recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Slutten på en kjærlighetshistorie*** er en novellefilm for ungdom fra 1974 regissert av Tor M. Tørstad. Manuset ble skrevet av Tor Edvin Dahl.

Handling
--------

Filmens tema er identitetssøken, å finne seg selv. Hovedpersonene Lillian og Kris prøver å finne svar på: *«Hvem er jeg»*, *«Hva vil jeg?»* I kjølvannet av deres kjærlighetsopplevelse kommer spørsmålet: *«Hvorfor gikk forholdet i stykker?»*

Den 16-årige gymnasiasten Lillian er mer innadvendt og drømmende enn den 17-årige yrkesskoleeleven Kris. Han er innflytter, aktiv idrettsmann, energisk og åpen.

Deres første lite vellykkede samleie får dem til å begynne og reflektere over forholdet, først Lillian og etterhvert også Kris. Ingen av dem forstår alltid hvorfor de handler slik de gjør. Iblant vil de én ting, i neste øyeblikk vil de noe annet. Omringet av disse tankene og problemene følger filmen de to ungdommene - sammen og alene i deres hverdag. Den skildrer hvordan de begge opplever slutten på kjærlighetsforholdet.

Utmerkelser
-----------

Med denne filmen vant NRK i 1974 for tredje gang *Prix Jeunesse*, den årlige internasjonale prisen for barne- og ungdomsprogrammer.

I rollene
---------

* Mari Maurstad - Lillian
* Reidar Lorentzen - Kris

Referanser
----------

1. ↑  «Slutten på en ung kjærlighetshistorie». *Arbeiderbladet*. 1. april 1974. Besøkt 8. november 2017.
2. ↑  «Internasjonal pris til NRK for ungdomsprogram». *Arbeiderbladet*. 14. juni 1974. Besøkt 8. november 2017.

Kilder
------

* *Slutten på en kjærlighetshistorie* på tv.nrk.no
**Fossemvatnet** er en innsjø i Steinkjer kommune i Trøndelag. Den er en del av Snåsavassdraget og ligger mellom Reinsvatnet og Snåsavatnet. I tillegg til elva fra Snåsavatnet, ved Sunnan, renner også Forra (Forneselva) ut i Fossemvatnet. Utløpet er til Byaelva via Reinsvatnet.

Fiske
-----

Fossemvatnet har tidligere vært anadromstrekning, men nå er oppgangen av fisk hindret av et kraftverk på Byafossen. Fossemvatnet har tidligere hatt en god bestand av ørret og røye. I dag er det bra med ørret, men bestanden av røye er utsatt på grunn av utsetting av krepsedyret *Mysis relicta*. Mysisen har spredd seg ned fra Snåsavatnet. I tillegg er gjedde satt ut i vassdraget. Dette påvirker rekrutteringen av ørret. Siste arten som ble påvist i Fossemvatnet var sik. Hvordan dette påvirker vatnet er enda ukjent, men flere lovlige og ulovlige utsettinger har skapt en god del trøbbel for økologien i Fossemvatnet. Det er også registrer elvemusling i vassdraget. Både oppover i Forneselva og ved innløp fra Snåsavatnet ved Sunnan.

Jernbanestasjon
---------------

Nordlandsbanen går langs vestsida av Fossemvatnet. Den åpnet som Hell–Sunnanbanen i 1905. Fossum stasjon ble åpnet i 1909 og endret navn til Fossemvatnet stasjon i 1915. Den ble ubetjent holdeplass i 1953 og ble helt nedlagt i 1972.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 13. juli 2015
2. ↑  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 13. juli 2015
3. ↑  *Banedata*. Oslo: Norsk jernbaneklubb, Forskningsgruppen. 1985. s. 68. ISBN 8290286074.

Eksterne lenker
---------------

* Fossem - og Reinsvatnet Grunneierlag sine hjemmesider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Sluttbehandlingsavgift** (egentlig avgift på sluttbehandling av avfall) er en særavgift til statskassen.

Avgiften på sluttbehandling av avfall ble innført i 1999. Avgiften består av en avgift på deponering av avfall og en avgift på forbrenning av avfall. Avgiften skal prise miljøkostnadene ved sluttbehandling av avfall og dermed stimulere til økt gjenvinning og reduserte avfallsmengder. Forbrenningsavgiften skal i tillegg stimulere til utsortering av utslippsintensive avfallsfraksjoner og rensing av utslipp.

Statens inntekter fra sluttbehandlingsavgiften var i 2008 på 697 mill. kroner.

Avgift på deponering av avfall
------------------------------

Avgiftsplikten omfatter avfall levert til deponi. Det gis fritak for deponiavgiften for farlig avfall, avfall som innleveres til anlegg for ombruk, gjenvinning eller sortering for gjenvinning, avfall som består av uorganisk materiale og som legges på særskilt opplagsplass, avfall som er restavfall fra utnyttelse av returfiber i treforedlingsindustrien samt avfall som består av forurensede jord- og løsmasser forurenset før 1. januar 1999.

I 2010 er avgiftssatsen 455 kroner per tonn biologisk nedbrytbart avfall som deponeres etter dispensasjon fra deponiforbudet og 275 kroner per tonn avfall for annet avfall.

Avgift på forbrenning av avfall
-------------------------------

Avgiften på forbrenning av avfall ble innført i 1999 samtidig med deponiavgiften. I 2004 ble forbrenningsavgiften lagt om fra en avgift basert på innlevert mengde avfall til en avgift direkte på utslipp. 

Forbrenning av avfall gir utslipp med både globale-, regionale- og lokale skadevirkninger på helse og miljø. Forbrenningsavgiften er basert på målinger av utslipp direkte fra anleggene. Dermed stimulerer avgiften både til rensing av utslipp, utsortering av miljøskadelige avfallsfraksjoner, materialgjenvinning og reduserte avfallsmengder fra husholdninger og næringsliv.

Avgiftsplikten omfatter utslipp av støv, gassene hydrogenfluorid (HF), hydrogenklorid (HCl), nitrogenoksider (NOX) og svoveldioksid (SO2), dioksiner, tungmetallene kvikksølv (Hg), kobber (Cu), kadmium (Cd), bly (Pb), krom (Cr), mangan (Mn), arsen (As) og nikkel (Ni) samt karbondioksid (CO2) ved forbrenning av avfall innlevert til sluttbehandling ved forbrenningsanlegg. Avgiftsplikten oppstår ved utslipp til luft av avgiftspliktige stoffer ved forbrenning av avfall. CO2-komponenten i avgiften er imidlertid knyttet til mengden avfall, ikke selve utslippet, og avgiftsplikten oppstår ved innlevering av avfall til forbrenning. Avgiftssatsene reflektere skadekostnaden ved utslippene.

Regjeringen foreslår i Revidert nasjonalbudsjett 2010 å avvikle avgiften på forbrenning av avfall fra 1. oktober 2010.

Referanser
----------

1. ↑  Prop. 126 LS (2009-2010) Endringar i skatte- og avgiftsreglane mv.

Eksterne lenker
---------------

* Særavgiftsloven
* Vedtak om særavgifter, 2010
* Forskrift om særavgifter
Pressekonferanse: Nobelprisen i kjemi 2008, Kungliga Vetenskapsakademien
**Nobelkomiteen for kjemi** (svensk: Vetenskapsakademiens Nobelkommitté för kemi) er nobelkomitéen som forslår prisvinnere til Nobelprisen i kjemi. Nobelkomiteen for kjemi oppnevnes av Kungliga Vetenskapsakademien. Den består vanligvis av svenske kjemiprofessorer som er medlemmer av Vetenskapsakademien, selv om akademiet i prinsippet kan utpeke hvem som helst som medlem av komiteen. Komiteen er imidlertid bare et forberedende organ. Den endelige avgjørelsen om hvem som får Nobelprisen i kjemi gjøres av hele Vetenskapsakademien etter forslag fra Nobelkomiteen for kjemi.

Referanser
----------

1. ↑  Nobelprize.org: Prize Awarder for the Nobel Prize in Chemistry, besøkt 2010-06-19

| * v
* d
* r

* Nobelprisen
* Liste over nobelprisvinnere

 |
| --- |
| Prisene | 
* Fred
* Fysikk
* Fysiologi eller medisin
* Kjemi
* Litteratur
* Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel

 |  |
| Prisvinnere | 
* Fred
* Fysikk
* Fysiologi eller medisin
* Kjemi
* Litteratur
* Økonomi

 |
| Organisasjoner | 
* Nobelstiftelsen
* Den Norske Nobelkomite (medlemmer)
* Det Norske Nobelinstitutt
* Nobels Fredssenter
* Nobels fredspriskonsert
* Nobelkomiteen for fysikk
* Nobelkomiteen for kjemi

 |
| Relaterte artikler | 
* Alfred Nobel
* Norske nobelprisvinnere
* Nobelmuseet
* Nobelsenteret

 |
**Sluttstabilitet** eller **sekundærstabilitet** er en båt sin evne til å rette seg selv opp fra store helningsvinkler, i motsetning til initialstabilitet som er en båt sin evne til å motvirke helning ved små vinkler (typisk opp til 10°). Innen skipsteknikk er initialstabilitet og sluttstabilitet viktig ved design av små båter, mens man for større skip fokuserer på flytestabilitet.

Sammenlignet med initialstabilitet
----------------------------------

Inital- og sluttstabilitet kan gå på bekostning av hverandre når man skal designe en farkost. Altså kan man komme ut for at en en farkost med dårlig initialstabilitet har god sluttstabilitet, eller at en farkost med dårlig sluttstabilitet har god initialstabilitet. 

Større dekksbredde og mer initialstabilitet reduserer sluttstabiliteten, og vil medføre at båten blir vanskeligere å rette opp igjen til en stabil oppreist posisjon dersom den kommer over en viss vinkel. Mer sluttstabilitet vil derimot gjøre at skroget blir mer selvopprettende fra store helningsvinkler.

Kajakker
--------

En kajakk med mer initalstabilitet kan være enklere å komme i gang med for en nybegynner. Sluttstabilitet forteller noe om hvor stabili en kajakk vil være ved "sideveis belastning i sjøen, og vektlegges ofte av mer erfarne padlere".

Andre typer skipsstabilitet
---------------------------

* Initialstabilitet
* Tertiærstabilitet: for kajakkrulling er tertiærstabilitet hvor stabil en kajakk er opp-ned, og det er da ønskelig med lav tertiærstabilitet (gjør det enklere å rulle opp)

Se også
-------

* Flytestabilitet
* Kajakk
	+ Åreføring, påvirker stabiliteten til en kajakk

Referanser
----------

1. ↑  [t[*død lenke*]]
2. ↑  «Valg av kajakk». *www.eian.no*. Besøkt 18. juli 2022.

Kilder
------

* Johnson, Shelley (2009). *The Complete Sea-Kayakers Handbook, Second Edition*. Asbjorn Jokstad. s. 20. ISBN 0071748717.
«Mandel» har flere betydninger.

**Mandel** (flertall «mandler») er en steinfrukt av mandeltreet *Prunus dulcis*, som er et løvtre. Arten finnes naturlig i Iran, fra nordvestlige Saudi-Arabia nord gjennom vestre Jordan, Israel, Palestina, Libanon, vestre Syria til sørlige Tyrkia. Arten vokser også mange steder på Kanariøyene.

Mandelfrukten har en hårete ytterhinne og et hardt og uspiselig skall. Det er frøet inni skallet som er spiselig, og det kalles vanligvis «mandel». Mandelen blir ofte kalt en nøtt, men botanisk sett er den en steinfruktkjerne. På latin kalles frøene *Semen Amygdali*.

Mandler har et høyt innhold av proteiner, umettet fett og fiber. Gjennomsnittsvekten til en mandel er 1,2 gram. 100 gram tilsvarer 83 mandler.[] Inneholder også E-vitamin som styrker immunforsvaret,[] pluss magnesium som er gunstig for hjerte og blodtrykk.[] 80% dyrkes i California.

Mandeltrær i blomstMandelblomst på Tenerife i februar
Mandler
Mandler er blant mye annet en viktig ingrediens i marsipan og kransekake. Mandelmelk kan brukes som en erstatning for dyremelk, og fordi den ikke inneholder kolesterol eller laktose, kan den brukes i mat for allergikere. Kvernet mandel kan også brukes som en type mel i bakst som egner seg for hvete- og glutenallergikere. I Norge er det dessuten tradisjoner for å legge en mandel i julegrøt. En av Frankrikes mange tradisjonelle matvarer forbundet med julefeiring er frangipane som er basert på mandler.

Referanser
----------

1. ↑  «Mandler». *OFG* **(norsk)**. Besøkt 5. mars 2020.
2. ↑  Nick (10. november 2019). «Hvordan lage eget mandelmel? Forklart.». *ForklarMeg.com*. Besøkt 5. mars 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Mandel hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
* (en) *mandeltre* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *mandeltre* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *mandeltre* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Prunus amygdalus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Prunus amygdalus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Prunus amygdalus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Slutterigade** er en liten gate i Indre By i København. Den strekker seg fra hvor Hestemøllestræde, Lavendelstræde og Kattesundet møtes i sydvest til Nytorv i nordøst. I hver ende av gaten ligger portene som forbinder *Arrestbygningen* med Domhuset i København. 

Navnet kommer av *slutter* og *slutteri* som betyr hendholdsvis fangevokter og arresthus eller gjeldsfengsel. I 1676 ble det oppført et nytt *slutteri* her som forsvant da det nye Rådhuset, senere Domhuset, ble oppført.

Arrestbygningen med fasaden mot Sluttergade samt fasade og port mot Hestemøllestræde, ble tegnet av C.F. Hansen og oppført i årene 1805–1815. De svevende broene ble blant annet brukt til å transportere fanger mellom arresten og Domhuset.

Se også
-------

* «Arrestbygningen ved råd- og domhuset», et maleri av Martinus Rørbye

Referanser
----------

1. ↑  *Slutter*, Ordbog over det danske Sprog*, ordnet.dk. Besøkt 19. oktober 2016*
2. ↑  *Slutteri*, Ordbog over det danske Sprog*, ordnet.dk. Besøkt 19. oktober 2016*
3. ↑  Bogan, Evan: *Københavns Gadenanven ... fra Kokkedal til Ishøj og fra Dragør til Værløse*, Bogan, 1993, s. 237
4. ↑  *Arrestbygningen*, indenforvoldene.dk. Besøkt 19. oktober 2016 Arkivert 19. oktober 2016 hos Wayback Machine.

Portal: Danmark
**Magekatarr** eller **gastritt** er en betennelse i magesekkens slimhinne. Betennelsen kan være symptomfri, men også forårsake plager som svie, brenning og ubehag i mellomgulvet. Begreper brukes ofte upresist ved slike plager, og krever egentlig mikroskopisk undersøkelse av magesekkslimhinnen.

Det finnes to typer magekatarr. Den ene er akutt og den andre er kronisk. Akutt magekatarr skyldes ofte store mengder alkohol, men kan også utvikle seg som bivirkning ved bruk av enkelte legemidler som kroppen ikke tåler, spesielt sure medikamenter som NSAIDs som acetylsalisylsyre, naproxen og andre. Ved høyt stressnivå vil stimulering via vagusnerven bidra til øket produksjon av saltsyre i magesekken som kan etse på magesekken og forårsake gastritt. Dette gir hevelse og rødhet, små sår eller punktblødninger i slimhinnen, og kan kanskje utvikle seg videre til magesår.

Kronisk magekatarr er den mest vanlige og oppstår ofte ved langvarig påvirkning, slik som hos pasienter med bakterien *Helicobacter pylori* i mageslimhinnen (type B). Hos andre ser det ut til at en sykdomstilstand der det er kroppens eget immunforsvar som angriper mageslimhinnen, altså en autoimmun reaksjon, er ansvarlig, (type A).

På 1970-tallet var det vanlig å behandle kronisk gastritt og magesår med såkalt vagotomi, som er en operasjon der bukhulen ble åpnet og fine nervefibere av vagusnerven på overflaten av mavesekken ble klippet. Nyere, syrehemmende legemidler og trippelkur mot eventuell infeksjon av Helicobacter pylori har gjort vagotomi til en uaktuell operasjon. 

Kronisk gastritt karakteriseres av ansamling av hvite blodceller i slimhinnen, og steg for steg ødeleggelse av kjertelstrukturer. På grunn av dette vil syresekresjonen svekkes og opphøre. *Intrinsic factor* er et stoff som også produceres i mageslimhinnen. Hvis man mangler dette kan det føre til *pernisiøs anemi*, med manglende opptak av vitamin B12.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Store Norske Leksikon-Megekatarr

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |
**Myshall** (irsk: *Míseal*, avledet fra *Maigh Íseal*, «Den lave sletten») er en liten landsby i grevskapet Carlow i Irland. Den ligger ved regionalveien R724 i åssiden opp mot fjellet Mount Leinster. I henhold til folketellingen i 2016 har landsbyen en befolkning på 286 innbyggere.

Kirken
------

Adelaide Memorial Church of Christ the Redeemer («Adelaides minnekirke for Kristus forløseren») tilhører den anglikansk irske kirkesamfunnet. Den er en miniatyrversjon av Salisbury-katedralen i England og erstattet en tidligere kirke i 1811 fra samme kirkesamfunn. Den ble fullført i 1913, bestilt av forretningsmannen John Duguid fra Dover til minne om hans datter Constance som forulykket under rideulykke mens hun besøkte søsteren sin i Myshall, og hennes mor Adelaide, som døde i 1903. Begge er gravlagt her.

Myshalls sogn har fem kirkegårder: tre i selve landsbyen, en omtrent en kilometer utenfor Carlow-veien, og en i Drumphea omtrent 3 km fra landsbyen.

Referanser
----------

1. ↑  Míseal/Myshall, *Placenames Database of Ireland*
2. ↑  «Sapmap Area - Settlements - Myshall»[*død lenke*]. Census 2016. *Central Statistics Office Ireland*. April 2016
3. ↑  «Adelaide Memorial Church», *Myshall & Drumphea Parish*
4. ↑   «Churches & Cemeteries», *Myshall & Drumphea Parish*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Myshall – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Carlows nettsted for turisme

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Tvungen forsvinning** (engelsk: forced disappearance, spansk: desaparición forzada ) er noe som finner sted når en person blir holdt fanget i hemmelighet, eller drept av en tjenestemann på vegne av et statsapparat eller en organisasjon, uten at stat/organisasjon innrømmer forhold. Under slike forhold, vil et offer vanskelig kunne gjøre gjeldende, lovlige krav.

En tvungen forsvinning består i at en person forsvinner fra offentligheten, kidnappet eller myrdet av en organisasjon (ofte statlig). Ofrene føres bort og blir holdt ulovlig i konsentrasjonsleirer, ofte torturert, og til slutt henrettet, og likene blir gjemt. De pårørende får ikke noe innsyn i hva som har skjedd med offeret.

Latin-Amerika
-------------

Eksempler på slike menneskerettighetsbrudd, fant blant annet sted under militærdiktaturene i Latin-Amerika på 1970- og 1980-tallet.

I de latinamerikanske diktaturene ble ofte barna til de forsvunne personene adoptert bort, gjerne til barnløse par innenfor militærvesenet eller som støttet diktaturet. Den dag i dag vet mange familier ikke hva som skjedde med deres ektefeller, barn, søsken og foreldre under diktaturene. Rettssaker pågår, men flere av de ansvarlige for disse menneskerettighetsbruddene går ennå ustraffet. Tvungen forsvinning forbindes også ofte med uttrykket skitten krig.

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Maggie Gobran**, også kalt «Mama Maggie Gobran», (født 1949 eller 1950 i Kairo i Egypt) er grunnleggeren og lederen av veldedighetsstiftelsen «Stephen's Children» (Stefanus-barna) i Kairo. Hun er en koptisk kristen som er mest kjent for sin innsats for underprivilegerte mennesker i Kairos slum og landets mindre utviklede områder. I 2012 var hun én av 231 kandidater som ble foreslått til Nobels fredspris.

Gobran vokste opp i en velstående familie i Kairo, og tok utdannelse innen informatikk. Før hun begynte sitt humanitære arbeide underviste hun ved The American University in Cairo.

Gobran hadde undervist på det amerikanske universitetet i Kairo. I 1987 besøkte hun slumbyen Moqattam der zabbalin-folket i stor grad lever av å resirkulere eller bruke det de finner på søppelfyllingen. Hun oppdaget at små barn satte livet på spill i søppelberget for å finne mat eller salgbart materiale. Hun fant barn som var levende begravet i søppel.[]

Gobran grunnla «Stephen's Children». Tusenvis av barn og deres familier får helsesjekk, mat og skoletilbud. I 2012 driver organisasjonen veldedighetsarbeide i hele Egypt og i Darfur i Sudan. Organisasjonen har 1 500 fulltidsansatte, hvorav rundt halvparten jobber i organisasjonens barnehager og de fleste resterende jobber med hjemmebesøk.

Gobran har vært nominert til Nobels fredspris flere ganger. Hun besøkte Norge i 2007, og TV 2 viste da en dokumentar om henne, «Mama Maggie - Midt-Østens svar på Mor Teresa» av Anne Wenell. Hun besøkte Norge også i 2012. og 2014.

Hun er gift og har to voksne barn. Sammen med mannen bor hun i Heliopolis, en forstad til Kairo.

Referanser
----------

1. ↑   books.google.com.br, besøkt 10. mars 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   BBC 100 Women 2020: Who is on the list this year?, www.bbc.com, besøkt 24. november 2020[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Mindy Belz (15. februar 2003). «'When you love somebody, you live it'» **(engelsk)**. Worldmag. Besøkt 11. september 2012.
4. ↑  als/dpa (27. februar 2012). «Timoschenko und 230 andere Kandidaten» **(tysk)**. Der Spiegel. Besøkt 11. september 2012.
5. ↑  Kristoffer Rønneberg (10. september 2012). ««Mama Maggie» leder Nobel-kampen». Aftenposten. Besøkt 11. september 2012.
6. 1 2 3  Nominasjonsbrevet til Nobelkomiteen[*død lenke*] - PDF hos Aftenposten. Lest 11. september 2012
7. ↑  Møt Mamma Maggie Arkivert 18. oktober 2012 hos Wayback Machine. - Stefanusalliansen. Besøkt 11. september 2012

Kilder
------

* Håp på søppelhaugen, Bergens Tidende (2007)

Eksterne lenker
---------------

* Stephen's Children, organisasjonen Gobran arbeider for (engelsk)
* Nominasjonsbrevet[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LIBRIS
 |
**Twa** er en folkegruppe i Rwanda og Burundi. Twa er urbefolkningen i landet, men har blitt tilsidesatt av senere migrasjoner av bantustammer, i dag kjent som hutuer og tutsier. Siden disse folkegruppene er mye større, og spesielt på grunn av den etniske konflikten som har preget forholdet mellom hutuene og tutsiene, er de langt mer kjent enn twa-folket. I diskusjoner om folkemordet i Rwanda i 1994, der man antar at mellom 500 000 og en million mennesker ble drept, nevnes twa-folket knapt. Det er estimert at 30 prosent av twa-befolkningen ble drept i voldshandlingene, som utslettet opptil 14 prosent av Rwandas befolkning. Alle de tre snakker det samme språket (kinyarwanda i Rwanda og kirundi i Burundi).

Twa-befolkningen er pygméer.

Twa-kvinner med tradisjonelle leirkar.

Referanser
----------

1. ↑  «Minorities Under Siege: Pygmies today in Africa». UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs. 2006. Arkivert fra originalen 1. desember 2006. Besøkt 15. juli 2008.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
*Må ikke forveksles med «vinterkongen», Fredrik V av Pfalz.*

**Fredrik** (tsjekkisk: *Bedřich*; født ca. 1142, død 25. mars 1189) av huset Přemyslid, var hertug av Böhmen 1172–1173 og fra 1178. Før det var han hertug av Olomouc fra 1164. 

Han var sønn av Vladislav av Böhmen, som abidserte til hans fordel i 1172. Han lyktes imidlertid ikke i å oppnå godkjennelse fra den tyske riksdagen eller fra keiser Fredrik Barbarossa, selv om keiseren var hans gudfar. Isteden nominerte keiseren Oldrich, sønn av hertug Sobeslav I, men denne frasa seg tronen til fordel for Sobeslav II, som hadde bøndenes støtte, men ikke keiserens eller adelens. 

Fredrik allierte seg med keiseren og beseiret Sobeslav i slagene ved Lodenice og Praha. Keiseren anerkjente Frederik som hertug, men opphøyde også biskopen av Praha, Jindrich Bretislav, til direkte keiserlig vasall. Han utnevnte også Konrad II til markgreve av Mähren og delte dermed i praksis hertugdømmet i tre.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 136849326, besøkt 13. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   The Peerage person ID p11394.htm#i113937, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |
**Steffen Kjærgaard** (født 24. mai 1973 i Tønsberg) er en tidligere norsk proffsyklist og sportssjef i Norges Cykleforbund. Kjærgaard var særlig kjent som en sterk temporytter. 

Han representerte Norge i sommer-OL for Norge i 1992 i Barcelona, og vant verdenscupen i banesykling i 1993. I 1995 ble han del av det profesjonelle sykkellaget TVM. Etter to år for dette laget flyttet gikk han over til den danske laget Team Chicky World. Her var han også to år, før han ble tatt opp på laget US Postal Service, hvor han ble til 2003. Kjærgaard deltok i landeveisrittet Tour de France to ganger, i 2000 (89.-plass) og 2001 (101.-plass) som hjelperytter for kapteinen på laget, amerikaneren Lance Armstrong, som vant sammenlagt og senere ble fratatt seirene etter dopinganklager. Den 23. oktober 2012 avholdt Kjærgard en pressekonferanse der han innrømte å ha dopet seg systematisk på EPO og kortison fra 1998 til 2003. Han ble deretter permittert fra jobben i sykkelforbundet.

