Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Sammenligning av gjennomsnitt (mean), median og typetall (mode) av to lognormalfordelinger med forskjellig skjevhet.
I statistikk er **median** et sentralitetsmål som defineres som verdien til tallet som deler et utvalg i to deler slik at hver del har like mange elementer. Medianen er «midt på tabellen» hvis resultatene settes opp i synkende (eller stigende) rekkefølge. For et utvalg der antall observasjoner er et oddetall, er medianen den midterste verdien der utvalget er sortert i rekkefølge. For et utvalg der antall observasjoner er et partall er medianen gjennomsnittet av de to midterste verdiene.

Medisinsk brukes uttrykket **medianplan** (midtsagittalplan) om en tenkt linje som deler kroppen i en venstre og en høyre halvdel.

Bestemmelse av median
---------------------

I et sortert datasett med *n* elementer, hvor *n* er **ulike** vil medianen kunne finnes som *element nummer* {\displaystyle {\tfrac {n+1}{2}}} (også kalt medianplass).

I et sortert datasett med *n* elementer, hvor *n* er **like** kan medianen være en av de to midterste tallverdier, og enhver tallverdi der imellom. Ofte brukes middelverdien av de to midterste tallverdiene.

Stabilitet
----------

Fordelen ved å bruke median i forhold til middelverdi er at median er stabil overfor ekstreme observasjoner (som blant annet kan fremkomme ved målefeil). Hvis man for eksempel har målt høyder i meter, men har glemt å sette komma i noen av målingene, vil det påvirke gjennomsnittet mye, mens medianen ikke blir påvirket i samme grad. Har man målingene 1,73 – 180 – 1,86, vil gjennomsnittet bli 63,59, mens medianen er 1,86. Her er medianen tett på det som ville vært medianverdien uten den ene feilmålingen (1,80).

Videre er median en fordel å benytte ved spørreundersøkelser der en observasjon skiller seg markant fra øvrige observasjoner. Dersom fem personer blir spurt hvor mange husdyr de har, og én av dem bor på gård, kan vi tenke oss dette utfallet: 0, 1, 35, 1, 2. Gjennomsnittet her vil være 7,8 og median 1. Medianen vil her gi en bedre indikasjon på hvor mange husdyr det er vanlig å ha i norske hjem.

Median i geometri
-----------------

I geometrien betegner *median* et linjestykke som forbinder en av en trekants vinkelspisser med midtpunktet av den motstående side.

For å finne medianen av en tallrekke som for eksempel: 1-3-5-6-8-9-11-12-14, må du telle deg innover fra hver av sidene. Medianen i denne tallrekken er derfor 8.

Se også
-------

* Gjennomsnitt
* Typetall

Eksterne lenker
---------------

* «Median», fra nettstedet matematikk.org

| * v
* d
* r
Statistikk |
| --- |
| Deskriptiv statistikk | 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategoriske variabler | 

|  |  |
| --- | --- |
| Målenivå | 
* Nominalnivå
* Ordinalnivå

 |

 |
| Kontinuerlige variabler | 

|  |  |
| --- | --- |
| Målenivå | 
* Intervallnivå
* Skalanivå

 |
| Sentralitet | 
* Gjennomsnitt
	+ Aritmetisk
	+ Geometrisk
	+ Harmonisk
* Median
* Typetall

 |
| Spredning | 
* Variasjonsbredde
* Standardavvik
* Variasjonskoeffisient
* Kvantiler
	+ Persentiler
	+ Desiler
	+ Kvartiler
* Ekstremverdi

 |
| Moment | 
* Varians
* Kovarians
* Skjevhet
* Kurtose

 |

 |

 |
| Statistiske grafer | 
* Frekvenstabell
* Krysstabeller
* Histogram
* Søylediagram
* Sektordiagram
* Linjediagram
* Tidsrekkeplott
* Spredningsplott
* Steinurplott
* Korrelogram
* Geografisk informasjonssystem
* Funksjonsgraf
* Biplot
* Stilk-og-blad-plott
* Korrelogram
* Boksdiagram

 |
| Statistisk inferens og hypotesetest | 

|  |  |
| --- | --- |
| Inferens | 
* Sentralgrenseteoremet
* Sannsynlighetsfordeling
* Konfidensintervall
* Prediksjonsintervall
* Bayes’ teorem
* Signifikans
* Tetthet
* Metaanalyse
* Effisiens
* Rimelighetsfunksjon

 |
| Forsøksdesign | 
* Univers (populasjon)
* Utvalg
* Stratifisert utvelging
* Repliserbarhet
* Sensitivitet og spesifisitet
* Optimalt design

 |
| Utvalgsstørrelse | 
* Statistisk styrke
* Effektstørrelse
* Standardfeil
* Momentmetodem
* Tetthetsestimering

 |
| Statistiske tester | 
* Z-test (normal)
* T-test
* F-test
* Kjikvadrattest
* Pearsons kjikvadrattest

 |
| Overlevelsesanalyse | 
* Overlevelsesfunksjon
* Kaplan–Meier
* Logrank-test
* Feilrate
* Cox-regresjon

 |

 |
| Korrelasjon ogregresjonsanalyse | 

|  |  |
| --- | --- |
| Korrelasjon | 
* Pearsons produkt-moment korrelasjonskoeffisient
* Rangkorrelasjon
	+ Spearmans rho
	+ Kendalls tau
* Delvis korrelasjon
* Konfunderingsvariabel
* Determinasjonskoeffisient

 |
| Lineær regresjon | 
* Enkel lineær regresjon
* Minste kvadratsum
* Generell lineær modell
* ANOVA
* ANCOVA

 |
| Ikke-standard | 
* Ikke-lineær regresjon
* Ikke-parametrisk
* Semi-parametrisk
* Robust

 |
| Non-normal feilledd | 
* Generalisert lineær modell
* Binomisk
* Poisson
* Logistisk

 |

 |
| Multivariat statistikk | 
* Multivariat regresjon
* Prinsipal-komponent
* Faktoranalyse
* Klyngeanalyse

 |
| Tidsserieanalyse | 
* Dekomponering
* Trendestimering
* Box–Jenkins
* ARMA-modeller
* Spektraltetthetsestimering

 |
| 
* **Kategori**
* **Portal**

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** Encyclopædia Universalis
 |