**Hagenellik** (*Dianthus caryophyllus*) er en uteplante som stammer fra nellikslekta, som består av ca. 300 arter. Den passer som snittblomst, og kan plantes i vase inne. Planten er blå/grønn i stilk og blader, og består av fargerike velduftende blomster. De kommer i fargene hvit, rosa, orange, burgunder og forskjellige rødnyanser. Planten kan bli opp mot 40 til 50 cm lang. Den blomstrer mellom juni og august. I noen av de varmeste delene av landet kan den overvintre, men hagenelliken føres i dag generelt opp som en ettårig uteplante.

Planting
--------

Hagenellik er opprinnelig en uteplante som trives best utendørs. For at den skal blomstre mest mulig burde den plasseres på området med mye sollys. Når man skal plante den i hagen er det viktig at hele roten kommer under jorda. Pakk godt med blomsterjord rundt og ha i rikelig med vann. Husk å vanne med en gang. Plasser planten i veldrenert jord, da trives den best. Det er viktig å plukke bort døde blomster underveis, da vil blomsten lage nye skudd og formere seg. Hagenelliken passer også som snittblomst, som i en bukett eller alene. Det er viktig å plukke vekk de nederste bladene slik at bakteriefloraen i vannet ikke skal bli for høy. Blomsten foretrekker å bli satt i kaldt vann med næring for snittblomster. Snitt så diagonalt for at snittoverflaten blir større, på denne måten vil blomsten trekke til seg mest mulig vann.

Historie
--------

Planten vokser i vill form rundt middelhavsområdet. Hvordan og når den kom til Norge er usikkert. Ifølge kilder ble hagenellik nevnt av Christian Gartner, kjent som gartner og hagebruksforfatter på slutten av 1600-tallet. Han var trolig den første bygartneren i landet, bosatt i Trondheim. På 1700–1800-tallet vokste interessen for hagenellik, og den ble svært populær i norske hjem.

På midten av 1900-tallet og frem til i dag er nellik ofte brukt i forbindelse med begravelse, og dermed assosierer mange blomsten med sorg. Grunnen til dette er at blomsten ble dyrket i Norge, og var derfor lett tilgjengelig. Plantens holdbarhet som snittblomst (ca. 3 uker) bidro ytterligere til dens popularitet.

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger»Åpent tilgjengelig. Artsdatabanken. 13. april 2023. Besøkt 13. april 2023.
2. ↑  Hegre H, Solstad H, Alm T, Fløistad IS, Pedersen O, Schei FH, Vandvik V, Vollering J, Westergaard KB og Skarpaas O (11. august 2023). «Karplanter. Vurdering av økologisk risiko for hagenellik *Dianthus caryophyllus* som LO for Fastlands-Norge med havområder»Åpent tilgjengelig. *Fremmedartslista 2023*. Artsdatabanken. Besøkt 24. september 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Hagenellik* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Hagenellik* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Hagenellik* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Hagenellik* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Hagenellik* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Hagenellik* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Hagenellik* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Hagenellik* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Dianthus caryophyllus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Dianthus caryophyllus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Dianthus caryophyllus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* http://www.bakker-norge.com[*død lenke*] Sist lest 26 Oktober 2015
* http://www.plantearven.no Sist lest 26 Oktober 2015
* http://www.moseplassen.no Sist lest 26 Oktober 2015
* http://www.consideratecandidum.com Sist lest 26 Oktober 2015
* Sist lest 26 Oktobr 2015

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |