recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Erik Toralf Solem** (født 23. august 1877 i Kristiania, død 15. juli 1949, samme sted) var en norsk jurist.

Liv og virke
------------

Han ble høyesterettsadvokat i 1905, sorenskriver i 1912, konstituert professor i rettsvitenskap i 1931 og høyesterettsdommer i 1938. I 1945 fikk han i oppdrag å lede landssvikoppgjøret som konstituert lagmann ved Eidsivating lagmannsretts landssvikavdeling. Han var formann i Den militære undersøkelseskommisjon av 1946 og i straffelovkommisjonen av 1947. Fra 1939 til 1949 var han redaktør av *Tidsskrift for Rettsvitenskap*.

Solem var den som forkynte dødsdommen over torturisten og frontkjemperen Reidar Haaland i den første store landssvik-saken. Solem uttalte videre at der det oppstår konflikt mellom norsk lov og internasjonal rett, må sistnevnte vike.[] Dette er i motstrid med hva Norges regjering ellers hevdet som sitt syn på folkeretten. Da det under krigen oppstod uenighet om Kvarstadbåtene, skrev Jens Bull, chargé d'affaires i Stockholm, til Sveriges utenriksminister: «Hvis de svenske domstoler eller andre svenske myndigheter tar skritt som er i strid med folkeretten, har den svenske regjering plikt til å treffe de forholdsregler som er nødvendige for å forandre den rettsstridige tilstand.»

Bibliografi
-----------

* *Civilprocesreformen i praksis*, (1918)
* *Lappiske rettsstudier*, (1933)
* *Tinglysningsloven med kommentarer*, sammen med Ole Fingalf Harbek, (1935)
* *Kommentarer til Landssvikanordningen*, (1945)
* *Landsvikloven*, (1947)
* *Holberg som jurist*, (1947)

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Erik Toralf Solem, Norsk biografisk leksikon ID Erik\_Solem, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Egil Ulateig: *Justismord* (s. 155-6), forlaget Aschehoug, Oslo 1993, ISBN 82-03-17250-4

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Rhuddlan Castle** er et slott i Rhuddlan i Denbighshire i Wales. Det ble grunnlagt av Edvard I av England i 1277, og stod ferdig i 1282. Slottet var en del av den «jernring» Edvard I opprettet under sitt felttog mot waliserne. 

Slottet ligger ved elven Clwyd, og det ble gravet ut en kanal inn til slottet som vannforsyning. Elven ble også rettet ut og mudret opp for å gjøre det lettere å levere materialer under byggearbeidet, og varer til slottet senere. 

  

Det ble planlagt som et konsentrisk slott, med to porthus i den indre borgen og mindre tårn på den ytre. Slottet har en uvanlig ruter-formet plan med porthus i hjørnene. Det skiller seg dermed fra andre slott som ble reist under felttoget, som Harlech, Caerphilly og Beaumaris, som alle har porthusene på sidene. 

I 1284 ble Rhuddlan-statuttene, som innlemmet Wales i kongeriket England, nedfelt på slottet, og fikk sitt navn etter det.

Nær slottet finner man rester etter et slott kalt Twt Hill som ble reist i 1086. 

* Ruinene av Rhuddlan CastleRuinene av Rhuddlan Castle
* Dronevideo av Rhuddlan Castle og omliggende områder.

Referanser
----------

1. ↑   Grade II\* listed building[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   vocaleyes.co.uk, besøkt 9. februar 2023[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
*Zierikzee* (1618), av Esaias van der Velde
Kirken i Renesse
**Schouwen-Duiveland** er en kommune og øy i den nederlandske provinsen Zeeland. Øyen har to veiforbindelser via fylkesveiene *N57* og *N59* med Noord-Beveland i Zeeland og Goeree-Overflakkee i provinsen Zuid-Holland. Med Goeree-Overflakkee via Brouwersdemningen og Grevelingendemningen, og med Noord-Beveland via Oosterscheldekering og Zeelandbroen. Demningene faller under Deltaprosjektet (ned. *Deltawerken*). 

Til kommunen hører byene og tettstedene Brijdorpe, Brouwershaven, Bruinisse, Burgh, Burghsluis, Dreischor, Elkerzee, Ellemeet, Haamstede, Kerkwerve, Looperskapelle, Moriaanshoofd, Nieuwerkerk, Nieuwerkerke, Noordgouwe, Noordwelle, Oosterland, Ouwerkerk, Renesse, Scharendijke, Schuddebeurs, Serooskerke, Sirjansland, Westenschouwen, Zierikzee (rådhus) og Zonnemaire. 

Denne øyen var opprinnelig fire mindre øyer, Schouwen, Duiveland, Dreischor og Bommenede. Disse har i tidens løp smeltet sammen etter at man har bygget diker og pumpet bort vannet ved hjalp av vindmøller (ned. *inpolderen*).

Det administrative senteret Zierikzee var frem til 1995 en selvstendig by. Zierikzee fikk byrettigheter i 1248 og var i middelalderen kjent utenfor Zeeland. Ved kysten ligger Renesse og Westerschouwen som er populære turistmål, spesielt for tyskere fra Nordrhein-Westfalen.

Se også
-------

* Sint Jacobus kirke
* Jan van Renesse

Referanser
----------

1. ↑  «Kerncijfers wijken en buurten 2021». *Centraal Bureau voor de Statistiek*. 6. august 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Schouwen-Duiveland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Schouwen-Duiveland – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Grunnleggende informasjon om Schouwen-Duiveland
* Kart Arkivert 31. desember 2005 hos Wayback Machine. (på nederlandsk)

| * v
* d
* r
Kommuner i Zeeland |
| --- |
| Zeelands flagg | Borsele **·** Goes **·** Hulst **·** Kapelle **·** Middelburg **·** Noord-Beveland **·** Reimerswaal **·** Schouwen-Duiveland **·** Sluis **·** Terneuzen **·** Tholen **·** Veere **·** Vlissingen | Nederlands flagg |
| Nederland **·** Provinser **·** Kommuner |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** GeoNames
 |
**Bonaventure Des Périers** (født ca 1510, død 1544) var en fransk renessansedikter. Hans ry har i ettertiden havnet i skyggen, sett på som en kompetent, men uinspirert poet av enkelte, i sin tid vurdert som farlig, gudløs libertiner.

Hans omdømme hviler i dag bortimot utelukkende på *Cymbalum mundi en françois* (1537), fire kryptiske dialoger om religiøse kontroverser i hans samtid som vakte anstøt hos både katolikker og protestanter. Jean Calvin kom med sterke fordømmelser. Des Périers skrev religiøs poesi, men også tekster av sekulært vesen. Hans novellesamling *Nouvelles récréations et joyeux* utmerker seg delvis med en frisk, realistisk fortellerkunst. Han hadde en selvbevisst fortellerteknikk og en språklig fascinasjon. Hans gåtefull religiøse syn kan nok vurderes mer nøytralt og imøtekommende dag. 1500-tallets litterære Frankrike var paradoksalt, også mer framtredende forfattere som Margrete av Navarra, som var hans beskytter, og Clément Marot skrev en mangfoldig litteratur som kan gi en del vanskeligheter for moderne lesere.

Des Périers forlot Paris, og etter en tids vandring bosatte han seg til sist i Lyon, hvor han levde i fattigdom inntil han i 1544 avsluttet elendigheten med å la seg falle på sverdet. I 1544 ble hans samlede verker trykket i Lyon. Denne boken, *Recueil des Œuvres de feu Bonaventure des Périers*, inkluderer hans dikt, *Traité des quatre venus cardinales après Sénèque*, og en oversettelse av dialogen Lysis til Platon. En ny samling kom i 1558.

Referanser
----------

1. 1 2  «Bonaventure Des Périers (d. ca.1544)» Arkivert 20. april 2014 hos Wayback Machine. *University of Virginia Library*
2. ↑  *The literature of the french renaissance*, CUP Archive, s. 14

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC
 |
Veerse Meer som det er i dag
**Veerse Gat** var en av fire fjordmunninger i Nederland som ble stengt i forbindelse med Deltaprosjektet (ned.: *Deltawerken*). Den lå mellom øyene Noord-Beveland og Walcheren i provinsen Zeeland, og ble i 1961 stengt med Veerse Gatdemningen.

Stengningen forandret Veerse Gat fra å være et område under innflytelse av tidevannet til en innsjø med mer eller mindre fast dybde. Om vinteren blir for eksempel nivået satt i forhold til hvor mye vann som kommer fra områdene rundt, mens man om sommeren holder regning med vannsport og sportsfiskere.

Frem til stengingen kunne det være værhardt i Veerse Gat, der også sand- og leirbanker var skjulte farer. Gjennom tidene har flere skip gått på sandbanker og sunket, som også tremasteren *De Roompot* gjorde. Den var på 719 metriske tonn, bygget av tre med kobber-beplating og på vei til hjemmehavnen fra Nederlandsk Vestindia da den gikk på en sandbanke og sank 29. juni 1853. 

Etter stengningen skrev den nederlandske chansonnieren Jaap Fischer sangen *Het Veerse Gat* (1962). I refrengets første linje er teksten *Het gat is dicht, de haven ligt voor johoho, voor johohohohohoker* (no.: Munningen er stengt, havnen en vits). Videre spår han at *Fritz und Wilhelm* kommer *schnell* og at Veere vil bli en turistby.
***Diphytaxis*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae).

Utseende
--------

Middelsstore (10-13 millimeter), noe brede, blanke, mørke råtevedbiller. Oversiden er fint hårete og tett og fint punktert. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Fasettøynene er vanligvis store. Antennene er 11-leddete, kamformede hos hannene og sagtakkede hos hunnene. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, noe hvelvet, omtrent så langt som bredt, med litt uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet, med tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte.

Levevis
-------

Artene har larver som utvikler seg i død ved.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Amerika, de fleste av artene i den neotropiske økosonen, men én art forekommer i Nord-Amerika.
*Diphytaxis excavata* er utbredt i Mellom-Amerika og det sørlige USA, også på Cuba.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien smellere, Elateroidea
			* Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
				+ Underfamilien Macraulacinae Fleutiaux, 1922
					- Stammen Macraulacini Fleutiaux, 1922
						* Slekten ***Diphytaxis*** Horn, 1890
							+ *Diphytaxis excavata* Horn, 1890

Eksterne lenker
---------------

* bugguide.net - bildedatabse over nordamerikanske insekter
* (en) *Diphytaxis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
**Alphonso Argento** (født 1873 på Sicilia i Italia, død 3. juli 1917 i Trondhjem i Norge) var en italiensk, protestantisk kinamisjonær for *China Inland Mission* som nær ble drept under bokseropprøret (1900), senere giftet seg med en norsk misjonær, og døde i Norge av senskader som han var blitt påført under opprøret.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

I Italia ble han som 18-åring bragt til en protestantisk trosforståelse sannsynligvis ved innflytelse fra valdenserne. 

### Kinamisjonær

Argento forlot Sicilia høsten 1895 og ble gitt misjonærsforberedelse hos *China Inland Missikon* (CIM) i London i ett år. Foruten italiensk, talte han engelsk, fransk og tysk, og så snart han ankom Kina i oktober 1896 begynte han å studere kinesisk.

Etter tre år hadde han etablert en egen misjonsstasjon i fylket Guangshan langt sør i provinsen Henan. 

«Bokserne» angrep misjonsstasjonen 8. juli 1900. De forsøkte å ta livet av ham ved å helle brennbar væske over ham, tente på, slo ham bevisstløs og forlot ham, formodentlig fordi de antok at han var død. To dager etter ble han gjenoppdaget, men han lot som om han var død. Senere kom andre til, og utsatte ham for forferdelig mishandling. Han ble til sist gitt anledning til å komme seg unna, og ble bragt til sikrere landsdeler.

Etter ett års pleie i Europa vendte han tilbake til Kina og til sin gamle misjonsstasjon og gjenopptok sitt arbeide der. 

Menigheten vokste, men Argento var svekket av sine skader. I 1905 giftet han seg med det norsk-lutherske Kinamissionsforbunds misjonær Aasta Bjørgum fra Stjørdalen. Hun gikk over til *China Inland Mission*.De fikk to sønner. Alphonsos hodeskader fortsatte å plage ham, men han holdt det gående uansett.

### Til Europa, og Norge

Alphonsos skader svekket ham ytterligere, og han måtte reise tilbake til Europa i 1908. Bak seg hadde han et fruktesrikt virke som blant annet hadde resultert i 385 dåp.

Han døde i Trondhjem den 3. juli 1917, i en alder av 44 år.

Ved hans død mintes *CIM* ham slik: 

*«He was a man of great zeal and energy and of entire devotion to the Lord, and the work at Guangshan owed much to his intercessions during the years in which he was laid aside. The church there has prospered greatly in recent years, and there are now nearly 800 communicants. There are 29 outstations in the surrounding district, with three paid evangelists and 26 voluntary helpers. The central church has seating accommodation for 1,400, and at the time of the annual meetings it is crowded out. »*

Litteratur
----------

Paul Hattaway: *Henan: The Galilee of China*, Piquant Editions, 2009, 45-47.

Referanser
----------

1. ↑   bdcconline.net[Hentet fra Wikidata]
**Steilemomentet**[] er det dreiemoment som produseres av en mekanisk enhet hvis rotasjonshastighet på utgangen er null. Motsatt kan det også vise til den dreiemomentbelastningen som fører til at utgangsrotasjonshastigheten blir null, eller med andre ord stopper ("steiler"). Elektriske motorer, dampmotorer og hydrodynamiske kraftoverføringer er alle i stand til å utvikle dreiemoment når de steiler.

Elektriske motorer
------------------

En elektrisk motor fortsetter å produsere dreiemoment selv om den steiler, men kan være utsatt for overoppheting og ta skade av det dersom den får stå slik. Årsaken til dette er at de fleste elektriske motorer vilha maksimal strømgjennomgang, men uten kjøling, under disse forholdene.

Det maksimale dreiemomentet som en elektrisk motor kan produsere over en lengre tidsperiode når den steiler uten å ta skade av det kalles maksimalt kontinuerlig steilemoment.

Hydrodynamiske kraftoverføringer
--------------------------------

En hydrodynamisk dreiemomentomformer produserer steilemoment når lasten forhindrer turbinen (utgangstrinnet) fra å rotere mens pumpen (inngangstrinnet) kjører. I de fleste tilfeller oppstår skade på grunn av overoppheting dersom steiletilstanden vedvarer i betydelig tid.[*bør utdypes*]

Forbrenningsmotorer
-------------------

På bensin- og dieselmotor kan steilemomentet referere til dreiemomentbelastningen som får motoren til å stanse. Det faktiske dreiemomentet vil avhenge av motorens omdreiningstallet (r/min) og gasspådrag.

Referanser
----------

1. ↑  «Notes on Motors». Arkivert fra originalen 3. januar 2018. Besøkt 17. januar 2022.
2. 1 2  A solar car primer, Eric F. Thacher, Nova Publishers, 2003, ISBN 1-59033-308-X, 9781590333082 p86. Google books link:
**Iatrogen** (fra *gresk*: *iatros*, lege/behandler + gennan; *forårsaket av behandler* eller *av behandlers tiltak*) er et begrep som betyr respons på medisinsk behandling. Begrepet brukes i hovedsak når medisinsk behandling har forårsaket skader på helsen og er vanligvis oppfattet som negativt. **Iatrogen sykdom** er betegnelser for sykdomsbilder og -tilstander som skyldes medisinsk behandling. Det kan dreie seg om bivirkninger, reaksjoner, komplikasjoner, sykdom eller død som er forårsaket eller et resultat av medisinsk behandling eller rådgivning. Begrepet brukes ikke bare i forbindelse med legeyrket, men også andre kategorier helsepersonell. Dessuten brukes det i forbindelse med tilsvarende, uønskede hendelser innen komplementær og alternativ behandling.

Noen iatrogene fenomener er klart definerte og lett gjenkjennelige, slik som for eksempel komplikasjoner etter kirurgiske prosedyrer. Andre er mindre synlige og det kan være nødvendig med omfattende undersøkelser for å identifisere dem, f.eks komplekse interaksjoner. Enkelte tilstander som kalles iatrogene kan være ukjente, ikke-beviste eller omstridte, dette gjelder spesielt forskjellige psykiske tilstander og sykdommer med kroniske smerter. 

Årsakene til iatrogenese inkluderer tilfeldigheter, medisinske feil, uaktsomhet, sosial kontroll og bivirkninger eller interaksjoner mellom reseptpliktige legemidler. I USA fører forskjellige former for iatrogenese til et sted mellom 120 000 til 225 000 dødsfall i året. For Norge vil tilsvarende tall være 1850–3200 dødsfall i året. P.F. Hjort anslo i en kronikk i 2000, «Uheldige hendelser i helsetjenesten – forebygging og håndtering», at det norske helsevesenet forårsaket at ca. 2000 dør hvert år, og ca. 15 000 får varige skader. Iatrogen død er den tredje eller fjerde viktigste dødsårsaken i den vestlige verden.

Kilder til iatrogenese
----------------------

* Medisinske feil
* Feil i resepter, uleselig håndskrift
* Uaktsomhet
* Feilaktige prosedyrer, teknikker, mangelfull informasjon eller metoder
* Feil på livsviktig utstyr
* Interaktsjon mellom legemidler
* Bivirkninger av legemidler
* Overforbruk av legemidler som fører til bakterieresistens
* Sykehusinfeksjoner
* Blodoverføring

Referanser
----------

1. ↑  JAMA. 2000;284:483-485 besøkt 18. desember 2009
2. ↑  Tidsskr Nor Lægeforen 2000; 120: besøkt 18. desember 2009

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC
 |
Arkeologen Gabriel Gustafson ledet utgravingen av Osebergskipet i 1904.  Foto: Oldsaksamlingen/Kulturhistorisk museum i Oslo 
En **arkeolog** er en person som jobber innen fagfeltet arkeologi. Yrket består i hovedsak i å utføre arkeologiske utgravninger eller registreringer for så å analysere funnene. Denne analysen inkluderer blant annet å plassere det arkeologiske materialet i en tidsmessig og romlig sammenheng, og å trekke slutninger basert på sammenligning med tidligere funn. Mange arkeologer er spesialister på et visst område som for eksempel steinalderstudier, historisk arkeologi, marinarkeologi, middelalderarkeologi eller osteologi. Andre spesialfelt kan for eksempel være arkeologisk teori, geografiske informasjonssystemer (GIS), feltarkeologi, konservering eller anvendelse av arkeologisk geofysikk. Sistnevnte spesialfelt kan gi økt kunnskap om strukturer under bakken på en inngrepsfri og skånsom måte.

En arkeolog frilegger et kranium under en utgravning i Kungsparken, Malmö 1986.
Røttene til arkeologien som egen disiplin finner man i stor grad i den gryende antikvarismen på 1500–1600-tallet. 

Arkeologisk utgravning

Utdanning
---------

Det undervises i arkeologi og lignende fagfelt ved Universitetet i Oslo, Bergen, Trondheim og Tromsø. Den normerte studietiden til en bachelorgrad (BA eller BSc) innen arkeologi er tre år. Med denne utdanningen kan man også videreutdanne seg og ta en master- eller doktorgrad. I løpet av studietiden er det vanlig å jobbe som feltarkeolog i løpet av sommerhalvåret.

Arbeid
------

I Norge er de fleste arkeologer som regel ansatt som forskere ved et museum, eller ved forvaltningsmyndighetene. De fleste arkeologene jobber innenfor forvaltning. Forvaltningsorganene i Norge er fylkeskommunene, som forestår de arkeologiske forundersøkelsene i forbindelse med reguleringsplaner, og de forskjellige landsdelsmuseene som er ansvarlige for de arkeologiske utgravningene. I landets middelalderbyer er det Byantikvarene som står for forarbeidet, mens Norsk Institutt for Kulturminneforskning (NIKU) står for utgravningene.

Litteratur
----------

Bruce G. Trigger *A History of Archaeological Thought*, Cambridge University Press, 2006.

Eksterne lenker
---------------

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av arkeolog

Portal: Arkeologi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** NKC
 |
**Subdigitals** er et fiktivt band fra TV-serien Code Lyoko. I de første sesongene har de også vært kjent som Subsonics. De har også gitt ut et album som heter «Code Lyoko featuring Subdigital».

I dette bandet spiller Nico (gitar), Chris (trommer) og Ben (bass). Chris er dessuten nevøen til Jim Morales, gymlæreren på Kadic.

Subsonics-melodien
------------------

Meldodien som ofte går igjen i tidligere sesonger av Code Lyoko, er den eneste som man virkelig hører av Subdigitals. Faktisk er den melodien grunlaget til sangen Break Away.

CD: Code Lyoko featuring Subdigitals
------------------------------------

Dette var deres første album. Det ble produsert av Caroline Records og Moonscoop i 2007. Den inneholder 12 sanger og en video som bonusmateriale.

### Sanger (i rekkefølge)

1. – Planet Net
2. – Ouvre les yeux / Angel of Mine
3. – Technoide / School is Out
4. – D'ici et ailleurs / Virtual World
5. – Ensemble / Time to Cry
6. – Sauver le monde / Secret Life
7. – Rodeo / Surfing in Cyberspace
8. – La tribu / Mother Earth
9. – S'en aller / Get Away
10. – Bienvenue / World With My Eyes
11. – S'envoler / Break Away

BONUS-SPOR
* 12- Un monde sans danger / A World Without Danger
* 13- Planet Net (Music Video)
**Krusflik** (*Chondrus crispus*) er en rødalge som er vanlig langs norskekysten. Den inneholder store mengder alginater og har vært brukt for fremstilling av tykningsmidler.

Utseende
--------

Krusflik er en nokså liten rødalge, vanligvis mindre enn 20 centimeter høy. På farge er den oftest brunlig rød, men kan også være grønnlig, fiolett, brun, gulaktig eller nesten hvit. Den er ganske formrik, skuddene er gjerne forgreinet fire eller fem ganger og kan være ganske smale (2 millimeter brede) til noe bredere (opptil 15 millimeter). Brede former har en typisk, krusete ytterkant. Bladene er myke og litt læraktige.

Livssyklus
----------

 En framstilling av artens livssyklus
Arten vokser fra fjæra og ned forholdsvis stort dyp. Arten kan klare seg med ganske lite sollys. Arten er to-kjønnet med separate, haploide (gametofytter) hunn- og hann-planter. Etter befruktningen spirer den diploide fasen (sporofytten) fra hunn-gametofytten. Denne kalles carposporofytt og produserer diploide carposporer, som spres og spirer til en diploid tetrasporofytt. Denne voker opp til en ny plante, det skjer en meiose og den frigjør haploide tetrasporer, som spirer til hann- og hunn-gametofytter. De to fasene ligner hverandre, men gametofytt-fasen har gjerne et litt blålig fargeskjær på skuddspissene, mens sporofytt-fasen utvikler sporehoper som kan sees som flekker på bladet.

Utbredelse
----------

Arten vokser langs kysten av det nordlige Atlanterhavet. Lang det nordlige Stillehavet vokser det former som enten er samme art eller nærtbeslektede arter.

Bruk
----

Arten inneholder store mengder (over 50 % av tørrvekten) av polysakkaridet karragenan, som er et svært anvendelig tykningsmiddel i matvareindustrien. Den inneholder også omtrent 10 % av tørrvekten proteiner og 15% mineralstoffer. ved koking utvikler den en gelé som kan ta opp 20 til 100 ganger sin vekt i vann. I Irland og Skottland har arten tradisjonelt vært høstet og kokt i melk for å lage et produkt som ligner på tettemelk. I engelsktalende navn er arten gjerne kjent som "irish moss" på grunn av denne bruken.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Krusflik* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Krusflik* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Krusflik* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Krusflik* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Krusflik* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Krusflik* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Krusflik* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Chondrus crispus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Chondrus crispus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Chondrus crispus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
***Megasoma hyperion*** er en bille som hører til familien skarabider (Scarabaeidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En stor (45-70 millimeter) og tung bille. Som vanlig blant hornbiller er hannene mye større enn hunnene og har lange horn på hodet og pronotum som hunnene mangler. Billen er svart med grågul bestøving, ligner mye på *Megasoma elephas* men kan skilles fra denne på at hannens pannehorn er sterkt krummet oppover, og på at den har et horn midt på thorax. Pannehornet hos *Megasoma gyas* er forholdsvis langt, båndformet, i spissen kløvet, kløften bredt U-formet. Kroppsformen er noe avflatet. På pronotum er det et kort horn på hver side. Beina er forholdsvis lange, føttene med skarpe klør.

Levevis
-------

Denne arten lever i tørr krattskog (caatinga). Hannene bruker hornene på hodet og pronotum til å kjempe om hunnene. De prøver å gripe motstanderen mellom hornet på hodet og det på pronotum, og vippe ham over på ryggen. Billene er svært sterke for sin størrelse.
Larvene lever i jorden og bruker 1-2 år på utviklingen.
De voksne billene spiser gjerne råtnende frukt.

Utbredelse
----------

Arten som nå definert har en relativt begrenset utbredelse i det sørøstlige Brasil, delstatene Minas Gerais og São Paulo.

Systematisk plassering
----------------------

Arten *Megasoma gyas* har nylig blitt delt opp, med *Megasoma typhon* (før kalt Megasoma gyas porioni) og *Megasoma hyperion* skilt ut som egne arter. *Megasoma gyas rumbucheri* Fischer, 1968, før regnet som en egen underart, blir nå regnet som identisk med *Megasoma gyas* (i snever forstand).

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
				+ Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
					- Stammen Dynastini MacLeay, 1819
						* Slekten *Megasoma* Kirby, 1825 – 18 arter, Mellom- og Sør-Amerika
							+ ***Megasoma hyperion*** Prandi, Grossi & Vaz-de-Mello, 2020

Referanser
----------

1. ↑  Massimo Prandi, Paschoal C. Grossi og Fernando Z. Vaz-de-Mello (2020) Revision of the Megasoma (Megasoma) gyas (Jablonsky in Herbst, 1785) species group (Coleoptera, Scarabaeidae, Dynastinae). ZooKeys 999: 109-145.

Eksterne lenker
---------------

* Bildegalleri over artene
* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Sir Bob Bofeng Dadae** (født 8. mars 1961) er en politiker fra Papua Ny-Guinea som fra 28. februar 2017 er landets generalguvernør. Han er den tiende generalguvernøren i rekken og etterfulgte Michael Ogio.

Han ble første gang innvalgt i parlamentet i 2002 som representant for sentrum-høyrepartiet United Party fra Kabwum-distriktet. Han ble også partiets nestleder etter valget. Fra 2004 var han visepresident i parlamentet. Han ble gjenvalgt i 2007 og var forsvarsminister i regjeringen til Michael Somare fra 2007 til 2011. I 2011 meldte han seg inn i populistpartiet People's National Congress og ble gjenvalgt for dette partiet i 2012.

Statsoverhodet i Papua Ny-Guinea er kong Charles III og det er den britiske monarken som utnevner generalguvernøren som sin representant i landet. Dadae har vært generalguverør siden 28. februar 2017.

Referanser
----------

1. ↑   The London Gazette 61920, side(r) 9404[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Index Da». www.rulers.org.
3. ↑  Kisselpar, Joy (1. februar 2017). «Bob Dadae named next Governor-General of Papua New Guinea». Australian Broadcasting Corporation.
4. ↑  «Hon. Bob Dadae, MP». Parliament of Papua New Guinea. Arkivert fra originalen 3. februar 2017. Besøkt 19. august 2023.
***Blanke ark*** er en norsk dokumentarserie som gikk på TVNorge i 2009 og 2011. Serien fulgte en gruppe ungdommer som ikke fant sin plass i det norske skolesystemet, men som gjennom noen uker fikk tilpasset opplæring med en spesiell lærer. Første sesong tok utgangspunkt i en gruppe elever fra ungdomsskolen, mens andre sesong tok utgangspunkt i noen elever fra videregående skole. 

Første sesong hadde høye seertall, men i andre sesong falt mange av seerne ifra.

Innhold
-------

Seriens første sesong fulgte åtte ungdommer fra niendeklasse som ikke fant sin plass i skolesystemet, og som lå etter i forventet skoleutvikling i forhold til læreplaner. I løpet av seks uker, der de fikk tilpasset opplæring med lærer Håvard Tjora, som da var lærer ved Tåsen skole i Oslo.

Andre sesong handlet om en gruppe elever som hadde droppet ut av videregående. Håvard Tjora skulle forsøke å få dem tilbake til skolen gjennom et fem-ukers intensivt leiropphold, spekket med mestringstrening, alternativ pedagogikk og gode opplevelser.

Mottakelse og seertall
----------------------

Både VGs og Dagbladets TV-anmelder gav den terningkast fem.

Den første episoden hadde 456 000 seere, noe som anses som svært godt. Snittet for hele sesongen var på 294 000. Premieren av andre sesong ble bare sett av 132 000.

Referanser
----------

1. ↑  Kampanje - Monster-produsent til TVNorge (6.12.2010)
2. ↑  VG - Et skoleeksempel (06.09.2009 - Side: 51)
3. ↑  Dagbladet - En strålende realityserie (6.9.2009)
4. ↑  NA24 - Superstart for Blanke ark (7.9.2009) Arkivert 11. september 2009 hos Wayback Machine. (Besøkt 4.5.2014)
5. 1 2  «Kampanje - «Blanke ark» banket av «Idol» (9.9.2011)». Arkivert fra originalen 4. mai 2014. Besøkt 4. mai 2014.
**Jeremy Hunt** (født 12. mars 1974 i Macklin, Canada) er en tidligere profesjonell engelsk landeveissyklist. Hunt er hovedsakelig en sykkelspurter, og tidligere britisk mester i 1997 og 2001.

Meritter
--------

1994
Etappeseier Commonwealth Bank Classic
1995
Etappeseier Commonwealth Bank Classic
1.-plass GP Cristal Energie
1.-plass Internatie Reningelst
1997
1.-plass  Nasjonal Landeveismester
1.-plass Circuito de Getxo
Etappeseier, Commonwealth Bank Classic
Etappeseier GP do Minho
2 Etappeseiere, Tour de l'Avenir
Etappeseier Circuit Cycliste de la Sarthe
Etappeseier Vuelta Ciclista a la Rioja, Calahora
Etappeseier Vuelta Ciclista a Aragón, Zaragoza
1998
1.-plass Trofeo Alcudia
2 Etappeseiere Volta a Portugal
1999
Etappeseier Commonwealth Bank Classic
2000
1.-plass Sea Otter Classic
Etappeseier Herald Sun Tour
2001
1.-plass  Nasjonal Landeveismester
Etappeseier Circuit Franco-Belge
Etappeseier Tour de la Somme
2002
1.-plass GP Ouest-France
2003
Etappeseier Tour de Picardie
2005
Etappeseier Tour de Wallonie
2006
2.-plass Dwars door Vlaanderen
3.-plass Nokere Koerse
2007
1.-plass GP d'Ouverture La Marseillaise
2008
Etappeseier Tour de Langkawi
2009
Etappeseier Danmark rundt
3.-plass Kuurne–Brussel–Kuurne
2011
1.-plass East Yorkshire Classic
6.-plass sammenlagt Tour of Qatar

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jeremy Hunt (cyclist) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jeremy Hunt – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Jeremy Hunt – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Jeremy Hunt – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Jeremy Hunt – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Jeremy Hunt – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Jeremy Hunt – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Håndball Håndball |
| Konkurrerte for Brasils flagg Brasil |
| De olympiske ringer Sommer-OL for ungdom |
| Bronse | Singapore 2010 | Lag |

**Caroline Aparecida Nogueira Martins** (født 21. januar 1992 i São Paulo) er en brasiliansk håndballmålvakt, som spiller for den tyske klubben Sachsen Zwickau.

Karriere
--------

### Brasil

Martins startet å spille håndball som 10-åring i São Paulo – først som bakspiller, og deretter som målvakt. Hun ble invitert til å trene med den tradisjonsrike klubben Corinthians, og ble som 13-åring tatt ut på det brasilianske ungdomslandslaget.

Som 17-åring ble hun tatt ut på A-landslaget og flyttet til São Bernardo for å spille seniorhåndball. Etter fire år der, flyttet hun videre til Rio de Janeiro og spilte for byens klubb – som også var det brasilianske B-landslaget.

Hun tok bronse med Brasil under Sommer-OL for ungdom 2010, og deltok senere under Junior-VM 2012.

### Utlandet

I 2016 flyttet hun ut av Brasil, og signerte for den rumenske hovedstadsklubben Dinamo București.

Etter kun én sesong i Romania, flyttet hun nordover til Norge og skrev under for Eliteserieklubben Molde.

Hun spilte for Molde i tre år, med unntak av et halvt års opphold i den franske klubben Saint-Amand under 2018/19-sesongen.

I 2020 meldte hun overgang til nyopprykkede Rælingen, og signerte sesongen etter en toårskontrakt med Fredrikstad.

23. april 2023 spilte Martins sin siste kamp for Fredrikstad, og ble to dager senere klar for den tyske klubben Sachsen Zwickau.

Privatliv
---------

Martins er utdannet fysioterapeut, og begge hennes foreldre er lærere.

I 2015 giftet hun seg med håndballtreneren Tiago Fernandes da Silva, som har vært trener i både Lillestrøm og Kråkerøy.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Gulliksen, Magnus (9. oktober 2021). «JEG ER Caroline Martins». Norsk Topphåndball. Besøkt 3. september 2023.
2. ↑  «Singapore 2010 Youth Olympic Games – Provisional Team Roster Brazil» (PDF). IHF. 16. august 2010. Besøkt 30. juli 2021.
3. ↑  «XVIII Women's Junior World Championships in CZE. Team Roaster. Brazil» (PDF). IHF. Besøkt 12. august 2016.
4. ↑ . Instagram. 24. april 2023. Besøkt 3. september 2023.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
5. ↑ . Instagram. 26. april 2023. Besøkt 3. september 2023.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Caroline Martins – Olympedia Rediger på Wikidata
* Caroline Martins på Instagram Rediger på Wikidata
Birger Brosas segl viser en kriger med sverd ridende på en springende hest
**Birger Brosa** eller **Birger av Bjälbo** (død 9. januar 1202 på Visingsö) var jarl av Sverige 1174–1202 og en av de aller største statsmenn i Sverige gjennom tidene.

Birger Brosa var sønn av Bengt Snivil og en gang før 1170 giftet han seg med kongsdatteren Brigida Haraldsdatter, datter av kong Harald Gille av Norge. Birgitta hadde tidligere vært gift med Magnus Henriksson som hadde styrt i Uppsala 1160–1161. Birger Brosa bar en lilje som våpen. Tilnavnet Brosa betyr, i henhold til islandske kilder på 1300-tallet, «den leende».

Han var sin tids mektigste mann i Østergøtland og eide foruten Bjälboättens hovedgård også andre gårder i Østergøtland, Närke og Värmland. Det er også sannsynlig at han hadde gårder i Sörmland hvor han hadde visse privilegier, såkalt patronatsrett, til Sankt Eskils kirke i Sörmland, og han var også en stor velgjørere av Riseberga kloster hvor Birgitta tilbrakte hennes tre siste år etter at Birger døde.

Birger var også involvert i forhold utenfor sitt eget land. Han gav økonomisk og militær støtte til de norske birkebeinerne, en politisk gruppering som kjempet om kongemakten i Norge. Birger støttet birkebeinernes første konge, kona Birgittas nevø Øystein Øysteinsson Møyla, som oppsøkte Birger og Birgitta i 1174. Ifølge Snorre fikk Øystein både penger og menn av Birger. Tre år senere oppsøkte den neste birkebeinerkongen Sverre Sigurdsson Birger, og også Sverre fikk militær og økonomisk støtte ifølge Sverres saga. Birgers sønn, Filip, ble rundt 1190 jarl hos Sverre.