Meritter
--------

1992
Norges flagg NM i banesykling: Seier 4000 m
1993
Norges flagg NM i banesykling: Seier 4000 m
1994
Norges flagg NM i landeveissykling: Seier fellesstart
Ringerike Grand Prix
1995
Østerrike rundt
Sammenlagt
6. etappe
1996
Norges flagg NM i landeveissykling: Seier 50 km tempo
1997
Norges flagg NM i landeveissykling: Seier 50 km tempo
1998
Bayern rundt
Sammenlagt
5. etappe
Norges flagg NM i landeveissykling: Seier 50 km tempo
1999
Normandie rundt
Curcuit de la Sarthe
Norges flagg NM i landeveissykling: Seier 50 km tempo
2003
Norges flagg NM i landeveissykling: Seier 50 km tempo

Kjærgaard har tolv NM-gull og tre kongepokaler (1996 og 99)

Referanser
----------

1. ↑  Steffen Kjærgaard innrømmer dopingmisbruk, Dagbladet, 23. okober 2012
2. ↑  vg.no 2012: *Kjærgaard: - Har hatt det jævlig med meg selv*
3. ↑  nrk.no 23.10.2012: *Kjærgaard: – I snart 15 år har jeg holdt på en mørk løgn*
4. ↑  nrk.no: *Her er Steffen Kjærgårds løgner*
5. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 13. august 2014. Besøkt 13. august 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Steffen Kjærgaard – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Steffen Kjærgaard – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Steffen Kjærgaard – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Steffen Kjærgaard – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Steffen Kjærgaard – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**Torgrim Sollid** (født 17. juni 1942 i Eidskog) er en norsk autodidakt folkemusiker, komponist og jazzmusiker (trompet, slagverk), kjent for å kombinere folkemusikk med jazz.

Etter oppvekst i Stor-Elvdal ble han trommeslager i Veitvet storband og Jan Garbareks kvartett (1962–63), før utdannelse innen musikkterapi i Mo i Rana, der han også spilte med Guttorm Guttormsens band. I Molde spilte han i Erling Aksdals sekstett, og de to ga så ut «fjelljazz»-prosjektet *Østerdalsmusikk* (1974) med musikk av Ole Mørk Sandvik. I samme ånd startet han i Trondheim, storbandet Søyr (1976–) som han har ledet siden til en rekke utgivelser. Sollid medvirket på utgivelser med Warne Marsh (Hot Club Records 1983, 87), og med Sidsel Endresen og andre i «Blue Moon» fremførte han på Oslo Jazzfestival 1995. Han bidro til Thomas Winther Andersens *Line Up* (1998).

Han har vært tilknyttet Jazzlinja (NTNU), og 
er i dag førsteamanuensis i jazztrompet-spill ved Norges musikkhøgskole, der han var initiativtaker til landets andre jazzutdanning, etter Jazzlinja (NTNU).
Med Knut Værnes har han ledet Norsk jazzforums sommerkurs.

Utgivelser
----------

* *Østerdalsmusikk* (MAI, 1974)

Referanser
----------

1. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 1353248, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  biografi Arkivert 14. mai 2012 hos Wayback Machine. fra Norsk Musikkinformasjon
3. ↑  egen side[*død lenke*] ved Norges musikkhøgskole

Eksterne lenker
---------------

* Biografi fra Jazzbasen.
* Diskografi fra Jazzbasen.

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
***A Feud in the Kentucky Hills*** er en amerikansk stumfilm fra 1912, regissert av D. W. Griffith.

Handling
--------

De to brødrene og deres lille adoptiv-datter vokser opp i samme husstand. Jenta og den yngre broren var barndomskjærester. Denne broren var så forskjellig fra sin eldre bror, som ble ansett som en dårlig mann. Den yngre broren har bodd langt unna barndomshjemmet, en lang stund. Men han vender hjem på det tidspunktet historien begynner. Han er litt av en kontrast til hans eldste bror, faktisk til hele familien - fordi han er mer raffinert, utdannet, og selvfølgelig en åpenbaring for den lille adoptiv-jenta.

Men adoptiv-jenta blir forlovet med den eldste broren, selv om hun fremdeles er sterkt tiltrukket av den yngre broren. De opplever en fornyelse av barndommens kjærlighet. Dette protesterer den eldste broren voldsomt mot, fordi hun allerede er forlovet med ham. Så den yngre gutten bestemmer seg for å forlate hjemmet, for å opprettholde familie-fredens skyld. Men skjebnens ironi bestemmer seg imidlertid noe annet, for en gammel feide vekkes igjen. Så lillebroren må slutte seg til broren sin, for å stå sammen ovenfor deres felles motstander. Men denne hendelsen forandrer også forholdene innad i den lille familien deres.

Skuespillere
------------

* Mary Pickford som adoptiv-datteren.
* Charles Hill Mailes som faren deres.
* Kate Bruce som moren deres.
* Walter Miller som en av brødrene.
* Robert Harron som en annen bror.
* Jack Pickford som en tredje bror.
* Henry B. Walthall som en sanger.

Referanser
----------

1. ↑  A Feud in the Kentucky Hills
2. ↑  Paolo Cherchi Usai. *The Griffith Project, Volume 11*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *A Feud in the Kentucky Hills* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *A Feud in the Kentucky Hills* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Gråelva** er ei elv i Stjørdal kommune i Trøndelag. Den er ei nordlig sideelv til Stjørdalselva, og munner ut i denne to kilometer vest for Hegra. Elva starter i Skjelstadmark, ved samløpet mellom Hovbekken fra vest og Råelva fra nord. Den er 8,8 kilometer lang (eller 16,5 kilometer regnet fra øverste kilde i åsene nordøst for Skjelstadmark). Den har et nedbørfelt på 49,78 km² og middelvannføringen ved munningen er 1,25 m³/s.

Rassikring
----------

I likhet med flere av vassdragene i Midt-Norge har Gråelva store løsmasseavsetninger av morene, silt og leire som ble avsatt under nedsmeltingen etter siste istid. En stor del av nedbørfeltet ligger under marin grense. I leiravsetningene ligger lommer av kvikkleire. En landsomfattende undersøkelse av Norges Geotekniske Institutt (NGI) på slutten av 1980-tallet viste at Skjelstadmark i Stjørdal har landets største kvikkleireforekomster.

Gjennom historien har det forekommet flere leirras i området, hvor gårder har blitt ødelagt og menneskeliv gått tapt, og Gråelva har ofte vært den direkte årsaken til rasulykkene. I Kylloraset i 1686 omkom syv mennesker og en gård gikk tapt. NGIs rapport fra 1990 advarte sterkt mot erosjonen i vassdraget, og i 1991 startet NVE planleggingen med å stabilisere leirmassene og redusere faren for framtidige ras i Skjelstadmark. Sikringsarbeidet startet i 1992, og siden da har det blitt utført omfattende arbeider for å sikre mot erosjon, ustabilitet og ras i kvikkleireområdene. Elvebunnen er løftet med en 1-2 meter tykk steinplastring i de mest rastruede områdene, sideskråninger er stabilisert med steinmasser og det er bygd terskler i sidebekkene. Til sammen er det sikret over 20 kilometer elvestrekning.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Elvenett.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 12. juni 2016
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Sidenedbørfelt.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 12. juni 2016
3. ↑  Hans Mack Berger, June B. Breistein, Bjørn Mejdell Larsen, Terje H. Nøst (april 1997). *Gråelva - Mindre leirslam gir mer bunndyr og fisk. Sluttrapport 1991-1995*. Trondheim: Norsk institutt for naturforskning. ISBN 82-426-0792-3. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
4. ↑  «Forbygning mot erosjon og skred i Gråelva med sidebekker». *nve.no*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 7. september 2015. Besøkt 13. juni 2016.
5. ↑  «NINA/NIKU Fakta nr.8–1997» (PDF). Norsk institutt for naturforskning. Besøkt 13. juni 2016.
Sankt Sørens kirke hvor kongevalget fant sted.
**Kongevalget i 1534** er betegnelsen på valget av Christian III som konge av Danmark og Norge. Valget fant sted den 4. juli 1534 og ble en skjebnesvanger begivenhet for landene.

Christians protestantiske innstilling betød, at det var vanskelig å samle flertall for ham i riksrådet. De fleste adelsmenn og naturligvis bispene, så heller en katolsk konge på tronen, og foretrakk derfor Christians halvbror hertug Hans.

Kongevalget foregikk i kirken i byen Rye på Jylland og den jyske adelen valgte prins Christian, sønn av kong Frederik I og hertug av Slesvig og Holsten, som konge. Dette førte til grevefeiden og senere også til gjennomføringen av reformasjonen i Danmark og Norge.

Møtet fant sted i Sankt Sørens kirke i Gammel Rye etter initiativ av blant andre rikshovmester Mogens Gøye og til stede var åtte jyske medlemmer av riksrådet og fire jyske biskoper. Flere andre adelsmenn hadde også møtt opp, men de måtte vente på utsiden av kirken.

Christian aksepterte valget og ble senere hyllet på et møte i Horsens den 18. august. Her erklærte han at han ville underskrive en håndfestning og at denne skulle inneholde en nyordning av kirken; dvs. gjennomføring av reformasjonen.

Fra Norges side ble valget sett på nærmest som et kupp ettersom landet ble avskaffet som eget rike og ansett som en dansk landsdel, noe som i realiteten innebar at Norge kort tid etter ble et lydrike.

Eksterne lenker
---------------

* Christian 3 – SNL
* Christian 3 1503-1559 – Danmarkshistorien
* Danske konger – Chr.III

Portal: Danmark
En **grådig algoritme** er en algoritme som hele tiden velger det som ser best ut i øyeblikket. For eksempel kan problemet med å gi tilbake vekslepenger løses med en grådig algoritme. For å gi tilbake færrest mulig mynter, er det best å hele tiden gi tilbake mynter med størst mulig verdi. 46 kr = 20 kr + 20 kr + 5 kr + 1 kr = 4 mynter.

Kjennetegnet for en grådig algoritme, er at det ikke går an å endre valgene som allerede er gjort. I eksemplet med vekslepenger, betyr det at algoritmen må velge å gi ut 20 kr, uten å vite om det finnes en god måte å gi ut de resterende 26 kr på. 

Grådige algoritmer er som regel raske, men de gir ikke alltid riktig svar. Anta det finnes en mynt med verdien 16 kr. Da vil det være optimalt å gi tilbake 20 kr + 16 kr + 10 kr = 3 mynter. Dermed er det i mange tilfeller nødvendig å bruke dynamisk programmering for å kunne prøve ut flere forskjellige valg parallelt. 
Andre eksempler hvor grådige algoritmer er nyttige, er i en vektet graf å bruke Prims algoritme for å finne minste spenntre og Dijkstras algoritme for å finne korteste vei.

Ofte er det også nok å finne en god løsning, som ikke trenger å være optimal. Grådige algoritmer kan da ofte gi tilnærmingsløsninger på relativt kort tid.
*Må ikke forveksles med kongesjaluppen «Stjernen» bygget i 1935. «Stjerne» har flere betydninger.*

Kongesjaluppen Stjernen av 1899 på seilas inn til kapellet på Løvøya utenfor Horten for å hente et brudepar.
stjernensaluttSaluttkanonen på Kongesjaluppen Stjernen fyres av utenfor Horten Gjestehavn.
Kongesjaluppen "Stjernen" på vei ut fra gjestehavna i Horten
«Stjernen» på vei inn til gjestehavnen i Horten i 2012
**Kongesjaluppen «Stjernen»** av 1899 er det minste norske dampskipet som fremdeles eksisterer.

Historie
--------

Kongesjaluppen ble bygget av Akers mekaniske verksted på oppdrag av Kong Oscar II i 1899. Fra 1905 frem til første verdenskrig ble den brukt av Kong Haakon VII. I mellomkrigstiden ble den brukt om sommeren til forskjellige oppgaver, blant annet som turbåt på Oslofjorden. Etter at tyske offiserer hadde benyttet båten under andre verdenskrig ble den kassert på grunn av dårlig forfatning og solgt. Den ble transportert til Mjøsa og ombygd til fraktebåt.

Sjaluppen ble senere gjenoppdaget ved Mjøsa, den var i en svært dårlig forfatning. Ved hjelp av gaver og av dugnader organisert av foreningen *Marinemuseets Matroser* ble den satt i stand igjen, så mye som mulig av båtens opprinnelige substans ble bevart. 21. mars 2000 ble den sjøsatt igjen.

