recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kalyan-Dombivali** (eller **Kalyan-Dombivli**) er en dobbeltby og et kommunestyre med dets rådhus beliggende i Kalyan i distriktet Thane i den indiske delstaten Maharashtra. Byen ble grunnlagt i 1982 for å administrere tvillinglandsbyene Kalyan og Dombivali. Kalyan-Dombivali hadde ved folketellingen i 2001 1 193 266 innbyggere, og dekker et område på 137,15 km². Kalyans historie strekker seg over 700 år. På grunn av byens høyt utdannede befolkning blir den ofte kalt *Maharashtras andre kulturelle hovedstad*, etter Pune. 

Dombivali stasjon ligger omtrent 48 km fra CST stasjon langs den sentrale jernbanelinjen (Central Railway) og er forbindet til alle deler av Maharashtra gjennom jernbane og vei. Kalyan er en av de viktigste knutepunktene i India, hvor de fleste inn- og utgående togene stopper. Nærmeste flyplass er Chhatrapati Shivaji internasjonale lufthavn som ligger 40 km unna. 

I nærheten av Kalyan ligger det også en rekke landsbyer, som f.eks. Mohone, Shahad, Titwala etc.

Historie
--------

Kalyan har vært kjent som en havn fra gamle tider. Beskrivelser av Kalyan som en hovedhavn har blitt funnet i manuskripter fra antikkens Hellas. Konge Shivaji opprettet sin marineflåte her, og fastsatte Kalyan som viktigste flåtebase i hans kongerrike. Khadakpada er det vakreste og best utviklede området i Kalyan. Viktige pågående prosjekter som Godrej, Madhav, Sankalp, Mohan grp. Vasant valley, Ajmer osv. forandrer fullstendig byens utseende.

Demografi
---------

Ved folketellingen i 2001 hadde Kalyan-Dombivali 1 193 266 innbyggere. Menn utgjorde 53 % av befolkningen og kvinnene 47 %. Den gjennomsnittlige lesekyndigheten i Kalyan-Dombivali er 80 %, noe som er mye høyere enn landsgjennomsnittet på 59,5 %. 84 % av mennene kan lese, og 75 % av kvinnene. 12 % av befolkningen er barn under 6 år. Kalyan-Dombivali blir også betraktet som den raskestvoksende delen av Navi Mumbai.

En ny internasjonal flyplass for Mumbai nær Kalyan
--------------------------------------------------

Union Ministery of Environment and Forests har nylig lagt frem motforestillinger til en mulig flyplass (Navi Mumbai International Airport) i nærheten av Kopra Panvel-området, mest sannsynlig på grunn av at byggingen av flyplassen vil involvere tørrlegging av lavtliggende områder i en skjør økologisk sone, i tillegg til ødeleggelse av flere hektar mangrover. For å unngå slike farlige inngrep i naturen blir det aktivt sett etter andre steder hvor flyplassen kan ligge. Dette inkluderer en landsby kalt Nevali, nær Kalyan og 55 km unna dagens flyplass i Mumbai. Det finnes en gammel og forlatt flystripe fra andre verdenskrig og Union Defence Ministry eier 6,1 km² land av området hvor den ligger. Forslaget dreier seg nå om dette området på 6,1 km². Hvis dagens forslag om en flyplass i Kopra Panvel ikke går gjennom, vil Kalyan-Nevali-området bli ansett som et byggeområde for en fremtidig internasjonal flyplass for Mumbairegionen.

Eksterne lenker
---------------

* Offisiell nettside for Kalyan-Dombivali kommunestyre (engelsk)
**Bachelor i sosialt arbeid** er en treårig høyere utdannelse innenfor sosionomutdanning i Norge, som ved fullført studieløp gir kunnskap til kommunikasjon og innlevelse i andres situasjon, samt kunnskap om hjelpeapparatet og sosiale rettigheter. I tillegg lærer man hvordan man hjelper folk ut av vanskelige situasjoner og tunge perioder i livet. Man skal tilegne seg kunnskap om faktorer i samfunnet som skaper og opprettholder sosiale problemer og om ulike arbeidsmåter i sosialt arbeid på individnivå, gruppenivå og samfunnsnivå.

For å nevne noen jobbmuligheter, kan sosialtjenesten hos NAV nevnes, samt barnevern, kriminalomsorgen, skoleverket eller stillinger i helsevesenet med fokus på rusproblematikk eller i psykiatrien.

Studiesteder i Norge
--------------------

Studiet finnes en rekke steder i Norge

* Høgskolen i Bergen
* Universitetet i Nordland, Bodø
* Universitetet i Nordland, Mo i Rana
* Høgskolen i Finnmark
* Høgskolen i Lillehammer
* Høgskolen i Oslo og Akershus
* Høgskulen i Sogn og Fjordane
* Universitetet i Stavanger
* Høgskolen i Østfold
* Diakonhjemmet Høgskole
* Høgskulen i Volda

Referanser
----------

1. 1 2  «Høgskolen i Bergen». Arkivert fra originalen 28. september 2013. Besøkt 26. september 2013.
2. ↑  Samordna opptak
Wunder-Baum
**Wunderbaum** (egentlig WUNDER-BAUM ® av firmaet Firma Julius Sämann Ltd. fra Sveits) er en parfymert bit av papp formet som et tre. Wunderbaum brukes for å parfymere og pynte opp i biler, og fås i flere forskjellige dufter. 

Julius Sämann, en kanadisk biokjemiker og forretningsmann med sveitsisk avstamning, oppfant 1951 de såkalte Little Trees lagd av porøs kartong. Grunnen var klagen fra en melkebil-sjåfør om vond lukt fra spilt melk. 

Produktet produseres og selges over hele verden. Produktet har forskjellige navn i forskjellige land: WUNDER-BAUM (i Norge, Tyskland, Sverige, Nederland, Finland, Danmark), Little Trees (i USA), Magic Tree (i Storbritannia og Irland) eller Arbre Magique (i Frankrike, Italia, Spania og Portugal).

Klaser av Wunderbaum i speilet i bilen blir ofte assosiert med såkalte rånere.

Eksterne lenker
---------------

* Yngve Niklasson AB –
* WUNDER-BAUM Böhm GmbH, Deutschland –
* Little Trees Europe, Julius Sämann Ltd. –
* Little Trees Car-Freshner Corporation, USA –
**Pax** er latin og betyr «fred». Ordet kan bli brukt i flere sammenhenger:

* Pax (mytologi), i romersk mytologi fredens gudinne
* Pax forlag, et norsk forlag, etablert i 1964
* PaxLeksikon, leksikon utgitt av Pax forlag
* Pax (tidsskrift), norsk blad
* Pax (film), norsk spillefilm fra 2011 regissert av Annette Sjursen, basert på Sjursens roman med samme navn
* Som forkortelse for passasjer, spesielt ved opptelling, og i utvidet betydning også bare person
* Som forkortelse for Penny Arcade Expo
* 679 Pax, en hovedbelteasteroide, oppdaget 28. januar 1909

Statsvitenskap og historie
--------------------------

Siden «Pax» betyr fred, har det oppstått begreper med tanke på når det er relativ fred i lengre perioder på grunn av store imperier/supermakters nærmest enerådende innflytelse og makt. Dette begynte med Pax Romana, som betyr noe ala «fred på romernes vilkår», og begrepet har senere blitt videreutviklet til bl.a.:

* Pax Americana
* Pax Britannica
* Pax Hispanica
* Pax Mongolica
* Pax Ottomana
* Pax Sinica

Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Pax*.
**Pax Christi** er en internasjonal, katolsk fredsbevegelse.

Historie
--------

Pax Christi ble opprettet i Frankrike i 1945, opprinnelig som et forsoningsprosjekt mellon franskmenn og tyskere etter den militære okkupasjon under annen verdenskrig. I 2007 hadde den avdelinger i mer enn 60 land. Pax Christi har status som ikke-statlig organisasjon (non-governmental organization, NGO) overfor UNESCO, De forente nasjoner, FNs menneskerettighetskommisjon i Genève og Europarådet.

Bevegelsens tankemessige grunnlag er Jesu Bergpreken, og Pax Christi streber etter å bidra med forskning rundt løsningen av væpnede konflikter. Pax Christi har mottatt en rekke utmerkelser for sitt virke.

Nettsteder
----------

* International Site
* Pax Christi USA

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Pax Christi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Alice Babs Jazzstipend** (svensk: *Alice Babs Jazzstipendium*) ble innstiftet av Sveriges rikskonserter og Svenska artisters och musikers intresseorganisation (SAMI) i 2004 for å støtte og oppmuntre unge jazzmusikere. Prisen er på SEK 50 000.

Stipendet, som deles ut årlig, skal gå til unge musikere og artister som vil studere musikk eller gjøre studiereiser i Sverige eller utenlands i den hensikt å utvikle sin egen musikalske originalitet innen jazzsjangeren. Det kan også brukes til å støtte vitenskapelig forskning innen jazzområdet.

Stifterne er Rikskonserter, Svenska Jazzriksförbundet, Stiftelsen Carpe Vitam, Kungliga Musikhögskolan i Stockholm, Musikhögskolan Ingesund, Mera Jazz i Sverige og Musik i Syd.

Stipendiater
------------

| Årstall | Prisvinner | Instrument |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Filip Jers | munnspill |
| 2011 | Erik Lindeborg | piano |
| 2010 | Erik Söderlind | gitar |
| 2009 | Kristin Amparo | sang |
| 2008 | Jonas Kullhammar | saksofon |
| 2007 | Jon Fält | trommer |
| 2006 | Klas Lindquist | saksofon |
| 2005 | Torbjörn Zetterberg | bass |
| 2004 | Karin Hammar | trombone |
**Kalvmones** eller **Kalvmoneset** er et nedlagt gårdsbruk i Vefsn Kommune i Nordland. Gården ble nedlagt som gårdsbruk i 1952, men oversikt over drivere kan spores fra 1600-tallet. Gården består av ca. 27 000 mål varierende terreng fra fjellvidder til granskog og dyrket mark. Det var også seterbruk til gården. 

I 1971 slo lagmannsretten fast at en del av eiendommen lå i Grane kommune. For å hindre dobbeltbeskatning ble kommunegrensen justert slik at hele eiendommen skulle ligge i Vefsn.

I 1996 ble eiendommen kjøpt av en person bosatt i Oslo. Vefsn kommune vedtok å benytte statlig forkjøpsrett framfor å gi konsesjon på kjøpet. Vedtaket ble prøvet for retten, og endte i 2001 med at eiendommen ble delt i to, og solgt til lokale interessenter. Driften består nå av skogsdrift.

Eiendommen er også et jaktterreng og turterreng.

Gården fikk veiforbindelse ved en bevilgning i 1916. Det gikk en gammel ferdselsvei mellom Mosjøen og Røsvatnet over området.

Referanser
----------

1. ↑  «Nye grenser mellom Grane og Vefsn». Helgeland Arbeiderblad. 12. juli 1971. s. 2.
2. ↑  «Nei til salg av friluftsområde». Helgeland Arbeiderblad. 12. november 1996. s. 2.
3. ↑  «Sluttstrek for Kalvmones-salg». Helgeland Arbeiderblad. 5. desember 2001. s. 2.
4. ↑  «Adgang for alle». Helgeland Arbeiderblad. 20. november 1996. s. 12.
5. ↑  «Til fjelds i ferien». Nordlands Folkeblad. 26. august 1915. s. 1.
6. ↑  «Vefsen herredstyre». Nordlandskysten. 4. mars 1916. s. 2.
7. ↑  «Gamle ferdselsveger». Helgeland Arbeiderblad. 4. januar 1990. s. 5.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
«Bonjour» har flere betydninger.

**Bonjour** er Apples betegnelse for sin versjon av IETFs Zeroconf protokoll. Den er benyttet i Apples operativsystem Mac OS X (fra og med versjon 10.2). Bonjour het tidligere *Rendezvous*, men fikk nytt navn etter en disputt om rettighetene til bruken av det navnet. Selv om Bonjour/Rendezvouz er en ny tjeneste ligger det relativt gammel teknologi bak DNS over IP.

Bonjour benyttes blant annet i programmene iTunes og iPhoto for å dele innhold (bilder og lyd) mellom brukere på samme lokalnettverk. Den blir også brukt av snakkeprogrammet iChat for å finne andre iChat-brukere på lokalnettverket.

Uten spesiell DNS-konfigurasjon fungerer bare Bonjour på det samme subnettet. Det er en utbredt feiloppfatning at tjenesten virker over Internett. Tjenestene er bare tilgjengelig for brukerne på det samme lokalnettverket (LAN), som vanligvis er et forholdsvis lite område (for eksempel en studentby eller en mindre bedrift).

Referanser
----------

1. ↑  «Release 878.270.2». 29. januar 2020. Besøkt 23. november 2022.
2. ↑  ; besøksdato: 2. november 2019; sitat: Bonjour is not only based on open Internet standards, our implementation is also available as Open Source under the Apache 2.0 license..
3. ↑  .

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Strålingsavkjøling** har man når et legeme mister mer energi ved stråling enn den får tilført fra omgivelsene. 

Den storskala sirkulasjonen i jordatmosfæren er drevet av forskjeller i absorbert solinnstråling per kvadratmeter. Solen varmer opp Jorden mer i tropisk strøk enn i polare områder. Atmosfærisk sirkulasjon og havstrømmer omfordeler en del av denne energien som merkende varme og latent varme ved hjelp av blant annet storstilte vindsystemer og sykloner i atmosfæren. Tropene stråler altså mindre varme ut i verdensrommet enn de ville ha gjort om det ikke fantes sirkulasjonsstrømmer på Jorden. I tillegg ville polområdene hatt større strålingsavkjøling. De tropiske områdene har større strålingsavkjøling (mer utstråling) enn polområdene på grunn av høyere overflatetemperatur der.

I liten skala kan man kjenne et eksempel på strålingsavkjøling foran et kaldt vindu om vinteren. Den siden av ansiktet som vender mot vinduet blir kaldere enn den som vender inn mot rommet.

Se også
-------

* Termisk stråling
* Svart legeme
* Drivhuseffekten
**Vitalij Volodymyrovytsj Buts** (ukrainsk: Віталій Володимирович Буц; født 24. oktober 1986 i Mykolajiv) er en ukrainsk landeveissyklist.

Meritter
--------

2007
1. etappe (TTT), Giro Ciclisto Pesche Nettarine di Romagna
2008
Boucles de la Soule
Ronde du Pays Basque
Sammenlagt + etappeseier, Giro delle Regione
Palazzolo Milanese
2009
1. etappe, Tour of Hainan
2012
4.-plass, nasjonalt mesterskap landevei
2013
Sammenlagt og etappeseier, Tour of Romania
Sammenlagt og etappseier
Mayor Cup
Etappeseier, Five rings of Moscow
Etappeseier, GP of Adygeya
Etappeseier, Tour of Szeklerland
2014
Race Horizon Park 1
Etappeseier, Grand Prix of Sochi

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vitalij Buts – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Vitalij Buts – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Vitalij Buts – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Vitalij Buts – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Strömsborg.
**Strömsborg** er en liten rund øy med tilhørende bygning i Norrström mellom Centralbron og Vasabron i Stockholm. Strömsborg er også navnet på kvartalet der øya ligger. 

Et tidligere navn er *Stenskär*. Her fantes restaurant, badehus samt kjeglebaner, men ingen bro, så de besøkende måtte ros over av en *roddarmadam*, den tidens sjøtaxi. På 1740-tallet ble øya kjøpt av handelsmannen Berge Olofson Ström som bygde seg et hus der. Et kart over Strömsborg fra 1796 viser en grunn og steinfull omgivelse for den delvis kunstige øya.

På Elias Martins maleri (1801) fra den Tessinske terrassen vises til høyre for Helgeandsholmen et hvitt hus i bakgrunnen, som antagelig er på øya.

Elias Martins maleri.
Den nåværende bygningen ble innviet i 1897 og var tegnet av arkitekten Claes Grundström (1844-1925). I 1929-1930 ble huset bygd om, denne gang var Ragnar Östberg ansvarlig. Fra 1934 tilhører øya bydelen Gamla Stan. Restaurantperioden på Strömsborg er over og nå brukes bygningen som kontor av International Institute for Democracy and Electoral Assistance (IDEA). En smal bro, Strömsborgsbron, leder fra Vasabron til øya.

Ved siden av jernbanebroen ved Strömsborg åpnet i 1884 *Stockholms Bad- och Siminrättning*, populært kalt *Strömbadet*, der man åpnet tidlig og stengte sent (*«Öppet från arla till serla»*).

Kilder
------

* Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). *Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar*. Stockholm: Almqvist & Wiksell / Hugo Gebers förlag. s. 34. ISBN 91-20-06252-4. Libris: 7219146.

Eksterne lenker
---------------

* 

* (sv) Stockholmskällan har multimedia som gjelder Strömsborg

| * v
* d
* r
Kvartaler i Gamla stan |
| --- |
| Kvartaler A – M | 
* Achilles
* Acteon
* Æolus
* Aesculapius
* Aglaurus
* Ajax
* Alcmene
* Amphitryon
* Andromeda
* Apollo
* Argus
* Atlas
* Atomena
* Aurora
* Bacchus
* Bootes
* Cadmus
* Callisto
* Cassiopea
* Castor
* Cephalus
* Cepheus
* Cerberus
* Ceres
* Charon
* Cupido
* Cybele
* Cygnus
* Daedalus
* Deucalion
* Diana
* Echo
* Erisichton
* Europa och Europa mindre
* Eurydice
* Galatea
* Ganymedes
* Glaucus
* Gråmunkeholmen
* Helgeandsholmen
* Hippomenes
* Iason
* Icarus
* Iphigenia
* Iris
* Juno
* Latona
* Luna
* Marsyas
* Medea
* Medusa
* Mercurius
* Memnon
* Midas
* Milon
* Morpheus

 | Eldrer gateskilt i Cassiopea-kvartalet |
| Kvartaler N – V | 
* Narcissus
* Nemesis
* Neptunus
* Orpheus
* Palamedes
* Pan
* Pandora
* Parcas
* Pegasus
* Penelope
* Perseus
* Phaeton
* Phoebus
* Pluto
* Pomona större och Pomona mindre
* Pollux
* Prosperia
* Pygmalion
* Pyramus
* Pyreneus
* Python
* Rådstugan
* Strömsborg
* Tre Kronor
* Trivia
* Thisbe
* Tritonia
* Typhon
* Ulysses
* Venus

 |
| Se også | 
* Gamla stan
* Gater og torg i Gamla stan
* Byplanlegging i Gamla stan
* Stockholms bymurer
* Liste over kvartaler i Stockholm
* Stockholms historie

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Internet Assigned Numbers Authority** (IANA) er en organisasjon som fører tilsyn med forvaltningen av
IP-adresser, toppnivådomenenavn og *Internet protocol code points*. I begynnelsen besto IANA av en person, Jon Postel.

IANA delegerer lokal forvaltning av IP-adresser til *Regional Internet Registries (RIRs)*. Hver RIR
forvalter adresser for en del av verden. Samla utgjør disse en del av *Numbers Resource Organization* som er 
et organ som skal representere felles interesser. 

IANA delegerer forvaltningen av IPv4-adresser til de ulike RIRene i større biter (typisk /8 eller mer). Hver
RIR forvalter adresseblokkene etter egne bestemmelser. Typisk fungerer det på den måten at forvaltningen av 
adresser blir delegert videre til ISPer som får tildelt mindre blokker av adresser som /19 og /20.

Det er også et system for delegering og forvaltning av IPv6-adresser, men det er lite konkurranse om 
IPv6 adresseblokker siden tilgjengeligheten på adresser er mye større enn etterspørselen. 

IANA er under kontroll av ICANN, men den endelige kontrollen over DNS rot-sona er det det amerikanske næringsdepartementet som har.[]

Den 1. oktober 2016 utløp avtalen med National Telecommunications and Information Administration og IANAs funksjoner utføres heretter av Public Technical Identifiers.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 3. oktober 2016. Besøkt 3. oktober 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Internet Corporation for Assigned Names and Numbers
* U.S. Department of Commerce

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN
 |
Saltslettene i Bonneville
**Bonneville Salt Flats** er et område på 260 km² med saltsletter, nordvest i den amerikanske delstaten Utah. Dybden av saltet har blitt målt til 1,8 meter i store områder. Saltslettene er et offentlig sted, styrt av det amerikanske Bureau of Land Management. Bonneville er den største av mange saltsletter vest for Great Salt Lake.

Saltslettene er tilgjengelige fra Interstate 80, på den østre grensen til byen West Wendover, Nevada, eller 185 kilometer vest for Salt Lake City.

Saltslettene er mest kjent for bruken av Bonneville Speedway for høyhastighetskjøring, og det har blitt oppnådd hastigheter på over 1 000 km/t på denne banen. Flere filmer har også blitt spilt inn her, inkludert deler av Independence Day, Warlock, SLC Punk, The Brown Bunny og The World's Fastest Indian. Dessuten ble en scene fra den tredje filmen i Pirates of the Carribean-serien spilt inn her i 2006.

Ved regnskyll forsvinner dekkmerker, og det tettpakkede saltlaget blir jevnet ut. Området er ekstremt flatt, og nesten perfekt parallelt til jordens overflate, noe som gjør det mulig å se jordens kurving.

Referanser
----------

1. ↑  *Encyclopædia Britannica - Bonneville Salt Flat.*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GNIS
 |
**Kronetoppørn** (*Stephanoaetus coronatus*) er en stor, kraftig rovfugl, Afrikas nest største etter kampørn (*Polemaetus bellicosus*). Ørnen er fra 80–90 cm lang og har et vingespenn på 180–210 cm og veier fra 3–5 kg. Ørnen finnes i de tropiske regnskogene i Afrika.

Den bor hovedsakelig i tett skog og føden består av aper og andre mellomstore pattedyr som klippegrevlinger og små antiloper (tar byttedyr opptil 34 kg), den tar også fugler og reptiler men 98% av føden er pattedyr.

Kronetoppørnen blir sett på som Afrikas versjon av den søramerikanske harpyørnen (*Harpia Harpyja*).

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kronetoppørn* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Kronetoppørn* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Kronetoppørn* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Kronetoppørn* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kronetoppørn* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Stephanoaetus coronatus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Stephanoaetus coronatus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Stephanoaetus coronatus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
| Artikkelen inngår i serien om
**Skogbruk** |
| --- |
| Tømmerlunne |
| **Produkter** |
| Skog • Tømmer • Sagbruk • Trelast • Treforedling • Papirmasse • Ved |
| **Skog** |
| Barskog • Gran • Furu • Bjørk • Gammelskog • Urskog • Bonitet • Hogstklasse |
| **Skogsdrift** |
| Hogst • Foryngelse • Bærekraftig skogbruk • Tømmerfløting • Skogsmaskin • Motorsag |
| **Skogbruk i Norge** |
| Norges skoger • Norges Skogeierforbund • Norskog • Det norske Skogselskap |

**Bonitet** brukes i skogbruket som et uttrykk for markas evne til å produsere trevirke. I norsk skogbruk brukes H40-systemet for å angi skogens bonitet.

H40-systemet angir trærnes overhøyde på voksestedet ved 40-års brysthøydealder (alder etter at treet har nådd 1,3 meter). Det forutsetter optimalt stell. Fordi trærne frem til brysthøyde er svært lett påvirkelige.

Bonitet 17 indikerer at overhøyden i bestandet vil være 17 meter ved 40 års brysthøydealder. Således vil høy bonitetsverdi angi stor produksjonsevne. Forbokstav G (for eksempel G17) brukes om gran og F om furu.

Referanser
----------

1. ↑  H40-systemet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Eksempel på kroneverktøy. 
Kroneverktøy (engelsk: Punchdown tool, biscuit jacks), også kalt plintetang eller kronetang er et lite verktøy som brukes for å terminere i kontakter av telekommunikasjonstekniker og montører. Når man har terminert bruker man ofte uttrykket plintet.

Bruksområde
-----------

Terminering av tvunnet parkabel i en kategorikontakt. 
Vanligst bruker man Tvunnet parkabler, men man kan også terminere andre kontakter/kabler med verktøyet. 

Verktøyet har som oftest en saks på ene siden av tangen, som gjør at man klipper av kablene på den ene siden når man terminerer. Dermed er det viktig at man retter saksen i riktig retning, ellers vil man eventuelt ødelegge kabelen, og må dermed flytte på kontakten for å få nok lengde. 
  

Verktøyet kan også brukes som et feilsøkingsinstrument. Verktøyet kommer ofte med kroker man kan dra ledere med, som dermed er nyttig hvis man f.eks har plintet feil, eller dersom man skal feilsøke i en skjøteboks, og dermed har mange kabler å forholde seg til.
**Stanley Eugene Fish** (født 19. april 1938 i Providence, Rhode Island) er en amerikansk litteraturteoretiker og jurist.

Han blir ofte forbundet med postmodernismen. Han arbeider som professor i juss ved Florida International University i Miami, og er professor emeritus ved College of Liberal Arts and Sciences ved University of Illinois i Chicago. I tillegg er han forfatter av ti bøker. Professor Fish har også vært gjesteforeleser ved University of California, Berkeley, Johns Hopkins University, Columbia University, og ved Duke University.

Fish ble utdannet ved University of Pennsylvania, og han ble tildelt sin doktorgrad fra Yale University i 1962. Han underviste i engelsk ved University of California, Berkeley og ved Johns Hopkins University før han ble professor i Arts and Sciences i engelsk og professor i juss ved Duke University mellom 1986 og 1998.

Fra 1999 til 2004 var han ansatt som dekan ved College of Liberal Arts and Sciences ved University of Illinois i Chicago. Han holdt også flere foredrag ved Institutt for statsvitenskap og juss, og han var formann i komiteen for religionsvitenskap.

Fish er gift med forskeren Jane Tompkins. Han er også en fjern slektning av forfatteren Theodore Sturgeon.

Referanser
----------

1. ↑   Babelio, Babelio forfatter-ID 192347[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Social Networks and Archival Context, oppført som Stanley Fish, SNAC Ark-ID w6rw2w04, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Guggenheim Fellows database, Guggenheim fellows ID stanley-e-fish[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU
 |
Ordensstjerne og ordenstegn for 2. klasse av Kroneordenen 
**Kroneordenen** (tysk: *Der Preußische Königliche Kronenorden*) er en prøyssisk orden innstiftet 18. oktober 1861 av kong Vilhelm I i forbindelse med hans kroning i Königsberg. Ordenen ble tildelt for sivile og militære fortjenester. Kroneordenen var i rang likestilt med Den røde ørns orden. Ordenen ble tildelt så lenge keiserriket Tyskland besto og falt bort i 1918.

Inndeling
---------

Kroneordenen var inndelt i fire klasser:

* 1. klasse
* 2. klasse
* 3. klasse
* 4. klasse

Insignier
---------

Ordenstegn for 3. klasse av Kroneordenen. Korslagte sverd og bånd i svart og hvitt indikerer tildeling for militære fortjenester
Ordenstegnet for Kroneordenen besto av et hvitemaljert kors med utbøyde armer. Korset hadde doble gullkanter. Midtmedaljongen var av gull og viste Preussens kongekrone omgitt av en blåemaljert bord med innskriften «GOTT MIT UNS». Baksiden bar innstifterens kongelige monogram preget i gull omgitt av innstiftelsesdatoen «Den 18 Oktober 1861» på en blåemaljert bord. Ordensstjernen for 1. klasse hadde åtte strålegrupper, mens stjernen for 2. klasse var firkantet. Begge bar midtmedaljongens motiv i sentrum. Ordensbåndet var blått for sivile fortjenester, svart med hvite striper for militære fortjenester.

Ordenstegnene kunne, i likhet med det som gjaldt for Den røde ørns orden, være utstyrt med tilleggstegn som sverd, ekeløv, jubileumstall og kors av forskjellig slag.

Tildeling
---------

Kroneordenen ble tildelt sivile så vel som militære og ble også tildelt utlendinger.

Norske innehavere
-----------------

Blant norske innehavere av Kroneordenen er Jørgen Løvland, Otto Sverdrup, Thomas Thomassen Heftye, Thorvald Beyer og Karl Fredrich Griffin Dawes.

Litteratur
----------

* Maximilian Gritzner: *Handbuch der Ritter- und Verdienstorden aller Kulturstaaten der Welt*, Leipzig: Verlagsbuchhandlung von J. J. Weber, 1883, s. 374–377

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Internet Broadway Database** (**IBDB**) er en Internett-basert database over Broadway-produksjoner og de som har medvirket. Den vedlikeholdes av forskningsavdelingen hos The Broadway League, en handelsorganisasjon for den nordamerikanske teaterscenen.

IBDB er det offisielle arkivet til Broadway. Den gir oversikt over produksjoner i New York-teatrene fra 1700-tallet og frem til i dag, og inneholder detaljer som personer involvert, kuriosa og produksjonsstatistikker.

Forskningsavdelingen hos The Broadway League begynte i 1996 å organisere og utvide all data som de hadde, for å lage en internettside som kunne tjene som et omfattende oppslagsverk om Broadway for sine medlemmer, pressen, profesjonelle teaterfolk og teaterentusiaster. Siden ble lansert 20. november 2000.

Se også
-------

* Lortelarkivene
* Internet Movie Database

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Internet Broadway Database – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The Broadway League
**Ångardsvatnet** er en innsjø i Storlidalen, en del av Lønset kirkesogn i Oppdal i Trøndelag.

Beskrivelse
-----------

### Geografi

Vannet er det største av Lønsets innsjøer og ligger i selve Trollheimen, ca. 35 km (østenden) vest for Oppdal sentrum og er omgitt av fjellene Gråfjellet, Kråkvasstind og Lorthøa i sør og Bårdsgardskammen og Okla i nord. Innsjøen ble regulert i forbindelse med utbyggingen av Driva kraftverk som ble åpnet i 1973. Ångardsvatnet er forbundet med Dalsvatnet gjennom Haugelva (1,7 km lang). Reguleringen av innsjøen medførte at elva Vinndøla, som renner ut i østenden av Dalsvatnet og løper sammen med Driva rett ned for tettstedet Lønset, har svært liten vassføring i deler av året. 

### Bruksmuligheter

Innsjøen byr på gode bademuligheter og andre aktiviteter (fiske og båtturer) om sommeren. Lønset grunneierlag disponerer fiskerettighetene og selger fiskekort for sportsfiske. Vinterstid kan det tilby på aktiviteter i preparerte skiløyper samt gode muligheter for isfiske. Årlig arrangeres isfiskekonkurranse ved påsketider.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «NVE Atlas». *Vannkraft – Utbygd vannkraft – Magasin.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 24. juni 2015
2. 1 2 3  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase – Dybdekart.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 24. juni 2015
3. ↑  «Ångardsvatnet». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 5. september 2018.
4. ↑  «Isfiskekonkurranse». [*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Dagfinn Worren** (født 28. desember 1944 i Herøy på Sunnmøre) var hovedredaktør for Norsk Ordbok fra 2005 til 2015. 

Han er cand.philol. med nordisk hovedfag fra Universitetet i Oslo i 1974. Worren har også botanikk, zoologi og kjemi i fagkretsen og begynte som universitetslektor i nordiske språk ved UiO i 1974. Våren 1975 ble han redaktør for Nynorskordboka og jobbet på Norsk leksikografisk institutt (NLI), men så var han på Høgskolen i Volda et år før han igjen kom tilbake til NLI. I 1980 ble han amaunensis, i 1991 førsteamanuensis og i 2004 ble han professor. Fra 1996 til 2012 var han redaktør for *Ivar Aasen-almanakken*, en almanakk med sitat av Ivar Aasen for hver dag i året. Fra 2013 er almanakk-boka avløst av appen Dagens Aasen-ord for smart-telefon.

Bibliografi
-----------

* (no) Publikasjoner av Dagfinn Worren i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Dagfinn Worren i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

Kilder
------

* Biografi i Helene Urdland Karlsen, Lars S. Vikør og Åse Wetås : *Livet er æve og evig er ordet*. Norsk Ordbok 1930 – 2016. Samlaget, 2016 ISBN 978-82-521-9008-3

  



|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** CRIStin
 |
**Ånstadblåheia Alpinsenter** ligger på sørsida av Ånstadblåheia (503 moh.) ved Sortland i Nordland. Anlegget er eid og drives av Sortland Alpinklubb. Det har én heis og til sammen tre løyper med total bakkelengde 1400 meter. Hovedtraséen er 1080 meter lang, med et fall på drøyt 300 meter og maksimal helling ca. 30 grader.

Selve bakken ble bygd våren og sommeren 1978, og heisen (950 meter) ble satt opp og tatt i bruk vinteren 1979. Snøkanoner ble installert i 2007. Før alpinanlegget i Ånstadblåheia ble bygd, brukte alpinklubben et lite skitrekk i Rundheia ved Sortland, som var satt opp i siste halvdel av 1960-tallet.

Sortland Alpinklubb arrangerte nordnorsk mesterskap for jenter og gutter i Ånstadblåheia i 1980, og NM i utfor for yngre junior i 1981. I februar 2013 arrangerte klubben igjen nordnorsk mesterskap i alpint (slalåm, storslalåm og super-G) i Ånstadblåheia.

Referanser
----------

1. ↑  Bladet Vesterålen: Kanonsnø over jul[*død lenke*] (11. desember 2007, besøkt 1. mars 2013)

Kilder
------

* Sortland kommune: Lysløyper og alpinanlegg[*død lenke*] (besøkt 1. mars 2013)
* Velkommen i Ånstadblåheia (folder, ca. 1980)
* Velkommen til Ånstadblåheia skisenter (brosjyre, 2013)
**Stanley Anthony Stanczyk** (født 10. mai 1925, død 24. juni 1997) var en amerikansk vektløfter som deltok i de olympiske leker 1948 i London og 1952 i Helsingfors.

Stanczyk ble olympisk mester i vektløfting under Sommer-OL 1948 i London. Han vant den nest tyngste vektklassen, lett tungvekt opp til 82,5 kg. Det var totalt seks vektklasser, en mer enn under de fire foregående olympiske vektløftingskonkurransene. Vektløftkonkurransen besto av tre ulike løft, press, rykk og støt. Stanczyk løftet sammenlagt 417,5 kilo, 37,5 kilo mer enn sølvvinneren og landsmannen Harold Sakata.

Han vant en gullmedalje vektløfting i lett tungvekt under de første Panamerikanske leker 1951 i Buenos Aires i Argentina

OL-medaljer
-----------

* Gull 1948 Storbritannias flagg London - **Gull** i vektløfting, lett tungvekt USAs flagg USA
* Sølv 1952 Finlands flagg Helsingfors - Sølv i vektløfting, lett tungvekt USAs flagg USA

Referanser
----------

1. ↑   www.findagrave.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Stanley Stanczyk – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Stanley Stanczyk – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Daglig bevegelse** er et astronomisk begrep som refererer til den tilsynelatende, daglige bevegelsen til stjernene rundt jorden, eller mer presist rundt de to himmelpolene. Den kommer av jordens rotasjon rundt sin akse, så hver stjerne synes å bevege seg i en sirkel. Tiden for en fullstending rotasjon er 23 timer 56 minutter 4,09 sekunder (1 siderisk døgn).

Bevegelsens retning på den nordlige halvkule:

* man ser mot nord, under Nordstjernen: venstre–høyre, vest–øst
* man ser mot nord, over Nordstjernen: høyre–venstre, øst–vest
* man ser mot sør: venstre–høyre, øst–vest

Dermed beveger nordlige, sirkumpolare stjerner seg mot urviseren rundt Nordstjernen.

På nordpolen kan man ikke bruke ordene nord, øst og vest; bevegelsen er ganske enkelt venstre–høyre, eller hvis man ser rett oppover, mot urviseren rundt senit.

For den sørlige halvkule, bytt ut nord med sør, venstre med høyre, og bytt ut Nordstjernen med den sørlige himmelpol. De sirkumpolare stjernene beveger seg med urviseren rundt denne polen. Øst og vest skal ikke byttes om.

Ved ekvator er begge himmelpolene i horisonten, og bevegelsen er mot urviseren (dvs. mot venstre) rundt Nordstjernen og med urviseren (dvs. mot høyre) rundt den sørlige himmelpol. All bevegelse er fra øst mot vest, unntatt de to punktene som står i ro.

Den daglige banen til et objekt på himmelkulen, medregnet den mulige delen under horisonten, har en lengde som er proporsjonal med cosinus til deklinasjonen. Dermed er hastigheten til den daglige bevegelsen til et himmelobjekt denne cosinusverdien ganger 15°/time = 15'/min = 15"/s, dvs. (sammenlign med vinkeldiameter):

* opp til en sol- eller månediameter hvert andre minutt
* ca. fire sekunder for den største planeten
* 2000 ganger diameteren til de største stjernene per sekund

Daglig bevegelse kan ses på fotografier der det har vært benyttet tidseksponering. Sirkumpolare stjerner som er i nærheten av himmelpolen beveger seg bare sakte. Det motsatte, å "følge" den daglige bevegelsen med et kamera, for å eliminere den på et fotografi, kan best gjøres med en ekvatorialmontering, som bare krever at rektascensjonen justeres; et teleskop kan ha en motor for å gjøre det automatisk (sidereal drive).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Ulysses Stanley «Stan» Wagner** (født 2. mars 1908, død 11. oktober 2002) var en canadisk ishockeyspiller som deltok under vinter-OL 1932 i Lake Placid.