Han synes å ha vært en særdeles sterk og samtidig sta lederskikkelse som med store politiske evner lykkes å holde fred i en lang periode i Sverige. Karakteristisk nok brøt det ut store og blodige maktfeider nesten umiddelbart etter at han døde.

Barn
----

* Filip Birgersson av Bjälboætten, jarl hos kong Sverre Sigurdsson av Norge, stupte i slag i januar 1200.
* Knut Birgersson av Bjälboætten, jarl av Sverige, død 31. januar 1208 i slaget ved Lena.
* Folke Birgersson av Bjälboætten, jarl av Sverige, død 1210 i slaget ved Gestilren.
* Magnus Birgersson av Bjälboætten
* Ingegerd Birgersdotter av Bjälboætten, gift med Sverker Karlsson den yngre
* Kristina Birgersdotter av Bjälboætten
* Margareta Birgersdotter av Bjälboætten
* Birger Sjenkar Birgersson av Bjälboætten, svensk adelsmann på 1200-tallet, munnskjenk ved det kongelige hoffet.

Fiksjon
-------

I Jan Guillous roman-trilogi er Birger Brosa farbror til Arn Magnusson og Eskil Magnusson ved å være en yngre bror til Magnus.

Referanser
----------

1. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Snorre, Magnus Erlingssons saga, kap. 36
3. ↑  Sverres saga, kap. 6
4. ↑  Sverres saga, kap. 119

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Svenskt biografiskt lexikon **·** Nationalencyklopedin **·** Geni
 |
**TV-aksjonen 2009** er den 36. TV-aksjonen og ble gjennomført til inntekt for CARE Norge. Aksjonen gikk av stabelen 18. oktober 2009. NRK offentliggjorde 12. juni 2008 at TV-aksjonen ble tildelt CARE Norge, som ikke har hatt TV-aksjonen tidligere. De innsamlede midlene vil gå til CAREs arbeid mot fattigdom i verden, spesielt rettet mot kvinner. Aksjonens motto er *«Sterkere sammen»*. DDB vil står for informasjonskampanjen rundt aksjonen. I tillegg til ordinær innsamling med bøsser, ble det også avholdt auksjoner til inntekt for TV-aksjonen. Auksjonsnettstedet QXL.no sto for gjennomføring av auksjonene.

Til nå er det blitt samlet inn 192 157 454,31 kroner til TV-aksjonen 2009. Dette tilsvarer i gjennomsnitt 40,04 kroner pr. innbygger. Resultatet er oppdatert:
26.10.2009

Referanser
----------

1. ↑  Tv-aksjonen 2009 til CARE Norge av Glenn Slydal Johansen, nrk.no 12. juni 2008
2. ↑  TV-aksjonen til DDB Arkivert 9. oktober 2009 hos Wayback Machine. av Knut Kristian Hauger, Kampanje.com 26. mars 2009
3. ↑  Auksjoner til inntekt for TV-Aksjonen Arkivert 8. oktober 2009 hos Wayback Machine.
4. ↑  Landsoversikt – TV-aksjonen 2009 Arkivert 26. februar 2007 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* TV-aksjonen på nrk.no

| * v
* d
* r
TV-aksjonen |
| --- |
| 
* 1974
* 1975
* 1976
* 1977
* 1978
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* 2008
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |
**Braden Holtby** (født 16. september 1989 i Lloydminster, Saskatchewan) er en canadisk ishockeymålvakt som spiller for Dallas Stars i NHL.

Han har tidligere spilt på NHL-nivå for Washington Capitals.

Holtby var juniorspiller i Saskatoon Blades i Western Hockey League. Han ble draftet i NHL Entry Draft i 2008 som den 93. spilleren totalt i den fjerde runden, av Washington Capitals.

I sesongen 2009-10 varierte Holtby med å dels spille på ECHL-laget South Carolina Stingrays og dels AHL-laget Hershey Bears. Holtby ble tatt ut og deltok i den årlige ECHL All Star-match i 2010, og samme år vant Holtby sluttspillet i AHL (Calder Cup) med Hershey Bears.

Holtby debuterte i NHL for Washington Capitals 5. november 2010 hjemme i Verizon Center mot Boston Bruins, da han erstattet førstemålvakten Michal Neuvirth på stillingen 3-3 og med ti minutter igjen å spille. Holtby stoppet fire skudd fra Bruins, mens Capitals scoret to ganger slik at han fikk en seier i debuten. Holtby var med fra start for første gang to dager senere mot Philadelphia Flyers, en kamp Capitals vant 3–2 i sudden death. Holtby holdt ren bur for første gang i NHL 9. mars 2011 da han stoppet 22 skudd da Capitals vant 5-æ0 over Edmonton Oilers.

Foran 2011-2012 sesongen var Holtby tiltenkt rollen som tredjemålvakt bak Tomas Vokoun og Michal Neuvirth, men etter at begge ble rammet av skader mot slutten av grunnspillet fikk Holtby sjansen som førstemålvakt. Han bidro til at Capitals slo ut den regjerende mesteren Boston Bruins i Conference kvartfinaler (åttedelsfinale) i Stanley Cup-sluttspillet 2012 med 4-3 i kamper.

I Stanley Cup-sluttspillet 2015 holdt han buret rent 4. mai 2015 mot New York Rangers. Capitals tapte senere serien 2–1 på sudden death i kamp 7 i Madison Square Garden. Han hadde imidlertid den beste målvaktstatistikken i dette sluttspillet, med 1.71 i gjennomsnittlig mål mot (GAA) og en redningsprosent på 94,4.

Referanser
----------

1. ↑   www.hockeydb.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.nhl.com[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.hockeydb.com[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.nhl.com[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Carrera, Katie (11. juni 2010). «Washington Capitals beat Boston Bruins, 5–3, after blowing three-goal lead». *The Washington Post*. Besøkt 10. juni 2015.
6. ↑  «Green's OT winner makes Capitals G Braden Holtby a winner in his first NHL Bruins rock start». *The Hockey News*. 11. juli 2010. Arkivert fra originalen 10. juni 2015. Besøkt 10. juni 2015.  «Arkivert kopi». Archived from the original on 10. juni 2015. Besøkt 10. juni 2015. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
7. ↑  «Ovechkin's three points help Caps blank Oilers». *The Sports Network*. 9. mars 2011. Besøkt 10. juni 2015.
8. ↑  «Goaltender Statistics».