I 1996 ble «Stjernen» erklært verneverdig av riksantikvaren.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Broms, Jan (5. juli 2014). ««Stjernen» på bølgene igjen». *Gjengangeren*.
2. ↑  «Fartøylista per 1. juli 2017» (PDF). Riksantikvaren. 1. juli 2017. Besøkt 6. mars 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Stjernen (ship, 1899) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Gjenværende dampskip i Norge |
| --- |
| «Ammonia» **·** «Ara» **·** «Bjoren» **·** «Borgenes» **·** «Børøysund» **·** «Engebret Soot» **·** «Forlandet» **·** «Hansteen» **·** «Hestmanden» **·** «Kysten» **·** «Oster» **·** «Pasop» **·** «Pelle» **·** «Skibladner» **·** «Southern Actor» **·** «Stavenes» **·** «Stjernen» **·** «Stord 1» **·** «Styrbjørn» **·** «Suldal» **·** «Thorolf» **·** «Turisten» |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
Kvinne spiller *konghou*, detalj fra et maleri av Qiu Ying, Mingdynastiet.
***Konghou*** (kinesisk: 箜篌; pinyin: **Kōnghóu**) er en gammel kinesisk harpe. Den gikk ut av bruk en gang i Mingdynastiets tid. Et moderne musikkinstrument av samme navn ble introdusert på 1900-tallet, men denne harpen er annerledes enn den gamle.

Historie
--------

Harpen *wo-konghou*,  eller horisontal *konghou*, nevnes først i tekster fra Vår- og høst-perioden (770–476 f.Kr.). Harpen *su-konghou*, eller vertikal *konghou*, dukket opp under Det østlige Handynasti (25–220 e.Kr.). Den fønixhodede *konghou* ble introdusert fra India under Det østlige Jin-dynasti (317-420 e.Kr.).

*Konghou* ble brukt til *yayue* (hoffmusikk) i kongeriket Chu. Under Handynastiet (206 f.Kr. –220 e.Kr.) ble den benyttet i musikksjangeren *qingshangyue*. Siden Suidynastiets tid (581-618), ble *konghou* også benyttet i *yanyue* (bankettmusikk). *Konghou*spill var mest utbredt i Sui- og Tang-dynastienes tid.

Eksterne lenker
---------------

* Konghou fra About China
* "Reflection upon Chinese Recently Unearthed Konghous in Xin Jiang Autonomous Region" av Xie Jin
* Maleri av en *konghou*
* *Konghou* foto
* En artikkel med bilder av en Konghou

### Video

* Konghou video fra The Musical Instruments E-book

### Audio

* Konghou audio[*død lenke*] (click headphones to listen to individual tracks)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis
 |
**«A Dreamer's Holiday»** er en amerikansk populærmusikksang med melodi av Mabel Wayne og tekst av Jim Gannon. Den ble publisert i 1949.

Hitversjoner av sangen ble spilt inn på plate av Perry Como og Buddy Clark.

Innspilluingen med Perry Como ble utgitt av RCA Victor Records med katalognumrene 20-3543 (78-plate) og 47-3036 (single).

Innspillingen med Buddy Clark ble utgitt av Columbia Records med katalognummer 38599.

Norske versjoner
----------------

Egil Hagen har skrevet en norsk tekst. 

| År | Sangtittel | Artist | Tekstforfatter | Platetype | Platemerke og katalognummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950 | «Det er når jeg drømmer om ...» | Jens Book-Jenssen, Øivind Berghs orkester | Egil Hagen | 78-plate | Musica A 8956 |
| 1950 | «Det er det jeg drømmer om» | Sølvi Wang m. Monn Sekstett | Egil Hagen | 78-plate | HMV A.L. 3090 |

Listeplasseringer
-----------------

Comos versjon nådde Billboard-listen 14. oktober 1949 og lå der i 19 uker med nummer fire som høyeste plassering.

Clarks versjon nådde Billboard-listen 4. november 1949 og lå der i ti uker med nummer 15 som høyeste plassering. Den ble den siste listeplasserte hiten for Clark og nådde listene etter Clarks død i oktober.

Referanser
----------

1. ↑  Se plateetiketten
2. 1 2  Whitburn, Joel (1973): *Top Pop Records 1940-1955*. Record Research
På **Kongerikets dag** feires at dronning Juliana undertegnet Statutter for Kongeriket Nederlandene, 15. desember 1954.

I statuttene fastlegges forholdene mellom de ulike landene i Kongeriket Nederlandene; opprinnelig var dette Nederland, De nederlandske Antiller, Ny-Guinea og Surinam. Etter underskrivelsen har Ny-Guinea og Surinam forlatt kongeriket, og i 1986 ble Aruba en selvstendig del av det. I 2006 gjelder dermed statuttene for De nederlandske Antiller, Nederland og Aruba.

Minnemynter
-----------

13. desember 2004 ble i anledning den femtiende feiringen av Kongerikets dag seks minnemynter slått ved Koninklijke Munt i Utrecht. De første eksemplarene ble samtidig slått av tre prominente politikere; for Nederland stilte visestatsminister Thom de Graaf, for De nederlandske Antiller statsminister Etienne Ys og for Aruba statsminister Nelson Oduber.

* for Nederland: en gullmynt pålydende ti euro og en sølvmynt på fem euro, begge designet av Rudy Luijters;
* for De nederlandske Antiller en gylden i gull og en i sølv, begge designet av Ans Mezas-Hummelink;
* for Aruba en florin i gull og en i sølv, begge designet av Evelino Fingal.
**Daniel Horner** er en amerikansk sportsskytter og instruktør som ble nummer fire i Production-divisjonen i 2008 IPSC Handgun World Shoot. I 2009 kom han på 6. plass i det europeiske IPSC-riflemesterskapet i Open-divisjonen. Daniel skyter varierte typer konkurranser innen dynamisk sportsskyting med hovedvekt på multigun, og har vunnet Tactical-divisjonen i det amerikanske USPSA Multigun-mesterskapet 10 ganger (2007, 2009, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015, 2016, 2017 og 2018). Horner konkurrerte for US Army Marksmanship Unit fra 2005 til 2018, da han gikk over til Team SIG Sauer. Han har også 4 ganger vunnet 3-Gun Nation Pro Series, og er 2 ganger amerikansk IDPA-mester.

Daniel har ogås deltatt på flere skarpskytter-konkurranser, og har 4 ganger vunnet Mammoth Sniper Competition (fra 2012 til 2015, hvorav 3 ganger med Tyler Payne som makker og 1 gang med konen Candice Horner som makker). I 2012 kom han på førsteplass i lagkonkurransen i International Sniper Competition, og i 2014 på førsteplass i lagkonkurransen i USASOC International Sniper Competition, begge med Tyler Payne som makker.

Referanser
----------

1. ↑  IPSC.org :: Match Results, 2009 European Rifle Championship
2. 1 2 3 4  Daniel Horner – Life, Love, and Shooting
3. ↑  Daniel Horner Goes Pro — Leaving USAMU for Team SIG Sauer « Daily Bulletin
***Flying Colors*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Frank Borzage.

Handling
--------

Brent Brewster, tidligere idrettsutøver kjent for sin evne til stavhopp, er mislykket i virksomheten sin. Når hans velstående slektninger forventer at han skal klare seg selv, slutter Brent seg til et detektiv-byrå. Craig Lansing, en venn av familien deres, ansetter Brent for å etterforske de mange juvel-tyveriene som har skjedd i Poughkeepsie. Brent arbeider deretter undercover for Lansing, og han kjenner snart igjen kaptein Drake - en engelsk kjeltring.

Brent møter også Ann, den vakre søsteren til Lansings kone Ruth. I mellomtiden er Drake innstilt på å kompromittere Ruth, som flørter med ham samntidig som Lansing er borte. Når Lansing uventet kommer tilbake, tar Brent skylden for flørtingen for å beskytte Ruths ære - og på grunn av hans kjærlighet til Ann.

Skuespillere
------------

* William Desmond som Brent Brewster
* Golda Madden som Ann
* Jack Livingston som Kaptein Drake
* Laura Sears som Ruth Lansing
* J. Barney Sherry som Craig Lansing
* George W. Chase som Jimmy McMahon
* J.P. Lockney som Brewster Sr,
* Bert Offord som Cockney
* Mary McIvor som en stenograf

Referanser
----------

1. ↑  Flying Colors
2. ↑  FLYING COLORS

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Flying Colors* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Flying Colors* på Silent Era Rediger på Wikidata
Den forrige kongevogna, A1K 24001, utenfor Norsk Jernbanemuseum
A4 24010 som ny i 1994.Den nye kongevogna i februar 1994.
Kronprinsen hilses velkommen til en reise i kongevogna av SJ Norges konduktør.
Kongevogna på Dombås st.
**Kongevognen** er en jernbanevogn bygget spesielt for bruk av Norges konge og den kongelige familie. Den drives og vedlikeholdes av NSB/Vy, men ansvaret ble i 2022 overført til Jernbanemuseet.

Vogna er i ekstratog på nye Ski stasjon i forbindelse med åpningen av den nye Follobanen.
Nåværende kongevogn A4 24010 ble bygget på Strømmens Værksted og ble tatt i bruk i forbindelse med De olympiske vinterleker 1994. Den erstattet vogn A1K 24001, som hadde vært i bruk siden 1962. Vognen inneholder soverom med tilstøtende bad, to gjesterom med bad, kjøkken, et kombinert spise- og konferanserom, samt oppholdsrom for vaktpersonale. Når vognen er i bruk blir den noen ganger kjørt i ekstratog, andre koblet til et ordinært tog i rute. Vogna har overgang med vulst til neste vogn bare i den ene enden. I motsatt vognende er det bare hel vegg og blindet vulst.

Vogna er 27 meter lang. Største tillatt kjørehastighet er 130 km/h.

Se også
-------

* Kongelige biler i Norge

Referanser
----------

1. ↑  «Vy gir fra seg kongevognen». *www.aftenposten.no*. 21. mai 2021. Besøkt 21. mai 2021.

Eksterne lenker
---------------

Dagbladets artikkel om den nye kongevognen
**Daniel Heggelid-Rugaas** (født 4. mai 1988) er en norsk historiker, og politiker for partiet Venstre. Han har vært sentralstyremedlem og nestleder i Unge Venstre, og fra 2012 president i Liberale Studenter, Venstres studentorganisasjon. Han var styremedlem i Oslo Venstre og 4. kandidat for partiet ved stortingsvalget 2013. I sesjonen 2013-2017 er Rugaas 2. vara til Stortinget.

Rugaas har en mastergrad i historie fra Universitetet i Oslo og har bl. a. sittet i hovedstyret til Studentsamskipnaden i Oslo og Akershus.

Referanser
----------

1. ↑  *Tv2.no: Partitopper klappet frem til sikre plasser* (17. november 2012)[*død lenke*]
2. ↑  «Daniel Heggelid-Rugaas på fjerdeplass!». Venstre. 17. november 2012. Besøkt 19. april 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Daniel Heggelid-Rugaas hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Daniel Heggelid-Rugaas hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stortinget
 |
En **flyklubb** er en forening av flyinteresserte, vanligvis med flyging med småfly som hovedinteresse. I Norge er flyklubbene organisert i Norges Luftsportsforbund, tidligere Norsk Aero Klubb.

Det vanligste er at flyklubbene omfatter motorfly/småfly, men noen flyklubber har også seksjoner for mikrofly, seilfly, modellfly, fallskjerm, hangglider og paraglider. En del steder er de forskjellige luftsportaktivitetene organisert i egne klubber direkte underlagt den aktuelle seksjonen i Norsk Luftsportsforbund.

I løpet av en del år er de forskjellige seksjonene, med hver sin aktivitet blitt inkludert i Norges Idrettsforbund.

Flymyndigheter
--------------

Flyklubbene driver med mye som krever offentlige sertifikater og godkjenninger. Derfor er det ofte kontakt med Luftfartstilsynet, både for godkjenning av fly, vedlikeholdsgodkjenning, sertifikatutstedelser, flyplassgodkjenninger, godkjenning av instruktører og flyskole osv. Noen flyplasser ligger i eller under kontrollert luftrom og må ha tillatelser fra en flykontrollenhet for flyging i kontrollert luftrom.

Flyskole
--------

Mange flyklubber har egen flyskole med skolesjef og andre flyinstruktører som kan utdanne medlemmer til flysertifikat, fornye sertifikater som er i ferd med å gå ut, utdanne til sjøflysertifikat, gi utsjekk for nye flytyper, ski- halehjuls- og akroutsjekk. Flyskolen er en effektiv for å rekruttere medlemmer til flyklubbene.

Anlegg
------

Siden klubbene er avhengige av en flyplass for sin aktivitet, er det vanlige at de er lokalisert ved en småflyplass, eller ved en større flyplass som også benyttes av rutefly eller/og luftforsvaret. Klubber som ikke har rutefly eller forsvaret på samme flyplass, kan ha en betydelig jobb med snøbrøyting og vedlikehold av flyplassen.

Småflyene er vanskelige å frakte langs vei, og de bør lagres innendørs for å unngå korrosjon. Derfor er det nødvendig med hangarplass både for fly som klubben eier og disponerer, og for private fly med plassen som base. Utleie av hangarplass til fly og om det eventuelt er plass til båter og campingvogner, kan være en god inntektskilde for en flyklubb.

NLFs Flytjeneste
----------------

Mange motorflyklubber er med i NLFs Flytjeneste, enten bare i skogbrannovervåkning og skogbrannslukking, og noen få klubber er med i redningstjenesten og deltar i aksjoner for SAR (seach and rescue), søk og redning. I denne sammenheng er klubbene også organisert i FORF, Frivillige Organisasjoners Redningsfaglige Forum.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** NKC
 |