 14. | Vinje | 3105,83 |
| 15. | Trysil | 3014,42 |
| 16. | Lierne | 2961,71 |
| 17. | Luster | 2706,34 |
| 18. | Bardu | 2703,89 |
| 19. | Hammerfest | 2693,05 |
| 20. | Hattfjelldal | 2684,32 |
| 21. | Tromsø | 2520,81 |
| 22. | Nore og Uvdal | 2502,15 |
| 23. | Snåsa | 2342,66 |
| 24. | Oppdal | 2274,12 |
| 25. | Lesja | 2259,50 |
| 26. | Saltdal | 2216,18

  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 27. | Sunnfjord | 2208,13 |
| 28. | Engerdal | 2196,56 |
| 29. | Stor-Elvdal | 2165,78 |
| 30. | Namsos | 2132,37 |
| 31. | Steinkjer | 2122,08 |
| 32. | Kvænangen | 2109,31 |
| 33. | Skjåk | 2075,53 |
| 34. | Tinn | 2045,13 |
| 35. | Voss | 2041,97 |
| 36. | Hamarøy | 2020,45 |
| 37. | Grane | 2004,15 |
| 38. | Lom | 1968,54 |
| 39. | Røros | 1956,55

  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 40. | Senja | 1955,03 |
| 41. | Vefsn | 1929,39 |
| 42. | Orkland | 1906,28 |
| 43. | Tynset | 1880,32 |
| 44. | Midtre Gauldal | 1860,52 |
| 45. | Hol | 1854,54 |
| 46. | Suldal | 1736,65 |
| 47. | Sunndal | 1713,36 |
| 48. | Sørfold | 1637,43 |
| 49. | Hemnes | 1589,50 |
| 50. | Røyrvik | 1584,76 |
| 51. | Ringerike | 1555,12 |
| 52. | Sirdal | 1554,27

  |

 | 
    
 | 
    
 |

 |

| * v
* d
* r
Antall innbyggere i kjøpstedene 1500, 1660 og 1801 |
| --- |
| Kilde: Norsk historisk atlas side 220 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Omkring 1500** |
| 1. | Bergen | ca. 6000
  |
| 2. | Oslo | ca. 1000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 1000
  |
| 4. | Konghelle | I
  |
| 4. | Uddevalla | I
  |
| 4. | Marstrand | I
  |
| 4. | Borg |  ca. 500
  |
| 4. | Tønsberg |  hver
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger | I
  |
|  |  |
|  | Totalt 10-12 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1660-årene** |
| 1. | Bergen | ca. 8000
  |
| 2. | Kristiania | ca. 4000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 2500
  |
| 4. | Tønsberg | I
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger |  ca. 1500
  |
| 4. | Fredrikstad |  hver
  |
| 4. | Kristiansand | I
  |
|  |  |
|  | Totalt ca. 30 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 1. | Bergen | 18 127
  |
| 2. | Kristiania | 9211
  |
| 3. | Trondheim | 8846
  |
| 4. | Kongsberg | 6811
  |
| 5. | Drammen | 5412
  |
| 6. | Kristiansand | 4848 
  |
| 7. | Fredrikshald | 4088
  |
| 8. | Stavanger | 2466
  |
| 9. | Larvik | 2398
  |
| 10. | Fredrikstad | 2343
  |
| 11. | Skien | 1812
  |
|  |  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 12. | Arendal | 1701
  |
| 13. | Kristiansund | 1624
  |
| 14. | Tønsberg | 1543
  |
| 15. | Moss | 1408
  |
| 16. | Risør | 1295
  |
| 17. | Kragerø | 1285
  |
| 18. | Holmestrand | 863
  |
| 19. | Molde | 803
  |
| 20. | Vardø | 89
  |
| 21. | Tromsø | 84
  |
| 22. | Hammerfest | 79
  |
|  |  |
|  | Totalt | 77 136

  |

 | 
    
 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** MusicBrainz
 |