recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Louis Ricardou** (født 19. juni 1910 i Lespignan i Hérault, død 5. august 1944 i Normandie) var en fransk soldat. Under andre verdenskrig utmerket han seg i slaget om Narvik og ble tildelt det norske Krigskorset med sverd.

Militær karriere
----------------

Ricardou meldte seg i 1928 til tjeneste i 363. artilleriregiment. Han tjenestegjorde han ved forskjellige artilleriavdelinger til 1938, da han forlot hæren. I 1939 meldte han seg igjen til tjeneste, gikk inn i Fremmedlegionen og ble stasjonert i Oran.

Etter at Tyskland angrep Norge 9. april 1940 ble Ricardou sendt nordover som en del av Fremmedlegionens 13. halvbrigade i det fransk ekspedisjonskorps. I slaget om Narvik utmerket legionær Ricardou seg og ble innstilt til det norske Krigskorset med sverd. Innstillingen beskriver hans innsats: «ledsaget sin pelotonchef under håndgranatangrep på et fiendtlig motstandsrede og fremkalte derved at den siste motstand på cote 220 falt sammen, hvilke hadde vært lenge forsvart med forbitrelse.» I statsråd 20. mars 1942 ble Ricardou tildelt Krigskorset med sverd.

Etter at de allierte styrkene ble evakuert fra Norge sluttet Ricardou seg sist i juni 1940 til De frie franske styrker under general Charles de Gaulles ledelse. I Storbritannia bidro han til å etablere Fremmedlegionens 3. kompani og i september 1940 ble han sendt til Vest-Afrika der han deltok i slaget om Dakar. Deretter var han i Gabon og tjenestegjorde i 1941 i Eritrea og Syria, der han ble alvorlig skadet.

Etter å ha blitt frisk igjen gikk han i mai 1942 inn i det frie franske flyvåpenet og tjenestegjorde ved staben i Beirut. I januar 1943 vendte han tilbake til Storbritannia og ble i november skytter i en gruppe av bombefly. Fra april til juli 1944 deltok han i 32 kampoppdrag. Natten til 5. august 1944 ble han skutt ned over Calvados og omkom.

Utmerkelser
-----------

I tillegg til det norske Krigskorset med sverd, ble Ricardou utnevnt til medlem av Frigjøringsordenen, mottok Médaille militaire og Croix de guerre 1939–1945 med seks utmerkelser, samt andre franske medaljer.

Referanser
----------

1. 1 2   Compagnon de la Libération ID 1035[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.ordredelaliberation.fr[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3 4 5 6 7  «Louis Ricardou», Musée de l'Ordre de la Libération. Lest 29. november 2015.
4. ↑  Gjems-Onstad (red.): *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, 1995, s. 47.

Kilder
------

* Biografi fra nettstedet for Frigjøringsordenens museum
* Gjems-Onstad, Erik (red.): *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, Grøndahl og Dreyers Forlag, 1995

Portal: Andre verdenskrig
***V ozjidanii morja*** (originaltittel: *В ожидании моря*) er en russisk film fra 2012, regissert av Bakhtyar Khudojnazarov.

Handling
--------

Fra havnebyen Abasta (som ligner på Mojnaq) legger kaptein Marat ut på en fisketur - til tross for advarsler om veldig dårlig vær. Etter litt nøling tar han også med seg sin kone Dari, men sender hennes yngre søster Tamara hjem. Skipet synker under stormen, og etterlater Marat som den eneste overlevende. 10 år senere blir Marat løslatt fra fengsel, og vender tilbake til hjembyen - bare for å oppdage at hele havet har forsvunnet. Havet er nå langt unna, og en brygge i havnen strekker seg utover en vidstrakt ørken med gamle, rustne skip. De andre innbyggerne behandler fremdeles Marat med fiendtlighet, på grunn av tapet av hans slektninger under ulykken 10 år tidligere.

Ingen av de savnede besetningsmedlemmene ble noen gang funnet igjen. Torturert av skyldfølelse begynner Marat å reise med skipet sitt, på jakt etter havet. Bare hans gamle venn Balthazar forsøker å støtte ham. Tamara, den yngre søsteren til hans druknede kone Dari, elsket Marat helt siden de var barn. Hun forsøker nå desperat å vinne hans hjerte. Men Marat insisterer på at Dari fremdeles er hans kone. Marat tror at hvis han klarer å finne igjen havet, vil han også møte mannskapet sitt - og sin elskede kone Dari - igjen.

Skuespillere
------------

* Jegor Berojev som Marat
* Sajora Safary
* Anastasija Mikultjina som Tamara
* Detlev Buck as Balthazar
* Dinmukhamet Akhimov

Referanser
----------

1. ↑   *filmportal.de*, Wikidata Q15706812,
2. 1 2   nmhh.hu[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   nmhh.hu[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  В ожидании моря (2012)
5. ↑  В ОЖИДАНИИ МОРЯ (2013)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *V ozjidanii morja* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *V ozjidanii morja* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *V ozjidanii morja* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *V ozjidanii morja* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (de) *V ozjidanii morja* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *V ozjidanii morja* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
«Klippan» har flere betydninger.
Klippan sofa
**Klippan** er navnet på en sofa fra den svenske møbelkjeden IKEA. Den opprinnelige Klippan- sofaen var en 2- seter, men i dag kan man i tillegg få kjøpt en 4- seter og diverse tilbehør som også går under navnet Klippan. Trekket kan skiftes ut dersom man ønsker det, og IKEA lanserer jevnlig nye farger og mønstre på trekkene de selger.

Design
------

Klippan er designet av Lars Engman. Ideen til designet kom da Engman opplevde at hans datter ødela to av hans dyre italienske skinnsofaer. Han så dermed behovet for et mer barnevennlig design. Den enkle og stabile utformingen tilsier at sofaen skal være sikker. Trekket kan også fjernes, og skal ideelt sett kunne vaskes i vaskemaskinen. Det første trekket gikk under navnet Bladhult, og var designet av den svenske tekstildesigneren Sven Fristed. IKEA har valgt å relansere dette trekket for å feire Klippans 30- årsjubileum i 2010.

Den enkle utformingen og mulighet til å endre trekket blir ofte trukket fram som årsak til at sofaen fortsatt selger godt.

Historie
--------

Klippan debuterte på førstesiden til IKEA- katalogen i 1980. De første årene solgte den ikke spesielt godt. Salget har økt de siste årene, og Klippan er nå en av IKEAs mest solgte møbler med over 1,5 millioner solgte enheter siden 1998. 
Selv om sofaen ser ut som den gjorde da den ble lansert er det en del detaljer som er endret siden 1980. Blant annet har IKEA endret materialet i rammen fra heltre til sponplater og polyuretanskum. Den mest markante forskjellen er at sofaen nå kommer flatpakket. I 2004 ble rammen endret slik at den består av fire deler som kan settes sammen.

Produksjonen av Klippan var opprinnelig i Sverige, men ble tidlig flyttet til Polen av økonomiske årsaker. I dag er produksjonen spredt til flere land, blant annet Kina og USA.

Referanser
----------

1. ↑  «Adressa.no». Arkivert fra originalen 31. august 2009. Besøkt 28. september 2010.
2. ↑  Businessweek Magazine
**Klinisk**, betyr det som foregår i klinikk, f.eks en avdeling på et sykehus. Det omfatter alt som er direkte rettet mot pasienten, uten å trekke inn laboratorieundersøkelser og liknende.
Å jobbe klinisk vil derfor si at man ikke sitter på et kontor og leser seg til kunnskap, men at man observerer og samhandler med pasienten.

Eksempel på bruk av klinisk:

**Klinisk diagnose**, man stiller en diagnose kun basert på det man observerer, den baseres ikke på laboratorieresultater.

**Klinisk psykologi**, psykologisk vitenskap og praksis som tar seg av forebygging, kartlegging, forståelse og behandling av mennesker med psykologiske problemer.

**Klinisk utprøving**, et system der man tester f.eks. medisiner på to likeartede grupper, der den ene gruppen får virksom medisin og den andre gruppen får tabletter uten virkning (placebo). Etter et gitt tidsrom sammenlikner man gruppenes resultater.

Referanser
----------

1. ↑  «Det Norske Akademis ordbok». *naob.no*. Besøkt 1. april 2020.
2. ↑  Ulrik Malt (2014) klinisk hentet:

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
**Naro romfartssenter** er det første sørkoreanske romfartssenteret. Det ble bygget med russisk hjelp. Senteret ligger i Goheung i Sør-Jeollaprovinsen. Området er 4,95 millioner kvadratkilometer. Planen var å sende ut den første sørkoreanske bæreraketten i 2008,, men dette ble utsatt til august 2009 på grunn av problemer med å få romfartssenteret ferdig i tide. Oppskytningen ble imidlertid mislykket. Et nytt forsøk 10. juni 2010 lyktes heller ikke.

Senteret skal drives av Korea Aerospace Research Institute og vil inkludere oppskytingsfasiliteter og testutstyr foruten simulatorer.

Referanser
----------

1. ↑  "First South Korean astronaut selected ", «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 6. mai 2008. Besøkt 10. mars 2008. , William Atkins, ITWire, 05 September 2007, accessed October 12, 2007
2. ↑  *South Korea Begins Construction Of New Space Center* – Korean Information Service, *SpaceDaily*, 12. august, 2003

Se også
-------

* Sør-Koreas astronautprogram

Eksterne lenker
---------------

* Official Website (English)[*død lenke*]
* Public relations website by Goheung County

Portal: Korea
Gibraltarklippen sett fra vest, med en stor del av det bebygde område i Gibraltar i forgrunnen
De hvite klipper ved Dover, Storbritannia
En **klippe** er en markant oppragende (bratt) terrengformasjon av geologisk karakter. Det kan være en stupbratt fjellvegg eller en enslig bratt fjellformasjon av en viss størrelse. Noen nøyaktig definisjon ser ikke ut til å eksistere, så akkurat hva som en klippe er kan være litt omdiskutert. Klipper er imidlertid vanligvis sammensatt av bergarter som er motstandsdyktige mot erosjon og forvitring, som limonitt, sandstein, dolomitt og kalkstein. Det ser imidlertid ut til at steile eller stupbratte fjellformasjoner stort sett inngår i beskrivelsene av klipper.

I Norge er en av de mest kjente klippeveggene den såkalte Trollveggen i Romsdalen, som i lang tid var populær blant basehoppere. Gibraltarklippen lengst sør på Den iberiske halvøy og De hvite klipper ved Dover i Storbritannia er begge eksempler på klippeformasjoner. I Danmark har man kalkklipper som gjerne kalles klinter, som Møns Klint på øya Møn sør for Sjælland. På Tempelhøyden i Jerusalem står Klippedomen, som indikerer at den vesle fjellformasjonen må ha blitt definert som en klippe en gang i tiden. Det samme gjelder for Den tarpeiske klippe, som var en sørøstlig utstikker av Kapitol i det gamle Roma. Klippen ble ifølge et sagn oppkalt etter den ung piken Tarpeia, som forrådte borgen til sabinerne.

Klipper indikeres ofte i zoologien, der flere arter navngis etter klipper. Et nærliggende eksempel er klippesvale (*Ptyonoprogne rupestris*), som hekker i fjellstrøk og ved bratte klippekyster. Et annet er klippehopperpingvin (*Eudyptes chrysocome*), som blant annet kjennetegnes av sin terrestriske atferd på vanskelig tilgjengelige klipper på øyer i Antarktis. En tredje er klipperotte (*Petromus typicus*), en middels stor gnager som minner om et ekorn og lever i tørre og halvtørre områder med klipper, berg og storsteina ur.

Referanser
----------

1. 1 2  Tysk Portillo (2022) *hva er en klippe*. Network Meteorology, 11/03/2022. Besøkt 2022-05-23

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cliffs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cliff – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN
 |
**Elektronisk resept** (**E-resept**) er hele kjeden kjeden av IT-systemer som håndterer resepter.

Som oftest vil brukere av e-resepter bare se sin del av systemet og bruke benevnelsen om det de observerer. Typisk vil en lege sende en resept elektronisk til en sentral database som kalles *Reseptformidleren*. Når pasienten oppgir fødselsnummer eller navn og fødselsdato så kan apoteket eller bandasjisten laste ned resepten og ekspedere pasienten. Den synlige delen av slike systemer kan være implementert og dermed oppleves annerledes av brukere i forskjellige land.

I Norge
-------

I perioden 2006—2010 ble e-resept utviklet og siden pilotert i to norske kommuner. Prosesser og samarbeid var organisert i E-reseptprogrammet, ledet av Helsedirektoratet. De øvrige deltakerne i programmet var Statens legemiddelverk, Den norske legeforening, Apotekforeningen, Bandagistenes næringspolitiske utvalg, det tidligere NAV samt de regionale helseforetakene. Aktørene i E-reseptprogrammet samarbeidet med et stort spekter av IT-leverandører. I januar 2011 ble E-reseptprogrammet avviklet, men oppgaver knyttet til e-resept, både i forhold til utvikling, innføring og forvaltning er fortsatt forankret i Helsedirektoratet og utstrakt samarbeid med andre aktører inngår fremdeles i prosessene.

Den videreførte tjenesten *E-resept* ble i 2013 innført i resten av Norge og skal bidra til en tryggere, enklere og mer effektiv resepthåndtering. Via tjenesten Mine resepter kan pasienten holde oversikt over gyldige e-resepter. Pasienten kan også holde oversikt ved hjelp av utskrift fra lege eller apotek. Systemet er i hovedsak for fastleger, legevakter, privatpraktiserende spesialister, apotek og bandasjister. Leger i sykehus tar i bruk e-resept på et senere tidspunkt, når de regionale helseforetakene innfører ordningen.

Referanser
----------

1. ↑  «Hva er e-resept?». Helsedirektoratet.  *Kun grunnleggende informasjon.*

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside (*Norsk tjeneste*)
Typiske klinkk-kuler
**Klinker** (fra tysk *Klinker*, grunnbetydning «klingende murstein») er et mellomsteg når man produserer portlandsement. Det består av små klumper på 3 – 25mm som produseres ved sintring av kalkstein og aluminiumsilikat ved 1400 °C i en sementovn. De deretter avkjølte klumpene sendes videre for å males ned og blandes med andre stoffer for å danne et ferdig produkt.

Sement er en finmalt blanding materialer som sammen med vann blir til betong. Sammen med vann og andre tilsetningsstoffer danner betong eller mørtel til muring. I tillegg til kalkstein med høy andel kalsiumkarbonat trenges andre mineraler som silisium, jern og aluminium for å fremstille sement. Alt dette finpulveriseres til et råmel, som siden brennes til begynnende smelting i store roterende ovner av stål. Gjennom denne prosessen danner det seg klumper som kalles for klinker. Klinkeren kjøles raskt ned og lagres i siloer.

Referanser
----------

1. ↑  «klinker», NAOB
2. ↑  «Sement – betongens far», *Kontrollrådet*
**Elektronisk skive** er en skyteskive hvor skuddets plassering beregnes ved hjelp av elektronikk og presenteres for skytteren på en skjerm på standplass.

Lydkammerskiver
---------------

I en lydkammerskive måles lydbølgen som prosjektilet lager når det går gjennom skiven. Skiven er bygd opp med en ramme som er dekket av en gummiduk som gir et tilnærmet tett lydkammer. Inne i kammeret sitter mikrofoner, enten tre i bunnen av skiven, eller en i hver av skivens fire hjørner. I tillegg måles temperaturen inne i skiven for å beregne lydhastigheten. Ved hjelp av trigonometriske ligninger bestemmes prosjektilets posisjon. For å unngå for store temperatursvingninger har skiven en front- og en bakskive i et isolerende materiale, f.eks. isopor. På frontskiven er sikteblinken som skytteren forholder seg til påmalt. For å holde lydkammeret tett er det gjerne et gummibånd utenpå selve hovedgummiduken, denne blir dratt fram enten manuelt eller via en elektrisk motor i bestemte intervaller slik at det ikke oppstår for store hull i lydkammeret.

Dataoverføring
--------------

Data fra skiven kan overføres enten via kabel eller radiomodem. Kabel brukes på faste skiver, mens radiomodem kan benyttes på bevegelige skiver, som f.eks. viltmålsskyting. Når dataene kommer til standplass blir de presentert for skytteren på en skjerm hun har på standplass. I tillegg går dataene direkte til sekretariatets datamaskiner for beregning av resultatlister. Skuddene kan også vises på storskjerm for publikum, og dette har på mange måter revolusjonert skytesporten. Tidligere måtte publikum forstå anvisningen som ble brukt, og klarte kanskje å følge med på maksimalt to skiver, men med elektronisk anvisning og publikumsvisning på storskjerm ser publikum skuddet brøkdeler av et sekund etter at det er avfyrt og kan enkelt se hvordan flere skyttere ligger an i forhold til hverandre.

Anvisning
---------

Skytteren får se skuddene sine på skjerm på standplass. Dette styres av standplassleder, slik at anvisning skjer etter at en serie er skutt, eller for hvert enkelt skudd ved prøveskudd. Ved finaleskytinger kan man enkelt vise samme skive på alle skjermer dersom man anviser en og en skytter i stigende rekkefølge, slik det f.eks. gjøres på kongelaget på Landsskytterstevnet.

Bruk
----

Elektroniske skiver finnes for alle skyteformer fra 10 meter luftrifle til over 1000 meter grovkalibret rifle. Det finnes også elektroniske skiver for bruk på viltmålsbaner, som f.eks. løpende elg, hvor en figur går på skinner, og hvor skytteren skyter på målet i bevegelse.

Ulemper
-------

Bortsett fra relativt høye anleggskostnader, og behovet for kontinuerlig vedlikehold er det ikke mange ulemper med elektroniske skyteskiver. Det mest kritiske er sårbarheten for tordenvær, p.g.a. lange nedgravde jordkabler i kombinasjon med mange følsomme elektroniske komponenter.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmesiden til produsenten MegaLink
* Hjemmesiden til produsenten Kongsberg Target Systems (tidl. Kongsberg Mikroelektronikk) som leverer skivene som brukes på Landsskytterstevnet
* Hjemmesiden til den sveitsiske produsenten Sius Ascor (engelsk)
**Hjernehinneblødning**, eller **subarachnoidal blødning** (SAB), er en sykdomstilstand hvor det foreligger en blodansamling mellom spindelvevshinnen (Lat: *arachnoidea*) og hjernens overflate. Blødningen starter ofte ved at en utposning på en arterie (aneurisme), eller en medfødt karmisdannelse (arteriovenøs malformasjon), sprekker. Blødningen kan også komme som følge av en traumatisk hodeskade. Blodet som ansamles gjør at trykket inne i hodeskallen øker, noe som kan skade hjernen. I tillegg til blødningsskader kan kramper (vasospasme) i blodårene føre til nedsatt blodtilførsel til hjernen (hjerneinfarkt), noe som også kan skade hjernevevet. Dette behandles forebyggende ved kalsiumantagonister.

Denne typen hjerneblødning gir ofte symptomer som plutselig og kraftig hodepine. Hodepinen starter gjerne på den ene siden, eller i bakhodet. Stivhet i nakken og kvalme følger, og etter hvert tretthet. Ofte mistes bevisstheten innen 15 minutter.

Behandlingen av hjernehinneblødning krever nøye medisinsk observasjon, og pasienten vil bli innlagt på sykehus umiddelbart. Endelig diagnose stilles ved CT-undersøkelse av hjernen, eventuelt spinalpunksjon. Sistnevnte innebærerat cerebrospinalvæsken i ryggmargen testes for blod. Denne metoden vil avsløre selv de minste blødningene. Undersøkelsene bør gjøres så raskt som mulig, da sannsynligheten for å finne subaraknoidalt blod på hjernen ved blødning avtar med tiden. Kontrastvæske som blir sprøytet inn i hjernens karsystem viser hvor blødningen har funnet sted og kirurgiske inngrep gjennomføres for å avverge nye blødninger, samt for å redusere skadene av den blødningen som har oppstått. Behandlingen kan alternativt gjøres ved såkalt coiling. Dette innebærer at et kateter føres inn i en pulsåre til hjernen og frem til det stedet blødningen/aneurismen befinner seg. Blodåren tettes så igjen ved å føre inn et materiale som omformes til en fast masse når det kommer i kontakt med blod. Denne metoden er mest utbredt i dag.

10-15 % av pasientene med hjernehinneblødning dør innen de når sykehuset, og total dødelighet ved denne sykdommen er ca. 40 %. Prognosen for de som overlever er imidlertid veldig god, men blødningene kan føre til varig hjerneskade og epilepsi.

Referanser
----------

1. 1 2  ; verkets språk: standard taiwansk mandarin; besøksdato: 29. juni 2020.
2. ↑  Van Gijn J, Kerr RS, Rinkel GJ. Subarachnoid haemorrhage. *Lancet* 2007;369:306-18. PMID 17258671.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN
 |
**Luftforsvarets stasjon Mågerø**, eller **Control and Reporting Centre (CRC) Mågerø**, lå på Mågerø militære område på halvøya Mågerø i Færder kommune i Vestfold. Stasjonens oppdrag var suverenitetshevdelse av norsk luftrom sammen med søsterstasjonen Luftforsvarets stasjon Sørreisa i Troms.

Stasjonen var organisert som 130. luftving.

Mågerø fort ble bygd på Mågerø på 1930-tallet som en del av forsvaret av Oslofjorden. Kystartilleriet var stasjonert der fram til 1960-tallet, bortsett fra under krigen da tyskerne overtok anlegget og bygde ut bl.a. med flere kanoner. Fra 1962 har Luftforsvaret hatt kontroll med radarstasjonen. CRC Mågerø og Forsvaret var den største arbeidsgiveren på Tjøme etter kommunen.

På det militære området ligger også kongefamiliens private feriebolig.

Nedleggelse
-----------

14. juni 2012 vedtok Stortinget at Luftforsvarets stasjon Mågerø skal legges ned.

Stasjonen hadde siste oppstilling juni 2016.

Referanser
----------

1. ↑  Voteringsoversikt for sak: Et forsvar for vår tid – Stortinget 14. juni 2012
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 22. august 2019. Besøkt 22. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Mågerøs historie på Tjømes digitale bygdebok Arkivert 22. august 2019 hos Wayback Machine.
**Hjernekassen** er den delen av hodeskallen som huser hjernen hos virveldyr. Hos firbeinte virveldyr består den øvre delen av hjernekassen av en serie hudbein som til sammen utgjør skalletaket. Den nedre delen av hjernekassen består av et indre kranium som dannes som en bruskstruktur og senere forbeines. Disse knoklene er tykkere, men mer porøse enn skalletaket. Delene av hjernekassen som utgjøres av innerkraniet har en serie med par av kannaler som leder hjernenervene ut til musklene utenfor og til viktige sanseorganer som øynene og ørene.

Knokler
-------

Hus mennesker og de fleste andre pattedyr består hjernekassa av følgende knokler:

* Silbeinet bak nesa
* Et pannebein. Pannebeinet dannes fra to sentra, et på hver side. Hos små barn er pannebeinet derfor dobbelt. Hos de aller fleste mennesker og andre høyere primater gror de sammen til en enkelt knokkel, men noen beholder en vekstlinje (sutur) mellom pannebeina hele livet. Hos de fleste pattedyr forblir pannebeinet to deler.
* Høyre og venstre issebein
* Bakhodebeinet
* Tinningbeinet på hver side, som omslutter mellom- og indreørent
* Kilebeinet som danner mesteparten av undersiden av hjernakassa

De tre små beina i mellomøret regnes vanligvis ikke med i hjernekassa. Hos enkelte individer (både mennesker og dyr) kan det forekomme ekstra suturlinjer og derved ekstra knokler. Dette er særlig vanlig på bakhodebeinet, som har en komplisert dannelse der forbeingen starter fra flere sentre.

Hos fisker mangler skalletaket, og hjernekassen har til dels store åpninger mot overflaten. Deler av dette er dekket av hudbein hos beinfisk, og bruksfisker har et tykt hudpanser som er med å beskytte hjernen ovenfra. Den primitive delen av indrekraniet omgir nesehulen og øynenen i tillegg til selve hjernen.

Referanser
----------

1. 1 2  Romer, Alfred Sherwood (1977). *The Vertebrate Body*. Philadelphia, PA: Holt-Saunders International. s. 217–244. ISBN 0-03-910284-X.
2. ↑  Sanchez, T.; Stewart, D.; Walvick, M.; Swischuk, L. (23. mai 2010). «Skull fracture vs. accessory sutures: how can we tell the difference?». *Emergency Radiology*. 17 (5): 413–418. doi:10.1007/s10140-010-0877-8.
3. ↑  Kent, G.C. & Miller, L. (1997). *Comparative anatomy of the vertebrates* (8. utg.). London: Wm. C. Brown. s. 156-157. ISBN 0071144471. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
**Luftforsvarsmedaljen** (*Luftschutz Ehrenzeichen*) er en utmerkelse ifra det tredje rike

Historie
--------

Medaljen ble utgitt av Adolf Hitler 30. januar 1938 i 2 klasser som utmerkelse for tysk personell som tjenestegjorde i *Reichs Luftschutz Bund* (RLB), *Sicherheits und Hilfs Dienst* (SHD), *Werkschutz* og *Ordnungspolizei*, og som hadde deltatt i det sivile luftforsvaret av Tyskland etter januar 1933. Første klasse ble gitt for ekstraordinær godt utført tjeneste mens andre klasse var for hederlig godt utført arbeid. Etter 4. mai 1937 ble medaljen også gitt til ikke-tysk personell hvis de kvalifiserte til utmerkelsen.

Design
------

Medaljen er rund med eikeløvkrans rundt kanten på begge sider. På advers er det et hakekors i senter med ordene. «Für Verdienste im Luftschutz» i sirkel rundt korset. På revers står årstallet «1938» i senter. Medaljen ble laget i aluminium frem til ca. midten av den andre verdenskrig hvor den så ble laget i sink på grunn av metallmangel. Medaljebåndet har en lilla bred stripe i midten med en tynn hvit stripe på sidene med påfølgende litt tykkere striper i rødt/hvitt/sort.

  


| * v
* d
* r
Sivile utmerkelser i det tredje rike |
| --- |
|  | Blodordenen - Den tyske ørns fortjenesteorden - Moderkors - Kors for trofast tjeneste - Sosialtjenestemedaljen - Luftforsvarsmedaljen - SS-tjenestemedalje - NSDAP tjenestemedalje - Riksarbeidstjenestemedaljen - Polititjenestemedaljen - Tysk nasjonal pris for kunst og vitenskap - Tysk Røde kors medalje |  |
**Malabar og hele India erkebispedømme** hører til de tomaskristne trossamfunnene og utgjør samtidig den indiske delen av den assyriske kirke i øst. At erkebispedømmet er tomaskristent, betyr at det fører sine røtter tilbake til apostelen Tomas’ misjonering ved Malabarkysten. At samfunnet er assyrisk, innebærer at det følger den kaldeiske ritus og betrakter katolikos-patriarken av Østens kirke (med sete i Chicago) som sitt overhode.

*Metropolitten av Malabar og hele India*, for tiden Mar Aprem, har sitt sete i Thrissur in den indiske delstaten Kerala, der erkebispedømmets «storkirke Mart Mariam» ligger. Erkebispedømmet er ansvarlig for alle assyriske kristne i hele India. Kirken har omtrent 30 000 medlemmer i India, de fleste i Kerala.

Historie
--------

*Se artiklene* tomaskristne *og* den syro-malabariske kirke *for historien før 1814.*
Også før portugisiske misjonærer kom til India på begynnelsen av 1500-tallet, var de tomaskristne i Kerala en del av den den assyriske kirke i øst. Den katolske kirkens forsøk på å innlemme de tomaskristne i det katolske hierarkiet førte i 1662 til dannelsen av den syro-malabariske kirke, som beholdt sin kaldeiske ritus, men aksepterte paven som sitt åndelige overhode. (Mens en annen del av de tomaskristne valgte den syrisk-ortodokse patriarken av Antiokia som sitt overhode og gikk over til den antiokenske ritus.)

Etter byggingen av *storkirken Mart Mariam* i Thrissur i 1814 begynte en konflikt mellom den kaldeiske menigheten og den ansvarlige romersk-katolske erkebiskopen, som endte med at menigheten på nytt opprettet kontakt med katolikos-patriarken av Østens kirke, som den gang residerte i Qudshanis i Kurdistan, og ba ham om å sende en assyrisk metropolitt til India. Da biskop Mar Thoma Rokos ble innsatt i 1861, var han den første assyriske metropolitten av Malabar på mer enn 300 år.

Metropolitter
-------------

Det fins ingen sammenhengende informasjon om de assyriske metropolittene av Malabar før portugisernes kolonialisering. Fra nyopprettelsen av den assyriske kirke i India hadde erkebispedømmet de følgende metropolittene:

* Mar Thoma Rokos (1861–1862)
* Mar Elia Mellus (1874–1882)
* Mar Abdisho Thondanat (1882–1900)
* Mar Abimalek Timotheus (1908–1945)
* Mar Thoma Darmo (1952–1968)
* Mar Aprem (1968–d.d.)
	+ motmetropolitt Mar Thimotheus (1972–1995)

Eksterne lenker
---------------

* Kirkens hjemmeside (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** NLA
 |
**Arbeidsavtale** er en avtale mellom arbeidsgiver og arbeidstaker, som regulerer rettigheter og plikter i arbeidsforholdet.

I Norge er det et krav etter arbeidsmiljøloven § 14-5 at det skal inngås skriftlig arbeidsavtale ved ethvert ansettelsesforhold. Avtalen skal inngås straks, dersom arbeidsforholdet gjelder for mindre enn en måned eller ved utleie av arbeidskraft. Ved lengre tilsettinger skal avtalen inngås snarest råd, og seinest innen en måned etter forholdets begynnelse.

§ 14-6 i loven inneholder minstekrav til hva en skriftlig arbeidsavtale skal inneholde:

* a) partenes identitet
* b) arbeidsplassen
* c) beskrivelse av arbeidet eller arbeidstakerens tittel, stilling eller arbeidskategori
* d) når arbeidsforholdet begynner
* e) forventa varighet dersom forholdet er midlertidig
* f) eventuelle prøvetidsbestemmelser
* g) om retten til ferie og feriepenger
* h) oppsigelsesfrister
* i) om lønn og lønnsforhold
* j) om arbeidstid
* k) om pauser
* l) om muligheten til særlige arbeidstidsordninger
* m) om tariffavtaler som måtte gjelde
* og andre vesentlige opplysninger om tilsettingsforholdet

Ifølge loven skal arbeidsgiver framlegge et utkast til arbeidsavtale, og de fleste større bedrifter har standardformularer.

Dersom arbeidstakeren skal arbeide i utlandet i mer enn en måned, skal det inngås skriftlig arbeidsavtale før avreise. Denne skal i tillegg til det ovenfornevnte inneholde opplysninger om varigheten av utenlandsoppholdet, valutaen lønn skal utbetales i, eventuell tilleggsytelser (eks fri bolig) og vilkåra for hjemreise.

Ved endringer i arbeidsforholdet skal arbeidsavtalen ajourføres innen en måned. Dette er likevel ikke nødvendig dersom endringa skyldes endringer i lover, forskrifter eller tariffavtaler som er omtalt i avtalen.

Det som avtales, må være innafor det som er tillatt etter lover og generelle avtaler. For eksempel gjelder dette arbeidstid.

Enda om arbeidsavtaler er særskilt regulert i arbeidsmiljøloven, gjelder også avtaleloven. Av dette følger at en arbeidsavtale ikke må være urimelig, et krav som i praksis gjerne vil måtte prøves for retten. Av forhold som har vært nevnt å kunne være urimelige, er såkalte konkurranseklausuler, dvs. avtalte regler om at en ansatt ikke kan gå direkte over til stilling hos en konkurrent.

Eksterne lenker
---------------

* Arbeidsmiljølovens paragrafer om arbeidsavtale
* Kravet til skriftlig arbeidsavtale – masteroppgave av Elaine Pettersen Skagtun (2008)
* Mal arbedsavtale - arbeidsavtale mal for fast ansettelse.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NDL
 |
**Arbeiderpartiets Ungdomsforbund** var en organisasjon som eksisterte fra februar til november 1909. Organisasjonen ble opprettet av folk som forlot Arbeiderpartiets daværende ungdomsorganisasjon Norges Socialdemokratiske Ungdomsforbund, som var preget av radikale strømninger og lenge hadde vært på kollisjonskurs med moderpartiet.

NSUs tidligere viseformann Anders Bye ble formann i Arbeiderpartiets Ungdomsforbund, Hans Nitteberg ble nestformann. Organisasjonen startet utgivelse av bladet *Ungdomsrøsten*. Det nye forbundet samlet de mest AP-lojale i ungdomsbevegelsen, og hadde en viss støtte blant sentrale folk i partiet. Der var man grundig lei NSUs radikale, partiopposisjonelle framferd. Men AP kviet seg samtidig for å bryte med NSU.

Arbeiderpartiets Ungdomsforbund besto i utgangspunktet av tre lag fra Kristiania. De fikk snart tilslutning fra lag både i Drammen der Hans Amundsen var formann og Moss der Arne Magnussen var formann. Også et par nye hovedstads-lag sluttet seg til. Organisasjonen vokste imidlertid aldri utover indre Oslofjord-området.

For AP var det uholdbart å holde seg med to ungdomsorganisasjoner. I realiteten var det et spørsmål om tid før det kom til å bli ryddet i rekkene. 

I NSU var det heller ikke enighet om noe brudd med Arbeiderpartiet. Tvert imot. Der førte striden om de politiske linjene og forholdet til moderpartiet til åpen splittelse. På NSU-landsmøtet i Skien i juni 1909 endte det med at de radikale, mer anarkosyndikalistisk inspirerte «ungsosialistene» marsjerte ut. De etterlot et sterkt svekket NSU. Men utmarsjen innebar også at de mest AP-kritiske forlot forbundet.

Fra sommeren 1909 og utover høsten var det kontakt mellom rest-NSU og Arbeiderpartiets Ungdomsforbund, med tanke på samling. Personlige og politiske motsetninger gjorde at prosessen tok tid. Men for begge parter var samling en nødvendighet. Etter splittelsene var begge svake, og trengte den styrken samlingen kunne gi. Deres noe uavklarte forhold til moderpartiet krevde samling. Og utover landet fantes medlemmer og lag som «satt på gjerdet» i påvente av at det skulle bli en avklaring.

I november 1909 klarte man å avvikle et samlende, konstituerende årsmøte. Dermed ble Arbeiderpartiets Ungdomsforbund avviklet samme år det oppsto. På det konstituerende årsmøtet ble det også vedtatt å legge ned både organisasjonens tidsskrift *Ungdomsrøsten* og NSUs blad *Ung-Socialisten*. De ble erstattet med den nye avisen *Klassekampen*, som fra oktober 1909 ble hovedorgan for NSU.

Referanser
----------

1. ↑  Side 44. Terje Halvorsen: *Partiets salt*, Pax, Oslo 2003
2. ↑  Side 138. Per Sogstad: *Ungdoms fanevakt : den sosialistiske ungdomsbevegelsens historie i Norge*, AUF, Oslo 1951
3. ↑  Side 49. Terje Halvorsen: *Partiets salt*, Pax, Oslo 2003
Pantedokument, side 1 Panteodokument, side 2
Et **pantedokument** er et dokument som gir uttrykk for at det er stilt en eiendel som sikkerhet for oppfyllelsen av en gjeldsforpliktelse. Før 1. januar 2001 ble et slikt dokument oftest betegnet som en «pantobligasjon».
Pantedokumentet kan være et gjeldsbrev som i så fall er undertegnet av den som har lånt kapitalen (skyldneren), og er en sikkerhet for at den som har lånt ut kapitalen (panthaveren) skal få tilbake kapitalen. Slike dokumenter kan fortsatt omtales som pantobligasjoner (der betegnelsen *obligasjon* markerer at selve dokumentet inneholder en *forpliktelse*). Andre pantedokumenter (herunder bankenes standarddokumenter) inneholder ingen skylderklæring, og er derfor ikke gjeldsbrev. Disse omtales som skadesløsbrev. I disse dokumentene nøyer man seg med en henvisning til at skyldforholdet er nærmere definert i avtalen mellom pantsetter og panthaver.

For å få full rettsbeskyttelse (rettsvern) må dokumentet tinglyses, og føres inn i grunnboken og panteboken.

Regler for pantsetting finnes i «Lov om pant» (panteloven) av 8. februar 1980.

Se også
-------

* Pant (sikkerhet)

Eksterne lenker
---------------

* Skjema for pantedokument (Fast eiendom) – pdf.
Brønnhode for gassbrønn ved Etzel i Tyskland.
**Brønnhode** er et koblingspunkt for casingrør og produksjonsrør med stenge- og kontrollventiler for å styre olje- eller gasstrømmen ut av en olje- eller gassbrønn. Man tar av vekten på casingrør når man henger det av på brønnhode. Pakningen eller tetningen (seal assembly) mellom foringsrørshengerne utgjør en sekundær forsegling mellom casingen. Det primære er sementen. Brønnhode fungerer også som et forankringspunkt for utblåsingssikringen (BOP) og besørger tetning mellom BOP og casing under boring. Når brønnhodet er lett tilgjengelig som på en fast installasjon er mye av styringen manuell, mens når den er på en havbunn må ha komplekst utstyr for fjernstyring. 

Det er ofte montert på en rekke ventiler og måle– og reguleringsorganer på et brønnhode, slik at man kan kontrollere ​olje- og gasstrøm. I brønnhodet sitter en strupeventil og en hovedventil som gjør det mulig å stenge av en brønn eller kontrollere produksjonsmengden. Hovedventilen sitter i den vertikale delen av brønnhodet. Den automatiske hovedventilen holdes åpen av et hydraulisk trykk. Den støttes opp av den manuelle hovedventilen og er den første avstengningsventilen i brønnhodet. Strupeventilen er konstruert til å tåle et betydelig trykkfall og brukes til å regulere strøm og trykk av olje og gass. Strupeventilen regulerer strømmen i fra de enkelte brønnene slik at trykk og produksjonsrate er tilnærmet lik i alle brønner.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Wellheads – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret**, vanligvis omtalt som **Aa-registeret** er det sentrale grunndataregisteret som viser knytningen mellom arbeidstakere og arbeidsgivere i Norge. Registeret inneholder en kobling mellom arbeidsgiverens bedriftsnummer og arbeidstakerens personnummer. Aa-registeret forvaltes av NAV som selv bruker registeret i behandlingen av søknader om ytelser, arbeidet med å redusere sykefraværet, utarbeidelser av statistikk, utbetalinger og refusjoner av sykepenger og avdekking av trygdemisbruk. Registeret brukes også blant annet av skattemyndighetene, Statistisk sentralbyrå, kemneren, politiet, og Arbeidstilsynet. Registeret er grunnlaget for den offisielle sysselsettings- og sykefraværsstatistikken som publiseres av Statistisk sentralbyrå. Alle fast ansatte i Norge og norske og utenlandske personer som arbeider på norske og NIS-registrerte skip skal være oppført i registeret. Alle arbeidsgivere plikter å registrere sine ansatte i Aa-registeret når arbeidstakeren gjennomsnittlig arbeider mer enn fire timer i uken og når arbeidsforholdet har en varighet på mere enn sju dager.

Den enkelte arbeidsgiver har rett til å se opplysningene som er registrert på bedriften. Dette gjelder både opplysninger om enheten og om hvem som er og har vært ansatt. Arbeidsgiveren har ikke tilgang til opplysninger om de ansattes tidligere arbeidsforhold eller om arbeidstakeren har flere arbeidsforhold. Andre offentlige etater kan få innsyn i registeret, for eksempel Utlendingsdirektoratet. Anonymiserte opplysninger kan utleveres til forskere.

Opplysninger i Aa-registeret
----------------------------

Opplysninger i Aa-registeret

* Fødselsdato og personnummer (11 siffer), eller D-nummer (utenlandske arbeidstakere uten norsk fødselsnummer)
* Første arbeidsdag ved ansettelse eller etter endt permisjoninntaksdato
* Forventet ukentlig arbeidstid. Oppgi ventet gjennomsnittlig antall arbeidstimer per uke, for eksempel 37,50 timer når stillingen er 100 prosent eller 18,75 timer når stillingen er 50 prosent
* Yrkeskode - 7-sifret kode. Yrket skal oppgis i etter en yrkeskodestandard som vedlikeholdes av Statistisk sentralbyrå, standard for yrkesklassifisering

Referanser
----------

1. ↑  lovdata.no folketrygdloven § 25-1
2. ↑  UDI Behov for opplysninger fra Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret – saksbehandlingsrutiner og tilgang Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine. RS 2010-033
3. ↑  nav.no Årskontroll i Aa-registeret Arkivert 29. juli 2013 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* nav.no AA-registeret
* bedin.no Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret
***Forsvarsadvokatene*** (originaltittel: *The Defenders*) var en amerikansk drama- og kriminalserie som gikk på CBS fra 1961 til 1965. Hovedrollene som de to forsvarsadvokatene Lawrence og Kelly Preston ble spilt av E.G. Marshall og Robert Reed. Serien ble skapt av Reginald Rose.

*Forsvarsadvokatene* var en oppfølger til radio- og TV-serien *Studio One*, som gikk fra 1948 til 1958. Serien ble i årene 1997 og 98 etterfulgt av fem TV-filmer, hvorpå to regnes som spin-off-produkter.

Serien ble i 1963 belønnet med en Golden Globe for beste TV-drama, og ble i årene den gikk tildelt en rekke Emmy-priser.

Serien gikk sporadisk i Detektimen fra 1963 til 1966.

Handling
--------

Den nyutdannede juristen Kenneth Preston slår seg sammen med sin far, den anerkjente forsvarsadvokaten Lawrence Preston. Sammen havner forsvarsduoen opp i en rekke saker som var «delikate» i 1960-årenes USA, blant annet abort, eutanasi og filmsensur.

Om serien
---------

*Forsvarsadokatene* ble i 1963 tildelt en Golden Globe for beste dramaserie på TV. Den ble i perioden 1962-64 tildelt tre Emmy-priser i samme kategori, og endte i årenes løp opp med totalt 13 Emmy-priser – blant annet to til hovedrolleinnehaver E.G. Marshall og to til seriens skaper, Reginald Rose.

### Seertall

**Rangering basert på seertall** (USA).

| Sesong (år) | Rangering (1 – 30) | Seertall (estimat) |
| --- | --- | --- |
| 1. (1961-62) | 26 | 10,9 mill. |
| 2. (1962-63) | 18 | 12,0 mill. |
| 3. (1963-64) | - | - |
| 4. (1964-65) | - | - |

(-) = utenfor topp 30 lista

I rollene
---------

* E.G. Marshall ... Lawrence Preston (132 episoder, 1961-1965)
* Robert Reed ... Kenneth Preston (132 episoder, 1961-1965)
* Ossie Davis ... District Attorney Daniel Jackson / ... (8 episoder, 1961-1965)
* J.D. Cannon ... District Attorney ... (8 episoder, 1961-1965)
* Lonny Chapman ... District Attorney ... (8 episoder, 1961-1965)
* Murray Hamilton ... District Attorney ... (6 episoder, 1962-1965)
* Judson Laire ... Dommer... (6 episoder, 1961-1965)
* Lester Rawlins ... Dr. Wuhl / ... (6 episoder, 1961-1965)
* Robert Gerringer ... District Attorney ... (6 episoder, 1961-1964)
* John Boruff ... Dommer ... (6 episoder, 1962-1965)
* Marc Connelly ... Dommer ... (6 episoder, 1962-1964)
* William Shatner ... Assistant District Attorney Earl Rhodes ... (5 episoder, 1961-1965)

### Gjesteopptredener

Kjente skuespillere som hadde gjesteopptredener i serien.

Edward Asner, Martin Balsam, Ed Begley, Tom Bosley, Richard Bright, James Coburn, Robert Duvall, Peter Fonda, Gene Hackman, Larry Hagman, Dustin Hoffman, Dennis Hopper, James Earl Jones, Jack Klugman, Martin Landau, Cloris Leachman, Robert Loggia, Julie Newmar, Leslie Nielsen, Donald Pleasence, Robert Redford, Martin Sheen, Jon Voight, Gene Wilder,

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Forsvarsadvokatene* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Forsvarsadvokatene* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Pansret ingeniørkompani**, eller **PingKp**, er et kompani som hører inn under Ingeniørbataljonen. Den vesentligste enheten i et slik kompani er stormingeniører oppsatt på pansret personellkjøretøy samt spesialpanservogner som i fellesskap skal løse ingeniørrelaterte oppgaver knyttet til minerydding, eksplosivsøk, hinderkonstruksjon samt utbedring av traséer. I Norge finnes det per dags dato tre pansredeingeniørkompanier, hvorav to er plassert i Skjold garnison mens kompani 3 er plassert i Rena leir. 

PingKp 3 er til daglig organisatorisk underlagt Ingeniørbataljonen i Skjold garnison, men er lokalisert i Rena leir som en del av HurtigReaksjonsStyrke-miljøet (HRS) som støtter Telemark bataljons (TMBN) operasjoner. Kompaniet består utelukkende av vervet personell. Dette kompaniet har vært med i alle utenlandsoppdrag TMBN har deltatt i, i tillegg til innsetting av hele kompaniet i Irak i 2003.

Hovedmateriell
--------------

* Mine- og eksplosivryddepersonell og -materiell
* Pansrete ingeniørvogner
* Pansrete broleggere
* Mekaniske mineryddere
**Forsvarets medalje for falne i strid** er en norsk militær medalje som tildeles personell i det norske Forsvaret som har blitt drept i kamp eller under kamplignende omstendigheter. Medaljen tildeles post mortem og overrekkes til de etterlatte ved nærmeste pårørende. Medaljen ble innstiftet 1. januar 2005, da som *Forsvarets medalje for falne og sårede i strid*, men denne er senere delt i to med Forsvarets medalje for sårede i strid *som en selvstendig medalje.*

Tildeling
---------

*Forsvarets medalje for falne i strid* tildeles av Forsvarssjefen. Den kan etter statuttene «tildeles norsk militært personell som har blitt drept i kamphandlinger eller situasjoner som kan oppfattes som kamphandlinger, og må være forårsaket av en av partene i en konflikt.» I utfyllende retningslinjer heter det at medaljen kan tildeles personell som er blitt såret i nærmere beskrevne situasjoner. Dette gjelder der en person er falt i strid som følge av angrep på Norge, i internasjonale operasjoner og engasjementer eller som følge av terrorangrep mot Norge eller land der norske styrker er engasjert. Medaljen kan også tildeles sivile som har falt, samt utenlandsk militært personell dersom disse er under norsk kommando.

Forslag om dekorering med *Forsvarets medalje for falne i strid* framsettes av avdelingssjef til Forsvarssjefens dekorasjonsråd, tidligere Forsvarssjefens medaljeråd for vurdering. Rådet avgir anbefaling til Forsvarssjefen.

Utførelse
---------

Reversen av Trond Bolles medalje.
Båndstripe
Medaljen er, med unntak av fargen i emaljen i korset og på kantstripene i medaljebåndet, identisk med *Forsvarets medalje for sårede i strid* der purpur benyttes i stedet for svart.

Sammen med medaljen følger et diplom undertegnet av Forsvarssjefen. Diplomet er påført begrunnelse for tildeling.

Se også
-------

* Liste over norsk militærpersonell omkommet i tjeneste i etterkrigstiden

Referanser
----------

1. ↑  Forsvarets medalje for falne og sårede i strid[*død lenke*], Statutter av 1. januar 2005, Forsvarsnett, besøkt 20. november 2009.
2. 1 2 3 4 5  Statutter for Forsvarets ordener og medaljer[*død lenke*], s. 9–10, Forsvarsnett, besøkt 19. november 2009.

Eksterne lenker
---------------

* *Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge*, bilag til *Forsvarets Forum*, nr. 5, 2012, Oslo: *Forsvarets Forum*/Forsvarets Veterantjeneste, 2012
* Medaljer og utmerkelser Arkivert 18. februar 2013 hos Wayback Machine. Forsvaret.no
* *Statutter for de mest benyttede medaljer i Forsvaret*, av 26. april 2012, Forsvaret
Sprinkler er en dyse med termisk følsom åpnemekanisme.
Sprinklerampuller
Et **sprinkleranlegg** er en installasjon i et bygg som skal virke konsekvensdempene i tilfelle brann eller branntilløp.

Anlegget består av rørsystemer som bringer vann til sprinklerhoder som er strategisk plassert rundt om i bygget. Avhengig av type glassampull i sprinklerhode kan sprinkleren utløses fra romtemperaturer fra 57 til 182 grader celsius. Det vil da sprute vann ned fra sprinklerhodet i det rommet plomberingen ble brutt, og kun fra det sprinklerhodet som er brutt. Dette vil ha en kjølene effekt på flammene som forhåpentligvis vil slukke. Et vanlig sprinklerhode dekker ca. 3 × 3 m gulvflate. Fasadesprinkling brukes for å hindre smittefare fra nærliggende bygning.

Typer anlegg
------------

Det finnes i hovedsak to typer sprinkleranlegget: Våtanlegg og tørranlegg. Våtanlegg betegner anlegg der rørsystemet står fylt med vann under trykk. Tørranlegg betegner system som først fylles med vann når sprinkler utløses. Tørrsystem har noe senere responstid og brukes i hovedsak når det er fare for frost. Sprinkleranlegg der et større antall sprinklerhoder utløses samtidig kalles deluge-anlegg (*flom-anlegg").* 

I nyere tid har det også blitt lansert slukkeanlegg som sprer vanntåke i motsetning til vannstråler, dette kan ha like stor effekt på en brann.

Sprinkleranlegg bygges etter offentlige eller private normer og betinger reduksjon av forsikringspremien.

Eksterne lenker
---------------

* Opplysningskontoret for automatiske slokkeanlegg
* Oslo brann- og redningsetat
* Om boligsprinkling[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
**Mariakatedralen** egentlig: **The Metropolitan Cathedral of Our Lady of the Assumption** er en katolsk katedral i Edinburgh i Skottland. Den er setet for Saint Andrews og Edinburgh erkebispedømme, og moderkirken for den skotske katolisismen.

Kirken ble opprinnelig tegnet av den skotske arkitekten James Gillespie Graham og åpnet i 1814.

Da den katolske kirken i Skottland ble opprettet som en egen enhet i 1878, ble den katedral for det nye erkebispesetet. Den ble gitt betegnelsen *Metropolitan Cathedral* 5. juli 1886 med de rettighetene dette innebærer.

Katedralen har blitt utvidet, ombygget og ominnredet en rekke ganger gjennom historien, og den siste større endringen ble påbegynt i 1970-årene. Pave Johannes Paul II besøkte katedralen i mai 1982 som en del av sitt pavelige besøk til Skottland.

Referanser
----------

1. ↑  «Archdiocese of St Andrews and Edinburgh». Archdiocese-edinburgh.com. Arkivert fra originalen 6. august 2018. Besøkt 30. juli 2013.

Eksterne lenker
---------------

* Katedralens hjemmeside