Eksterne lenker
---------------

* (en) Braden Holtby – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Braden Holtby – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Braden Holtby – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Braden Holtby – Hockey-Reference.com Rediger på Wikidata

* (en) Braden Holtby – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
*For lydskriften, se* Norvegia (lydskrift).

**Norvegia** er et registrert varemerke for en norsk ost som blir produsert av TINE SA på Tine meieriet Jæren. Osten er en type gouda som har en mild og fyldig smak. Den er Norges mest solgte ost.

Produksjon
----------

Pasteurisert melk blir fylt opp i store ystekar og blir varmet opp til ca. 30 °C. Deretter tilsettes løpe og syrningskultur. Det er syrningskulturen som er avgjørende for hvilken smak, konsistens og hullsetting osten får. Syrningskulturen for Norvegia er spesiell og hvordan man har kommet frem til akkurat denne kulturen er en hemmelighet. Løpen får melken til å stivne, den får en konsistens på linje med gele. Geleen blir deretter skåret opp i små terninger av langsgående og tversgående kniver. Etterhvert trekker terningene seg sammen til faste ostekorn, i denne prosessen blir mysen skilt ut. Ostekornene blir så presset sammen i store kaker som blir lagt i former for der å bli saltet og satt til modning. Vanlig Norvegia modnes i 3 måneder, mens en variant som kalles *vellagret Norvegia* modnes i fra 8 til 15 måneder.

Referanser
----------

1. ↑  melk.no Norvegia[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Oppskrifter med Norvegia
* Produsentens informasjonsside om Norvegia[*død lenke*]

Portal: Mat og drikke

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Høyrehåndsregelen** er en huskeregel for vekselvirkningen mellom strøm og magnetfelt. Teorien bak regelen er også kjent som Ampères sirkulasjonslov. Resultatet av vekselvirkningen er elektromagnetisk induksjon. Både strøm og mangetisme kan være kilden til induksjonen: strøm kan indusere et magnetfelt, og magnetfelt kan indusere en strøm. 

Regelen har to anvendelser, for begge starter man med å knytte høyre hånd: 

1. Rett strømførende leder: tommelen representerer strømretning langs lederen, og de resterende fingrene representerer feltlinjenes retning.
2. Sirkulerende strømførende leder, som en spole (induktans) eller en annen solenoide: tommelen representerer feltlinjenes retning, og de resterende fingrene representerer strømretning langs lederen

1) Anvendelse av høyrehåndsregelen for en rett strømførende leder. Magnetfelt *B*, strømretning *I*.
2) Anvendelse av høyrehåndsregelen for en solenoid strømførende leder. Magnetfelt *B*, strømretning *I*.
Animasjon som viser elektromagnetisk induksjon. En strøm induserer et magnetfelt (grønt), som deretter induserer en strøm.
Regelen har nordisk opprinnelse, i form av at Ampére baserte seg på det gjort av dansken Hans Christian Ørsted i 1820, kjent som Ørsteds lov. Ampére utviklet sin sirkulasjonslov 3 år senere. Michael Faraday tok dette videre og beskrev elektromagnetisk induksjon i 1831.

Det finnes andre, utvidete høyrehåndsregler, som her for vektorproduktet.

{\displaystyle {\vec {a}}\times {\vec {b}}={\vec {c}}}
Tommel er a, pekefinger b og langfinger c. Retninger gis av at pekefingeren peker fremover, tommelen opp og langfingeren innover, eller til venstre.

Høyrehåndsregelen for vektorer, anvendt for vektormultiplikasjon. *c* er gitt av faktorene *a* og *b*.
En annen høyrehåndsregel er den utviklet av John Ambrose Fleming. Denne er lik Ampéres høyrehåndregel, og mest sannsynlig har Fleming latt seg inspirere av Ampéres formuleringer.

Fleming's høyrehåndsregel

Referanser
----------

1. ↑  *The Annals of Philosophy* **(engelsk)**. Baldwin, Craddock, and Joy. 1820.
2. ↑  Assis, André Koch Torres (2015). *Ampère's electrodynamics : analysis of the meaning and evolution of Ampère's force between current elements, together with a complete translation of his masterpiece: Theory of electrodynamic phenomena, uniquely deduced from experience*. Montreal, Quebec, Canada. ISBN 978-1-987980-03-5. OCLC 922834148.
3. ↑  Ulaby, Fawwaz T. (2007). *Fundamentals of applied electromagnetics* (5th ed utg.). Upper Saddle River, NJ: Pearson/Prentice Hall. ISBN 0-13-241326-4. OCLC 69734608. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Right-hand rule – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld
 |
**William Beattie Ramsay** (født 12. desember 1895, død 30. september 1952) var en canadisk ishockeyspiller som deltok under vinter-OL 1924 i Chamonix.

Ramsay ble olympisk- og verdensmester i ishockey under vinter-OL 1924 i Chamonix. Han spilte på Toronto Granites som representerte Canada under OL-turneringen. Det canadiske laget vant turneringen overlegent, de vant alle fem kampene. De vant sine tre kamper i gruppespillet med sammenlagt 85-0; Tsjekkoslovakia 30-0, Sverige 22-0 og Sveits 33-0. I semifinalen beseiret de Storbritannia med 19-2 og i finalen USA med 6-1. OL-turneringen i ishockey var også verdensmesterskapet i ishockey. Spillerne på Canadas OL-lag (Torono Granites) var Collett, Cyril Slater, Harry Watson, Harold McMunn, Dunc Munro, Ernie Collett, Jack Cameron, Reginald Smith og Albert McCaffery.

OL-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Gull **Gull** i ishockey (Canada)

VM-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Gull **Gull** i ishockey (Canada)

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Beattie Ramsay – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – Hockey-Reference.com Rediger på Wikidata

* (en) Beattie Ramsay – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata