recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pluralisme** er sameksistens av forskjellige grunnsyn. Ordet stammer fra latin og oppfatningen om at virkeligheten består av flere selvstendige grunnpremisser som alle er like mye verdt.

Likestilling mellom religioner, legning, verdensbilder og så videre, som til og med strider mot hverandre i de fleste tilfeller, er eksempler på pluralisme. Sekularisering, det at religionens oppgaver avlastes av religionsuavhengige institusjoner, er også et eksempel på pluralisme.

Det at ulike oppfatninger anerkjennes som likeverdige, kan sees som en motsetning til ensrettingen i totalitære samfunn.

Fotnoter
--------

**Type numrering**
1. ↑  fra latin *pluralis*, «som består av mer enn én», av *plural*, «flertall»

Referanser
----------

1. ↑  «pluralisme», *NAOB*
2. ↑  «Pluralisme», *Jusleksikon.no*
3. ↑  «sekularisere», *NAOB*

Se også
-------

* Kulturrelativisme
* Postmodernisme
* Relativisme
* Verdirelativisme

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
**Nicholas Ridley** (født ca. 1500 i Tynedale i Northumberland i England, henrettet 16. oktober 1555 i Oxford) var en engelsk biskop av London som ble henrettet ved brenning på bålet.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Nicholas Ridley ble utdannet ved Royal Grammar School, Newcastleand Pembroke College og senere ved University of Cambridge, der han ble tildelt sin mastergrad i 1525.

### Prest, professor

Like etter at Ridley ble ordinert som prest reiste han til Paris for å få sin videre utdannelse. 

Etter hjemkomsten til England rundt 1529, ble han ansatt som professor ved Cambridge University i 1534. Rundt denne tiden var det betydelig debatt om pavens overhøyhet i riket. Ridley var godt bevandret på bibelsk hermeneutikk. 

Ridley ble utnevnt av daværende erkebiskop av Canterbury, Thomas Cranmer, til å tjene som en av hans feltprester. I april 1538 valgte erkebiskopen Ridley til prest i Herne i Kent. Ridley ble også valgt til Master of Pembroke College. 

I 1543 ble Ridley anklaget for kjetteri, men han klarte å motbevise dette. Erkebiskop Thomas Cranmer hadde besluttet å støtte den engelske reformasjonen som oppstod på denne tiden, ved å gradvis erstatte den gamle garde i hans kirkelige provins med menn som fulgte den nye tenkningen.

### Biskop

Ridley ble derfor valgt til biskop av Rochester i 1547, og kort tid etter at Ridley begynte i dette embetet fikk han ordre om at alteret i alle kirkene i hans bispedømme burde fjernes, og i stedet skulle det settes inn bord for å feire den siste nattverden til Jesus. 

Ridley ble brent på bålet på grunn av forræderi mot den britiske staten og for å ha støttet Jane Grey som også ble henrettet.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 124548717, besøkt 14. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BPN **·** NKC
 |
**Trøndelag høyere yrkesfagskole Steinkjer**, tidligere kjent som *Steinkjer tekniske fagskole*, er nå en del av den samlede Trøndelag høyere yrkesfagskole (THYF), med egen avdeling i lokalene til Steinkjer videregående skole på Guldbergauet.

  

THYF Steinkjer tilbyr 2-årig teknisk fagskole, linje elektro med fordypning elkraft. I dag gir skolen en teoretisk utdannelse som bygger på fag/svennebrev eller annen treårig yrkesutdannelse i ulike fag. Utdanningen gir tittelen fagtekniker og kvalifiserer til mange typer stillinger innen elforsyning, oljeindustri og prosessindustri. Det kan være tekniker eller driftsleder, produktutvikler, service- og vedlikeholdstekniker, faglærer i videregående skole, selger/ markedsfører av teknisk utstyr, planlegger/ prosjekterer av tekniske anlegg eller ingeniør. Skolen tilbyr dette fagskoletilbudet som et nettbasert utdanningstilbud over tre år. Studentene innkalles til samlinger der lærerne gjennomgår vesentlige elementer i lærestoffet. Noen samlinger omfatter også laboratorieøvinger. Tilbudet innen el-kraft på Steinkjer gjennomføres i samarbeid med Nordland fagskole, avdeling Hadsel.

Historie
--------

**Steinkjer tekniske fagskole** ble etablert i 1968. I perioden 2012-2018 var fagskolen underlagt Steinkjer videregående skole. Etter at Nord- og Sør-Trøndelag ble sammmenslått til en Fylkeskommune ble fagskolen samlet under felles administrasjon men lokalisert på ulike steder i fylket.
Lillesand rådhus / Henschiengården
**Henschiengården** er et fredet kulturminne i Lillesand, og er i dag i bruk som **Lillesand rådhus**.

Historikk
---------

Det første huset vi vet om som sto der Lillesand rådhus står i dag, ble bygget i 1734 av danske Christen Kjøbmand. Kort tid etter flyttet han fra byen, og huset ble overtatt av justisråd og krigskommissær Falck. Falcks nevø, som het Jens, bodde en periode i huset, og fikk barn med en tjenestepike. Barnet var den senere bondeopprøreren Kristian Lofthus.

I 1816 ble huset påbygd; da var eiendommen i Niels Justnæs' eie. På en tegning fra 1824 har huset en gavl midt på fasaden. Gavlen ble senere fjernet, og huset ble ombygget i tråd med sen-empirens stilidealer.

Rundt 1850 overtok lensmann Henschien huset, og det ble i den familiens eie fram til Lillesand kommune kjøpte det til rådhus i 1948.

Bygget ble herjet av brann natt til lørdag 14. august 1976. Etter brannen ble bygningen restaurert, og fikk i 1984 «Europa nostra»-prisen for resultatet.

I 2013 besluttet kommuneadministrasjonen å skifte ut alle de 26 vinduene på byggets sjøside, fordi de var trekkfulle i vinterhalvåret. Alle disse vinduene var nye etter brannen i 1976.

Kilder
------

Stoveland, Elin og Bergliot Øye Johansen (1994): "Byvandring i Lillesand", utgitt av Lillesand kommune.

Referanser
----------

1. ↑  «Da rådhuset i Lillesand brant». *Avtrykk*. 23. august 2021. Besøkt 3. august 2023.
2. ↑  «Rådhusbrannen». *Lillesand by- og sjøfartsmuseum* **(norsk)**. Besøkt 3. august 2023.
3. ↑  Olsbu, Erlend (26. april 2013). «Skifter ut vinduene i fredet rådhus». *fvn.no* **(norsk)**. Besøkt 3. august 2023.

Eksterne lenker
---------------

* «Henschiengården». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
***Christendommens Lærdoms Grunde*** er en kristen bok eller et tidsskrift utgitt i to hefter i 1800 og et tredje hefte i 1804, dels skrevet av lekpredikanten Hans Nielsen Hauge (1771–1824) og dels redigert av ham med bidrag fra hans venner og trosfeller. De to første heftene omfattet tilsammen 150 sider, og det tredje heftet 85 sider.

Utgivelsen har blitt omtalt som «'Haugebevegelsens tidsskrift'. Det bemerkelsesverdige ved disse heftene, det som virkelig ga dem et tidsskriftpreg, var at Hauge tok inn mange av brevene fra Hauge-vennene. Mange stemmer kom til uttrykk. Alle fikk se at det var en stor bevegelse av likesinnede mennesker.».

Et av spørsmålene som Hauge drøfter i disse tekstene er felleseie mellom alle troende som hører til menigheten, i tråd med idealet blant de første kristne. Et annet er behovet for å begynne med handel og inntektsskapende virksomhet.

Referanser
----------

1. 1 2  Dag Kullerud i innledningen til *Hans Nielsen Hauge; tekster i utvalg* (2012) ISBN 978-82-525-7791-4. Utdrag fra skriftet er gjengitt i denne antologien.

| * v
* d
* r
Haugianismen og Hans Nielsen Hauge |
| --- |
| Haugesbøker | Verdens Daarlighed (1796) • Om Guds Viisdom (1796) • En Sandhets Bekiendelse (1798) • De Eenfoldiges Lære (1798) • Den christelige Lære (1800) • Christendommens Lærdoms Grunde (1800) • Hauges Reiser (1816) |  |
| Se også | Maleriet «Haugianerne» • Filmen fra 1961 • Museet Hauges Minde • Christen B. Dahler • sønnen Andreas Hauge • sønnesønnen Hans Nilsen Hauge |
**Achillbeg** (irsk *Acaill Beag*, «Lille Achill») er en øy i grevskapet Mayo ved Irland, like ved sørenden for den større øya Achill som den har navn etter. Den ble evakuert i 1965 og innbyggerne bosatte seg på Achill og fastlandet. Årsaken til dette var at det var vanskelig å frakte varer til øya ved grov sjø, noe det ofte er med Atlanterhavet rett på fra vest. Hovedbosettelsen lå midt på mellom to åser i nord og sør, bestående av 178 mennesker i 1841. Det er i dag flere feriehus på øya, men husene står tomme store deler av året.

Beskrivelse
-----------

Achillbeg var en gang knyttet til selve Achill. Nå skiller en smal sund de to øyene som en kraftig strøm flyter gjennom. Sør for Achillbeg ligger en annen øy, Clare Island. Det ble bygd et ubemannet fyr helt sør på Achillbeg i 1965. Den mest kjente personen knyttet til Achillbeg er den amerikanske bokseren John Patrick Kilbane (1889–1957) i vektklassen fjærlett, langvarig mester fra 1912 til 1923, ved at hans foreldre ble født på øya på midten av 1800-tallet.

Historie
--------

Fiskeoppdrett ved Achillbeg
Det var 38 mennesker på øya i 1961, i henhold til offentlig statistikk, men Acaill Bheag ble evakuert i 1965 etter å ha vært bebodd i over 3000 år og innbyggerne ble bosatt på hovedøya Achill og fastlandet i nærheten. Hovedbebyggelsen lå i sentrum av øya, avgrenset av to åser i nord og sør. Det er et lite antall fritidsboliger på øya, men de står nødvendigvis tomme det meste av året. Tilgang til øya er fra Cé Mhór, i landsbyen An Chloich Mhór (Cloghmore), etter lokal avtale. Et fyrtårn på Acaill Bheags sørspiss sto ferdig i 1965, samme år som øya ble evakuert.

En omfattende bok om livet og tidene på øya og menneskene og levemåten der, *Achillbeg - The Life of an Island*, av Jonathan Beaumont ble utgitt i 2005.

Den irske kunstneren Pete Hogan skrev en bok om tiden han bodde på øya i 1983, *The Artist on the Island: An Achill Journal* som ble utgitt i 2013.

Klima
-----

Klimaet i området er temperert. Den gjennomsnittlige årlige temperaturen i området er 6 °C. Den varmeste måneden er juni, når gjennomsnittstemperaturen er 11 °C, og den kaldeste er februar, med 2 °C.

Referanser
----------

1. ↑  «Acaill Bheag / Achillbeg», *Placenames Database of Ireland*
2. 1 2  MacCarthy, Dan (2. oktober 2017): The islands of Ireland: Achillbeg a beauty to behold off Mayo, *Irish Examiner*
3. ↑  «Achillbeg Lighthouse», *Irish Lights*
4. ↑  «Honour Kilbane», *Our Irish Heritage*
5. ↑  Central Statistics Office: «CNA17: Population by Off Shore Island, Sex and Year», *CSO.ie*
6. ↑  Ritsema, Alex (1999): *Discover the Islands of Ireland*. The Collins Press. ISBN 1898256675.
7. ↑  «Achill Beg» Arkivert 10. februar 2023 hos Wayback Machine. *Loveachill.ie*
8. ↑  Beaumont, Jonathan (28. februar 2005): *Achillbeg: The Life of an Island*. The Oakwood Press. ISBN 0853616310.
9. ↑  Hogan, Pete (3. februar 2014): *The Artist on the Island: An Achill Journal*. The Liffey Press. ISBN 9781908308498.
10. ↑   «NASA Earth Observations Data Set Index», *NASA*. Arkivert fra originalen den 11. mai 2020

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
***Submission*** er en kortfilm av Ayaan Hirsi Ali (manus) og Theo van Gogh. Den satte søkelyset på undertrykking av kvinner innenfor islam. Filmen viser fire iscenesatte episoder med vold mot kvinner og vers fra koranen som ble antatt å rettferdiggjøre volden. Regissøren Van Gogh ble drept på åpen gate av islamisten Mohammed Bouyeri et par måneder etter at filmen var vist.

Filmen mottok blandete kritiker. Geert Mak mente filmen har likhetstrekk med *Den evige jøde* laget av Goebbels propagandakontor. *The Village Voice* beskrev filmen som «laziness as both art and protest». Filmen var tenkt som del 1 i en serie på tre.

Referanser
----------

1. 1 2  Caldwell, Christopher (3. april 2005). «Daughter of the Enlightenment». *The New York Times*. ISSN 0362-4331. Besøkt 10. januar 2017.
2. ↑  Lim, Dennis (9. november 2004). «The Day I Became a Martyr: Islam Protest Brings Fatal Fatwa». *Village Voice*. Besøkt 10. januar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Submission* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
***Crazy People*** er en amerikansk film fra 1990, regissert av Tony Bill og Barry L. Young.

Handling
--------

Emory Leeson er en reklame-sjef som opplever et nervøst sammenbrudd. Han designer en rekke "sannferdige" reklamer, men som ikke er til nytte for sjefen Drucker og firmaet hans. En av kollegene hans, Stephen Bachman, sjekker ham inn på et psykiatrisk sykehus. Emory begynner i gruppeterapi under behandling av Dr. Liz Baylor, og møter andre pasienter - deriblant den attraktive og sårbare Kathy Burgess. Det er også George, som bare kan si ett ord: «Hei».

Ved en feil blir Emorys annonser trykt, og den nye kampanjen viser seg å være en enorm suksess. Men Drucker tar snart all æren for reklamene. Han gir Stephen og resten av hans ansatte i oppdrag å designe lignende kampanjer med såkalt ærlighet i reklame, men ingenting fungerer. Emory blir derfor kontaktet for å lage nye annonser. Han insisterer på at hans med-pasienter også burde bli involveres, og belønnes på passende måte for arbeidet deres. Sykehuset blir derfor forvandlet til en gren av reklame-bransjen.

Pasientene opplever dermed lykke over at de faktisk er nytte for dem, og føler seg bedre av deres ulike sykdommer. Men den ondskapsfulle Drucker og doktoren med ansvar for sykehuset blir grådige. Samtidig blir Emory og Kathy forelsket i hverandre.

Skuespillere
------------

* Dudley Moore som Emory Leeson
* Daryl Hannah som Kathy Burgess
* Paul Reiser som Stephen Bachman
* J. T. Walsh som Drucker
* Mercedes Ruehl som Dr. Baylor
* Alan North
* David Paymer som George

Referanser
----------

1. ↑  «Crazy People (1990)» **(engelsk)**. Besøkt 3. august 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Crazy People* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Crazy People* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Crazy People* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Crazy People* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Crazy People* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Crazy People* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Crazy People* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Crazy People* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata
**Robert Scott Dobie** (født 10. oktober 1978) er en skotsk fotballspiller som spiller for fotballaget St. Johnstone.

Karriere
--------

Dobie kom til Carlisle United sommeren 1995, og rykket opp på A-laget i 1997. Han gjorde det så bra i debutsesongen at han på overgangsmarkedet ble verdsatt til £2 mill.

### Clydebank

Senere ble han lånt ut til Clydebank hvor han bare fikk 6 kamper og ingen mål. Det var en stor nedtur for Dobie

### West Bromwich Albion

I august 2001 ble han solgt til den engelske storklubben West Bromwich Albion for £150.000. Han debuterte mot Walsall 11 august 2001 og fikk sitt første mål den 22. august i Ligacupen mot Cambridge United, da han lobbet over målvakten fra utrolige 20 meter. Hans første seriemål kom i en kamp mot Manchester City som West Bromwich Albion vant 4-0. Etter det scoret han 8 ganger på 7 kamper i strekk. I 2001-sesongen scoret han 11 mål i serien, og 13 totalt. Det året rykket West Bromwich Albion opp til Premier League og Dobie scoret 5 mål. Han var i WBA til 2004 da klubben hentet superspissene Kanu og Robert Earnshaw. Da følte han at han ikke klarte å kjempe seg til en plass på laget og gikk til Millwall FC.

### Millwall

Han ble solgt for £750.000 til Millwall FC i 2004. Der scoret han tre mål på 16 kamper. Han forlot Millwall etter bare en sesong og ble da solgt til sin nåværende klubb, Nottingham Forest. 

### Nottingham Forest

I begynnelsen av karrieren i Forest fikk han en stor skade, men kom tilbake. Det året fikk han bare 1 mål og 18 kamper. Senere ble Dobie usikker igjen da Forest hentet inn Junior Agogo, Grant Holt og Nathan Tyson.
I sesongen 2006/2007 rykket Forest ned fra 1. divisjon etter tap i Play-off mot Yeovil hvor de tapte 5-4 etter ekstraomganger. Hittil har han spilt 41 kamper og scoret 3 mål.

### Landslaget

Han har spilt 6 kamper for Skottland og scoret 1 mål

Oppsummering
------------

* Carlisle United-----126 kamper----24 mål
* Clydebank-----6 kamper----0 mål
* West Bromwich Albion-----80 kamper----22 mål
* Millwall FC-----16 kamper----3 mål
* Nottingham Forest-----41 kamper----3 mål
* Landslaget-----6 kamper----1 mål

Eksterne lenker
---------------

* (en) Scott Dobie – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Scott Dobie – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Scott Dobie – Soccerbase.com Rediger på Wikidata

* (en) Scott Dobie – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (en) Scott Dobie – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (en) Scott Dobie – FBref Rediger på Wikidata
**Generaladvokaten**, tidligere kalt **generalkrigsadvokaten**, leder den militære påtalemyndighet i Norge og er overordnet krigsadvokatene. Generaladvokaten er underlagt riksadvokaten i påtalespørsmål. 

Både generaladvokaten og krigsadvokatene er administrativt underlagt Justis- og beredskapsdepartementet og er dermed ikke en integrert del av Forsvarets organisasjon i fredstid.

I 2023 la Jonas Gahr Støres regjering frem forslag om å avvikle embedet.

Historie
--------

Embedets historie går tilbake til 1646. Ved ny militær rettergangslov i 1901 ble betgnelsen auditør tatt bort og tittelen som Generalkrigkommisær Under generaladvokaten sorterer krigsadvokatene for Sør-Norge og krigsadvokatene for Nord-Norge. Hverken generaladvokaten eller krigsadvokatene innehar noen mobiliseringsgrad lenger.

Virke
-----

Instruks for generaladvokaten og krigsadvokatene er fastsatt ved kongelig resolusjon av 13. juni 1997, som erstattet tidligere instruks fra 1906. Etter instruksen skal Generaladvokaten lede og føre tilsyn med krigsadvokatene. Kjerneoppgavene fremgår av resolusjonens § 9 første og annet ledd, som lyder:

*Generaladvokaten og krigsadvokatene bistår de militære sjefer ved etterforsking av disiplinærsaker og fører tilsyn med utøvelsen av disiplinærmyndigheten, slik det følger av lov om militær disiplinærmyndighet 20. mai 1988 nr 32 og tilhørende disiplinærreglement.*
*Generaladvokaten og krigsadvokatene utfører oppgaver tillagt påtalemyndigheten i militære straffesaker slik det følger av lov om rettergangsmåten i straffesaker 22. mai 1981 nr. 25 kap. 35 og reglene i påtaleinstruksen.*
Ifølge resolusjonens § 13 skal generaladvokaten dessuten planlegge og forberede den militære disiplinær- og påtalemyndighets virksomhet i krig. Bestemmelsen kan ses i sammenheng med § 5 i forskrift om domstolordningen i saker etter militær straffelov i krigstid av samme dato, hvor det heter at Generaladvokaten fører oppsyn med at rettergangsordningen er forberedt ved mobilisering.

Generaladvokater
----------------

Arne Willy Dahl var generaladvokat i årene 1988-2014. I statsråd 10. januar 2020 ble Sigrid Redse Johansen utnevnt til generaladvokat. Hun hadde da vært konstituert i stillingen siden 1. mai 2018.

Referanser
----------

1. ↑   Forskrift om tjenesteordning og instruks for generaladvokaten og krigsadvokatene § 1
2. ↑  «Generaladvokaten - Endringshistorie - Forvaltningsdatabasen - NSD». *www.nsd.no*. Besøkt 7. februar 2021.
3. ↑
4. ↑  «Forskrift om tjenesteordning og instruks for generaladvokaten og krigsadvokatene - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 7. februar 2021.
5. ↑  «Forskrift om domstolsordningen i saker etter militær straffelov i krigstid - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 7. februar 2021.
6. ↑  «Sigrid Redse Johansen er ny generaladvokat». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Justis- og beredskapsdepartementet. 10. januar 2020. Besøkt 7. februar 2021.

Litteratur
----------

* Geir-Otto Johansen: Generaladvokaten og det militære rettsvesen : en historisk oversikt. Militære småjuridiske skrifter nr. 12, [Oslo] : Generaladvokatembetet, 1997

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Forvaltningsdatabasen **·** Brønnøysundregistrene
 |
**African Languages Research Institute** (ALRI) er et leksikografisk institutt ved Universitetet i Zimbabwe. Det ble opprettet i år 2000 med Herbert Chimhundu som direktør og var en videreføring av ALLEX-prosjektet som var blitt startet i 1991 ved et samarbeid med Universitetet i Oslo og Göteborgs universitet.

Formålet er å forske på, dokumentere og utvikle lokale språk i Zimbabwe for å fremme bruk av dem i alle områder av livet. I forskningen fokuserer man først og fremst på utvikling og vedlikehold av tekstkorpus, databasert leksikografi og bruk av språkteknologi.

I et utvidet forskningsprogram prioriterer ALRI å etablere leksikografiske enheter på andre språk i landet i tillegg til å videreføre forskningen på shona og ndebele. Så langt har man begynt med å prioritere tonga, nambya, shangani og kalanga hvor man har startet å bygge tekstkorpora. Selv om instituttet engasjerer seg i mange aktiviteter innen språkutvikling og dokumentasjon, er det viktigste å produsere ettspråklige ordbøker, disse ser man på som svært viktige for å styrke landets språk. Men man vil også starte prosjekt i alle de andre lokale språkene og lære opp morsmålsbrukere til å gjøre lingvistisk feltarbeid og dokumentasjon.

Utgivelser
----------

* Herbert Chimhundu: *Duramazwi reChiShona* (1996)
* Herbert Chimhundu: *Duramazwi Guru reChiShona* (2001).
* Herbert Chimhundu *Adoption and Adaptation in Shona* (faksimilieutgave)
* Clement M. Doke: *Report on the Unification of the Shona Dialects*: a Photographic Reprint with an Introduction by Herbert Chimhundu - 2005 - ISBN 82-90954-27-1

Kilder
------

* Om ALRI hos Göteborgs Universitet
* Omtale av instituttet på universitetets hjemmesider[*død lenke*]
**Kinsey Institute for Research in Sex, Gender and Reproduction** (**Kinsey Institute**) har som formål "to promote interdisciplinary research and scholarship in the fields of human sexuality, gender, and reproduction".

Instituttet ble grunnlagt som **Institute for Sex Research** ved Indiana University i 1947 av Alfred Kinsey, som da var entomolog og zoolog ved IU. Dets opprinnelige mål var å studere seksualitet og seksuell adferd hos mennesker.

I 1948 og 1953 publiserte instituttet to monografier om menneskelig seksualitet, generelt kjent som Kinsey Reports. Siden da har instituttet, rapportene og Kinsey vært kontroversielle, blant annet på grunn av informasjon som tyder på at materialet stammer fra styrte utvalg istedenfor randomiserte. Blant oppgavene til instituttet er å bevare grunnlagsmaterialet for Kinsey-rapportene og påfølgende publikasjoner og gjøre materialet tilgjengelig for ny forskning samtidig som personvernet opprettholdes.

Se også
-------

* Alfred Kinsey
* Sexologi

Litteratur
----------

* "*Peek – Photographs from the Kinsey Institute*" (ISBN 1-892041-35-9)

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside The Kinsey Institute
* Historikk
* The Kinsey Institute Sexuality Information Service for Students

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC **·** NKC **·** ICCU
 |
**Marius Borg Høiby** (født 13. januar 1997) er sønn av kronprinsesse Mette-Marit av Norge og Morten Borg.

Liv og virke
------------

Marius Borg Høiby er en del av Mette-Marits familie og Morten Borgs familie. Foreldrene hadde et kort forhold i 1996, men gikk tidlig fra hverandre og han bodde fra fødselen med moren i Oslo. Etter årtusenskiftet flyttet han med moren inn i en leilighet i Ullevålsveien med stefaren, og senere til Skaugum i Asker, samtidig som han tilbragte helger med faren Morten i Oslo. Da Mette-Marit ble kjent som kjæreste med Haakon ble han gjerne omtalt i media som «Lille Marius». Han fikk etterhvert to yngre halvsøsken på morens side (Ingrid Alexandra og Sverre Magnus) og en yngre halvbror på farens side, født i 2005. Han var elev ved Wang videregående skole i Oslo. Marius er sju år eldre enn sin halvsøster og åtte år eldre enn halvbrødrene på både morens og farens side. Han er ikke en del av det norske kongehuset, og heller ikke av arverekken til den norske tronen. Mette-Marit har uttalt at «Marius ble et symbol på det uvanlige valget vi gjorde da vi giftet oss, samtidig skal han ikke bære offentlige plikter som sine søsken. Han skal ikke ha en offentlig rolle og er ikke en offentlig person».

Han ble konfirmert søndag 2. september 2012 i Asker kirke.

Referanser
----------

1. 1 2   Internet Movie Database, IMDb-nummer nm1539540, verkets språk engelsk, besøkt 7. august 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   The Peerage, The Peerage person ID p68926.htm#i689256, verkets språk engelsk, besøkt 7. august 2021[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Asprusten, David T. (26. august 2021). «Marius Borg Høiby». *Store norske leksikon*. Besøkt 28. februar 2022.
4. ↑  (no) Marius Borg Høiby i Store norske leksikon
5. ↑  Marius Borg Høibys far skiller seg
6. ↑  
«Marius Borg Høiby fyller 18 år». NRK. 13. januar 2015. Besøkt 14. januar 2015.
7. ↑  «Marius 20 år». Arkivert fra originalen 28. mars 2023. Besøkt 19. juli 2023.
8. ↑  Martinsen, Elin (2. september 2012). «Marius Borg Høiby er konfirmert». *NRK*. Besøkt 19. februar 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Må ikke forveksles med roadracing.
Riverside International Raceway var et eksempel på en asfaltraingbane.
**Racing** er en bilsportsgren hvor det konkurreres på asfaltbaner, som regel en **landeveisbane** som minner om en vanlig vei med svinger til begge sider, høydeforskjeller og andre utfordringer. De fleste bilsportsmesterskap i verden går inn under grenen racing (som også kalles **baneracing**, **asfaltracing** og **asfaltbaneracing**).

I racing er det alltid en person i bilen til enhver tid, og det er massestart i løpene. I Norge arrangeres det flere Norgesmesterskap i ulike klasser under paraplyen Racing NM.

Kjente racingklasser
--------------------

* Formel 1
* Formel 2‎
* Formel 3
* GP2

* W-serien

* ‎‎FRECA

* NASCAR
* IndyCar
* WTCC
* FIA GT
* DTM
* STCC
* Le Mans Series

Se også
-------

* Liste over racerbaner i Norge

Eksterne lenker
---------------

* Norske Bilsportforbundet (NBF)
* Fédération Internationale de l'Automobile (FIA)
* Norsk Motor Klubb (NMK)
* Motorposten - nyheter, bilder, resultater og video

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Må ikke forveksles med Ventelo.

**Ventelo Networks**  var et selskap som levde av å utvikle og leie ut det redundante fiberoptiske nettet som i hovedsak følger jernbanenettet gjennom Norge. I tillegg kommer eierselskapenes eget nett som knyttes sammen med jernbanenettet.

Selskapet leier både ut mørk fiber, driver linjeleie, og har egne sluttkunder i bedriftsmarkedet, blant annet flere kunder innen helseforetakene. Jernbaneverket og deres kommunikasjonsett for tog, GSM-R, er en meget stor bruker av selskapets nett. Konsernsjef er Stig Herbern.

Eierskap
--------

Bredbåndsalliansen eide fra tidligere halvparten av teleselskapet BaneTele. Etter at Næringsdepartementet solgte sin andel til Bredbåndsalliansen i 2009, ble Ventelo og BaneTele slått sammen.

Investeringsfondet EQT inngikk avtale med de tidligere eierne om å overta Ventelo i desember 2011. Transaksjonen ble gjennomført i februar 2012.

Selskapet kommuniserte i mars 2012 at selskapet vil bli delt i en virksomhet knyttet til datakommunikasjon og en knyttet til telefoni. Merkevarenavnet Broadnet vil bli brukt for datakom-delen, og telefoni-delen vil bli videreført under merkevarenavnet Ventelo. Broadnet ble så i 2019 slått sammen med det danske selskapet Global Connect.

I juli 2014 varslet EQT at det var inngått avtale om salg av Ventelo til Phonero. Den 1. september 2014 overtok Phonero 100% av aksjene i selskapet. 
1. januar 2015 fusjonerte Ventelo og Phonero, Phonero ble det nye navnet på selskapet. I 2016 ble Phonero selv kjøpt opp av Telia Company. Ventelo navnet er dermed ikke lenger i bruk.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
Shimizu Nariakira, daimyō av Satsuma-domenet (daguerreotypi, 1857)
En **daimyō** (大名, = *stort navn*) var en lokal hersker i det føydale Japan. Opprinnelig betegnet ordet de personer som gjorde seg sterkt gjeldende i de respektive områder. Fra 1100-tallet ble ordet gradvis en betegnelse for en posisjon innen samuraienes rekker. I Muromachitiden fremstod Shugo-daimyō (守護大名) som embedsmenn under Ashikaga-shogunatet, og i Sengoku-tiden fikk man Sengoku-daimyō (戦国大名) som arbeidet for at Japan skulle bli mer enhetlig.

Daimyōene var del av sverdadelen (*buke*) og var formelt underlagt shōgunatet. De hadde på sin side samuraiene som sine vasaller, som måtte betale for sitt len (*han*) fra sine inntekter. Ettersom sentralmakten i store deler av Muromachi-tiden ikke klarte å gjøre sin makt fullt gjeldende, kunne mange daimyōer *de facto* styre sine len helt uavhengig.

I Edo-tiden ble ordet til en betegnelse for en samurai som i egenskap av lensherre ytet shōgunen en reiseinntekt på mer enn 10 000 koku. Føydalherrer med lavere inntekt ble kalt shōmyō (小名, = *lite navn*). Ved å ilegge dem en rekke forpliktelser kunne Tokugawa-shōgunatet skaffe seg større kontroll over daimyōene. De måtte for eksempel stille familiemedlemmer som gisler, og i rammen av *sankin kōtai* dele sin egen tid i to halvdeler, mellom opphold i sine len og i Edo. 

I Edo-tiden ble daimyōene kategorisert etter følgende faktorer:

1. *Kakaku* (家格): Familieklasse
2. *Kan'i* (官位): Embedsrang ved keiserhoffet
3. *Kokudaka* (石高): Reiseinntekt
4. *Yakushoku* (役職): Stilling i Edo-shogunatet

Samuraier i sammenheng mot familien Tokugawa ble klassifisert slik:

1. *Shimpan-Daimyō* (親藩大名): Slekninger
2. *Fudai-Daimyō* (譜代大名): Slike som ble vasaller før slaget ved Sekigahara.
3. *Tozama-Daimyō* (外様大名): Slike som ble vasaler etter dette slaget.

De fleste innflytelsesrike posisjoner i *bakufu* ble gitt til de tallrike Fudai-daimyōer; deres len var for det meste forholdsvis små og lå i det sentrale Japan. Tozama-daimyōene ble derimot utestengt fra viktigere posisjoner, ettersom de tidligere hadde stått i opposisjon til tokugawaene. Deres len var større, delvis med inntekter på mer enn én million *koku*, og var for det meste i periferien, som for eksempel på Kyūshū. 

Daimyōene ble kontrollert ved strenge lover under Edo-shogunatet. I Edo-tiden var det ca. 300 daimyōer og dermed 300 provinser.

Etter at shogunattiden var over, oppfordret regjeringen i den tidlige Meijitiden 1869 daimyōene til å overdra sin styringsrett over land og folk til hoffet. Alle daimyōene fulgte oppfordringen, og ble deretter *Chihanji* (han-guvernører). I 1871 avskaffet regjeringen alle *han* og opprettet isteden prefekturer. De tidligere daimyōer ble elevert til den nye adelsstand (華族 *Kazoku*). Deres status rettet seg etter størrelsen på deres tidligere len.

Referanser
----------

1. ↑  Daimyo i Encyclopaedia Britannica

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL
 |
**Blomvåg** er et tettsted på Blomøyna i Øygarden kommune i Vestland. Det ligger ikke langt fra gassterminalen på Kollsnes, ca. 3 mil nordvest for Bergen. 

Blomvåg er mest kjent for funn av de eldste sannsynlige, men ikke sikre sporene etter mennesker i Norge. Blant gjenstandene som er funnet, er bein fra hval, sel, rein, seksten fuglearter og en rekke fiskearter, samt blåskjell, østers og strandsnegler plassert slik at de kan være måltidsrester. Nyere undersøkelser av flintmateriale på stedet tyder på menneskelig aktivitet. Funnet dateres til ca. 10 500 f.Kr. og er meget omdiskutert, da det er tvil om flintbitene er slått av mennesker, eller formet av naturlige prosesser. Det foreligger derfor ingen sikre beviser for at knoklene stammer fra dyr som istidsjegere har drept og spist.

Referanser
----------

1. ↑  Emblem, Libæk, Stenersen: *Norge* 1 (s. 10), forlaget Cappelen, ISBN 82-02-14174-5
2. ↑  Bjerck, Hein Bjartmann: «Nordsjøfastlandet og pionerbosetningen i Norge» i tidsskriftet *Viking*, Oslo 1994

Eksterne lenker
---------------

* Kulturnett Hordaland[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
*Artikkelen er om fysikeren Rolf Nordhagen (1927–2013). Se Rolf Nordhagen (botaniker) for faren (1894–1973)*

**Rolf Nordhagen** (født 2. august 1927 i Bergen, død 1. juli 2013) var en norsk fysiker, informatiker og internett-pioner.

Kjernefysiker
-------------

Etter cand.real. fra Universitetet i Oslo tok han Ph.D. i Liverpool i 1958 og var dosent i kjernefysikk ved Universitetet i Oslo fra 1970 til 1974. Han gjorde seg svært tidlig bemerket ved å ta i bruk elektroniske datamaskiner for innsamling og analyse av data fra kjernefysiske eksperiment. Han la med dette grunnlaget for et datateknisk målelaboratorium ved Fysisk institutt ved Universitetet i Oslo. Han har senere arbeidet med generelle problem innen datateknologi.

EDB-sjef
--------

Han ble i 1972 også den første EDB-sjef ved universitetet.
 Han satt i dette til 1986 da han ble tilsatt som professor i informatikk.

Internettpioner
---------------

Anne-Lise Nordhagen, Rolf Nordhagens kone, holder takketale ved Internet Society's Internet Hall of Fame Induction Ceremoni, 2014
Han var sentral ved opprettelsen av det norske akademiske nettverket UNINETT og NORDUnet. Han var engasjert i nettets muligheter til å fremme internasjonalt samarbeid i mange tiår, også etter at han fikk status som professor emeritus i informatikk.

Han overtok i 1995 som leder for BALTNet-prosjektet, der han bidro til videre utbredelse av nettet, først til de baltiske stater, dernest til Polen og tidligere sovjetrepublikker. Første tilkobling var via satellitt fra Oslo til Vilnius i 1991.

For dette ble han i 2014 posthumt innlemmet i "Internet Hall of Fame", et æresgalleri etablert 2012 av Internet Society. Han hadde i 1996 fått "gullmusa" fra bladet Computerworld.

Referanser
----------

1. ↑   «Rolf Nordhagen»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   data.eidsvollsmenn.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  
Dødsannonse fra Aftenposten
4. ↑  Rolf Nordhagen i Store Norske Leksikon
5. 1 2  Lars Oftedal, Rolf Nordhagen in memoriam, i Uniforum den 26. august 2013.
6. ↑  artikkel i History of Nordic Computing.
7. ↑  Rolf Nordhagen, inductees fra internethalloffame.org, sist lest den 25. juli 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** ISNI
 |
Studenthybel på Fantoft studentby i Bergen. Hybelen består av ett rom som både er sove- og oppholdsrom. 
En **hybel** (fra oldnordisk *hýbýli, hýbœli, híbíli*, som betyr«hus» eller «hjem») er betegnelse på en mindre del av et hus eller en leilighet som ikke utgjør en selvstendig boenhet. En hybel tjener normalt som boenhet for én person i en begrenset periode, og det svares normalt en månedlig leie til eieren av hovedhuset. En hybel kan bestå av et eneste rom som tjener som både oppholdsrom og soverom. Øvrige rom som kjøkken, baderom, vaskerom, WC og så videre kan være delt med andre.

Sammenlignet med hybelleilighet og selvstendig boenhet
------------------------------------------------------

En hybel skiller seg fra en hybelleilighet, sekundærleilighet eller selvstendig boenhet. Betegnelsen hybelleilighet brukes istedet dersom boenheten har eget WC og/eller tekjøkken, mens en selvstendig boenhet må oppfylle flere krav. I forbindelse med videregående skoler og universiteter blir det gjerne bygget egne hybelhus, beregnet for elevene og studentene i studietiden. For hybelhus betales det gjerne kommunale vann- og kloakkavgifter etter forbruk (vannmåler). Renovasjonsavgift svares etter egne regler.

Tildeling av bolignummer
------------------------

I henhold til reglene i GAB-registeret skal utleierom i private boliger, som ikke har selvstendig inngang utenfra (hybel) ikke tildeles eget bolignummer, mens utleierom med egen inngang og tilgang på vann og eget toalett (hybelleilighet) skal tildeles bolignummer. Et unntak er at hybler i hybelbygg også skal tildeles eget nummer.

Melde- og søknadsplikt
----------------------

Utleie av hybel er ikke søknadspliktig eller meldepliktig, dersom utleie ikke medfører bruksendring av arealet som leies ut,[*bør utdypes*] og det svares normalt heller ikke egne kommunale avgifter for slik utleie.

Skatteregler
------------

Dersom utleier selv bebor en større del (over halvparten) av huset er leieinntekten ikke skattepliktig under norsk lov. Dersom hybelen leies ut mot vederlag, gjelder imidlertid husleieloven for leieforholdet, men det er en del unntak fra de vanlige regler om leie av bolig, og disse unntakene stiller hybelleieren dårligere enn andre leiere.[*bør utdypes*]

Referanser
----------

1. ↑  Lovlig eller ulovlig utleie? - Krogsveen

Se også
-------

* Anneks (bygning)
* Studioleilighet
	+ Hybelhus
	+ Bokollektiv
	+ Internat
* Hybelleilighet
* Leiebolig
* Garasjeleilighet
Britiske togbilletter med National Rails logo
**National Rail** (ikke å forveksle med Network Rail) er navnet som brukes i forretningsvirksomheten til Association of Train Operating Companies (ATOC), en britisk sammenslutning av private jernbaneselskaper, herav flere som ble opprettet ut fra persontogtjenestene til British Rail, det nå nedlagte statlige jernbaneselskapet.

Det finnes enkelte linjer som ikke er del av National Rail, fordi de ikke har utgått fra British Rail, eller av andre grunner. For eksempel ble Waterloo & City-linjen i det sentrale London overført til London Underground. Alle linjer under National Rail-paraplyen har samme billettstruktur og dermed muligheter for overgang eller for valgfri rute uansett selskap, mens andre selskaper ikke nødvendigvis har overførbare billetter.

Eksterne lenker
---------------

* (en-GB) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* National Rail Enquiries, oversikt over selskapene som er organisert i ATOC  Arkivert 4. januar 2006 hos Wayback Machine..

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BBC Things
 |
Theater das Zimmer i Hamburg, et tilbygg til en blokk som kan ansees som et anneks
Et **anneks** (av latin *annexus*) er et slags sidebygg, altså et bygg som hører til et større bygg. Det kan enten være et frittstående bygg eller en tilleggsstruktur som er hektet på en hovedbygning, men er vanligvis synlig adskilt og har ofte egen inngang. For eksempel kan hoteller, herregårder og skoler ha ett eller flere anneks. 

Anneks har som regel oppholdsrom, og kan for eksempel fungere som ekstra soverom til overnatting (primærrom), kjøkken eller våtrom, eller som en hybel (uselvstendig boenhet) eller selvstendig boenhet. Mer spartanske anneks kan også brukes som hagehus eller utebod til oppbevaring (sekundærrom).

Regelverk i Norge
-----------------

I noen tilfeller tilfeller slipper man å søke om byggetillatelse dersom et anneks er mindre enn 15 kvadratmeter, men det kan være begrensninger i ulike reguleringsplaner eller avhengig av hva rommene skal brukes til.

I 2022 uttalte kommunal- og distriktsdepartementet at begrepene «anneks» og «uthus» ikke er definerte i plan- og bygningsregelverket, men at anneks typisk kan forstås som beregnet på beboelse og overnatting. Dersom bygningen «*inneholder alle hovedfunksjoner, det vil si både stue/soverom, kjøkken og wc/bad regnes den imidlertid ikke som et anneks, men som en egen boenhet*».

Se også
-------

* Brakke, lettbygd hus, ofte satt opp midlertidig
* Hybel
* Garasjeleilighet
* Lagerrom
* Paviljong, liten frittstående bygning i park eller hage, brukt som lysthus, restaurant eller sted for å fremføre musikk
* Pergola, utendørs del av en hage som gir skygge over gangveg
* Selvstendig boenhet
* Skytje
* Tilbygg, en bygningsdel som utvider et eksisterende bygg ved å utvide bygningens grunnareal
* Uthus, gårdsbygninger ikke bebodd av folk

Referanser
----------

1. ↑  "annex". NE.se. Läst 22 februari 2014.
2. ↑  Gunnarsjaa, Arne (10. juni 2023). «anneks». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 3. august 2023.
3. ↑  «Det Norske Akademis ordbok». *naob.no*. Besøkt 3. august 2023.
4. ↑  «Hagehus gir ekstra plass i hagen». *Viivilla NO*. 5. mars 2021. Besøkt 3. august 2023.
5. ↑  «Disse 7 tingene kan du bygge uten å søke». *Huseierne* **(norsk)**. 25. mars 2019. Besøkt 3. august 2023.
6. ↑  «Vurderer du anneks? Dette bør du tenke på. Hellvik Hytte». *Hellvik Hytte*. 11. august 2021. Besøkt 3. august 2023.
7. 1 2  regjeringen.no (25. april 2022). «Departementet svarer på spørsmål om definisjon av anneks og uthus». *Regjeringa.no* **(norsk nynorsk)**. Besøkt 3. august 2023.
**Forsvarets materielltilsyn** (**FMT**) er tilsynsmyndighet for Forsvaret og skal påse at forsvarssektoren ivaretar materiellsikkerheten etter gjeldende regler. FMT har sitt virkeområde der lov og forskrift har gitt Forsvaret unntak eller spesielt selvstendig ansvar, det vil si der sivile tilsyn ikke har myndighet, slik som for militære fartøyer og fly. Blant annet har FMT myndighet til å inndra sertifikater og sperre materiell som ikke lenger tilfredsstiller kravene.

FMT ble opprettet 1. september 2005 som del av Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO). Fra 1. mai 2010 ble FMT underlagt forsvarssjefen ved sjefen for Forsvarsstaben. Deretter ble FMT flyttet fra Forsvaret til Forsvarsdepartementet.

Medarbeiderne i FMT er geografisk lokalisert nær der Forsvarsmateriell har sine tilsvarende fagfelt. FMT er derfor til stede på Raufoss, Kjeller, Kolsås leir, Haakonsvern orlogsstasjon og Akershus festning.

Faggruppene i FMT:

* land og felles
* ammunisjon og våpen
* sjø
* luft
* dokumentasjon og metode

Referanser
----------

1. ↑  «Forsvarets materielltilsyn». Regjeringen. Besøkt 30. november 2018.
2. ↑  Jacob Børresen. «Forsvarets materielltilsyn». Store norske leksikon. Besøkt 30. november 2018.
3. ↑  «Forsvarets materielltilsyn». Forvaltningsdatabasen. Arkivert fra originalen 1. desember 2018. Besøkt 30. november 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Forvaltningsdatabasen
 |
**Skoleleder** er et samlebegrep for personer som er ansatt for å lede og administrere en skole. Begrepet er oftest knyttet til ledere ved en grunnskole eller en videregående skole. Begrepet kan i vid forstand også omhandle ledere i en kommune eller fylkeskommune som ivaretar funksjonen som skoleeier, ofte kalt skolesjef. I senere tid er oppgaven gjerne lagt under tittelen oppvekstsjef.

Vanlige stillinger innenfor skoleledelse er rektor eller daglig leder som øverste leder, deretter assisterende rektor, eller stedfortredende rektor. Under disse er skoleleder tradisjonelt kalt inspektør (undervisningsinspektør), men i den senere tid har denne tittelen blitt overtatt av ulike titler som avdelingsleder, mellomleder, pedagogisk leder, utviklingsleder, fornyingsleder og så videre. Det er ikke uvanlig at en skoleleder har undervisning som en del av sin stilling, i noen tilfeller også rektor, avhengig av skolens størrelse.

Skolelederutdannelse
--------------------

Skoleledere i norsk grunnskole har tradisjonelt ikke hatt formell lederutdanning. Siden 2000 er der derimot blitt vanligere at det foreligger formell skolelederutdannelse, eller at dette gjennomføres kort tid etter tiltredelse.

Utdanningsdirektoratet ga Høgskolen BI, ILS ved Universitetet i Oslo og Universitetet i Bergen i oppdrag å tilby nasjonal rektorutdanning fra høsten 2009. Denne utdanningen blir først tilbudt nytilsatte rektorer og utgjør 30 studiepoeng på deltid. Utdanningsdirektoratet utarbeidet i denne sammenheng kompetansekrav for rektorer. Det er også andre utdanningsinstitusjoner som tilbyr videreutdanning i skoleledelse, som NTNU.

Februar 2009 ble det etablert et nettverk for skoleledere på nettsamfunnet LinkedIn
.

Se også
-------

* pedagog

Referanser
----------

1. ↑  «Skolelederutdanning er blitt et marked». Utdanning (tidsskrift). 20. november 2002. Besøkt 14. juli 2008. [*død lenke*]
2. ↑  «Nasjonalt utdanningstilbud for rektorer». Utdanningsdirektoratet. 13. august 2008. Besøkt 23. februar 2009. [*død lenke*]
3. ↑  «Nettverk for skoleledere». Skoleledelse: Beste praksis (nettverk). 22. februar 2009. Arkivert fra originalen 19. mai 2017. Besøkt 23. februar 2009.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Headmasters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av skoleleder Arkivert 22. oktober 2009 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
**Knut Ingolf Løfsnes** (født 22. desember 1918 i Namsos, død 5. januar 1996 i Bærum) var en norsk motstandsmann, politiker og første formann i Sosialistisk Folkeparti (SF). Han var med i motstandsbevegelsen under den annen verdenskrig. Fra 1942 til 1945 var han ved Den norske legasjon i Stockholm og ledet dessuten etterretningsorganisasjonen XUs arbeid i Trøndelag og i Midt-Norge.

Løfsnes tilhørte kretsen rundt den venstreorienterte ukeavisen *Orientering* og var en av grunnleggerne av Sosialistisk Folkeparti (SF) i 1961. Han var SFs første formann fra 1961 til 1969. Av utdannelse var han jurist og var ansatt i Statens velferdskontor for handelsflåten 1951–1964. Løfsnes meldte seg ut av SF i 1970 sammen med bl.a. en annen av SFs stiftere, forfatteren Sigbjørn Hølmebakk. I årene som fulgte praktiserte han som advokat til han gikk av med pensjon i 1985. 

Hans internasjonale engasjement, særlig i forhold til de kommunistiske østblokk-landene under den kalde krigen, førte til at han ble overvåket i Norge i mange år. Denne overvåkningen ble bekreftet av Lund-kommisjonen etter hans død. Hans enke og fire barn fikk erstatning fra staten på grunn av dette.

Forskeren Sven G. Holtsmark har gått inn på Løfsnes' forbindelse med Øst-Tyskland (DDR) og mener han var en av DDRs viktigste kontakter i Norge og at østtysk arkivmateriale bekrefter POTs oppfatning av Løfsnes som en støttespiller for DDR i det norske politiske miljø.

Knut Løfsnes er far til Inger Lise Løfsnes, Marit Løfsnes, Erik Løfsnes og Knut Løfsnes.

Verker
------

* *Arbeid for økonomisk tilbakeliggende land* (sm.m. fl.), 1952
* *Fornyelse i norsk politikk*. Arbeidsprogram, stiftelseserklæring, prisipperklæring. Finn Gustavsen og Knut Løfsnes om SFs oppgaver, 1963
* *Motstandsmann og politiker. Fra XU til SF og Kings Bay* (sm.m. B. Bjørnsen), 1991

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Knut Ingolf Løfsnes, Norsk biografisk leksikon ID Knut\_Løfsnes, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Sven G. Holtsmark, Avmaktens diplomati-DDR i Norge 1949–1973, HIFO 1999, side 304

Litteratur
----------

* Artikkel om Knut Løfsnes i Norsk biografisk leksikon
* Artikkel om Knut Løfsnes i Store norske leksikon
* *SV - Fra Kings Bay til Kongens bord* av Frank Rossavik (2011)

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** Fangeregisteret

 |

Portal: Andre verdenskrig