Wagner ble olympisk- og verdensmester i ishockey under vinter-OL 1932 i Lake Placid. Han spilte på *Winnipeg Hockey Club* som representerte Canada under OL-turneringen. Det canadiske laget vant ishockeyturneringen som besto av fire lag og alle lagene møttes to ganger. Det var to meget jevne kamper mellom USA og Canada, den første vant Canada med 2-1 etter forlengning og den andre sluttet uavgjort 2-2. Canada vant sitt fjerde strake olympiske gull i ishockey foran USA sølv og Tyskland bronse. Den fjerde olympiske turneringen i ishockey var også det sjette verdensmesterskapet i ishockey. Spillerne på Canadas OL-lag var Wagner, William Cockburn, Clifford Crowley, Albert Duncanson, George Garbutt, Roy Hinkel, Victor Lindquist, Norman Malloy, Walter Monson, Kenneth Moore, Romeo Rivers, Harold Simpson, Hugh Sutherland og Aliston Wise. Wagner var målvakt og spilte en kamp.

OL-medaljer
-----------

* Gull 1932 USAs flagg Lake Placid - **Gull** i ishockey Canadas flagg Canada

VM-medaljer
-----------

* Gull 1932 USAs flagg Lake Placid - **Gull** i ishockey Canadas flagg Canada

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Stanley Wagner – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Stanley Wagner – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Stanley Wagner – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Stanley Wagner – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Stanley Wagner – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Dagger Complex, 180°-panorama
**Dagger Complex** er en amerikansk militærbase i Darmstadt i Hessen i Tyskland, nær Griesheim. Det ligger sør for August-Euler-Airfield.

Komplekset kalles også **European Cryptologic Center** og driftes av United States Army Intelligence and Security Command (INSCOM) på vegne av det amerikanske National Security Agency (NSA). Her huses NSAs **European Cryptologic Center** (**ECC**), som er NSAs hovedsenter for SIGINTinnhenting, analyse og formidling i Tyskland, bblant annet Echelon-relevant signaletterretning.

Historie
--------

I 1999 ble om lag 50 INSCOM-enheter flyttet fra Bad Aibling Station til Darmstadt. Dertil kom for en tid 66th Military Intelligence Brigade (til sommeren 2004).

Se også
-------

* Colorado Cryptologic Center
* Georgia Cryptologic Center
* Hawaii Cryptologic Center
* Texas Cryptologic Center

Referanser
----------

1. ↑  Christian Fuchs. «Frankfurt: An American Military-Intel Metropolis». *Süddeutsche Zeitung*. Besøkt 21. desember 2013.
2. ↑  Waid, Matthew (22. juli 2013). «The European Cryptologic Center at Darmstadt, Germany». Besøkt 15. juli 2015.
3. ↑  Charlie Coon (7. oktober 2003). «66th MIG assets to begin moving to Darmstadt». The Stars and Stripes. Besøkt 14. juli 2013.
**Strikkefastheten** er antallet masker og rader som blir 10 cm høyt og 10 cm bredt når man strikker. Strikkefasthet er et mål som gjør det enklere å få riktig størrelse på resultatet hvis man følger en strikkeoppskrift eller lager strikkemønstre selv. Når man skal begynne på et nytt strikkearbeid bør strikkefastheten først sjekkes ved å lage en prøvelapp med de pinner og garn som angis i strikkeoppskriften. De fleste oppskrifter oppgir ønsket strikkefasthet for å få riktig størrelse på et strikkeplagg.

Et garns strikkefasthet er som regel oppgitt på garnbanderolen sammen med anbefalt pinnenummer. Anbefalt fordi strikkefastheten varierer fra person til person. Hvis det for eksempel står 26 masker x 30 rader på pinne nummer 3 måler 26 masker i bredden 10 cm og 30 rader i høyden 10 cm på resultatet. Passer ikke prøvelappen med den oppgitte strikkefastheten må man forsøke med et halvt eller helt nummer tykkere eller tynnere pinner. En annen mulighet er å bytte garn for å få riktig strikkefasthet. Hvis en strikkeoppskrift krever 3-trådet garn er strikkefastheten viktig dersom en ønsker å bytte garntype, da det ikke er selvsagt at alle 3-trådete garn har identisk tykkelse.

Referanser
----------

1. ↑  Kolstad og Takle 1990: side 8.
2. ↑  Garnbanderolen er som regel et magebånd eller en merkelapp som fabrikanten har festet til garnet. På denne gis i regelen informasjon for eksempel om produsent, garntype, fargenummer og -parti, strikkefasthet og etterbehandling av garnet.
3. ↑  Clausen og Franke 1956: side 4.

Litteratur
----------

* *Cappelens store håndarbeidsbok*, side 24. Cappelen, 1995. ISBN 82 02 14844 8. Digital utgave tilgjengelig for norske IP-adresser i Bokhylla hos Nasjonalbiblioteket.
* Clausen, Kirsten og Franke, Ingeborg: *Strikket dukketøy: 160 lette strikkeopskrifter til dukketøy i 20 forskjellige modeller*, Steensballe, 1956, side 4. Digital utgave tilgjengelig for norske IP-adresser i Bokhylla hos Nasjonalbiblioteket.
* Kolstad, Lise og Takle, Tone: *Norsk strikkebok*, Cappelen, 1990, side 8. ISBN 8202123585. digital utgave tilgjengelig for norske IP-adresser i Bokhylla hos Nasjonalbiblioteket.

Eksterne lenker
---------------

* Hvorfor er hekle- og strikkefastheten din så viktig?
**Lov om svangerskapsavbrott i visse høve** (i samtiden bare omtalt som **abortloven**) var Norges første abortlov. Den ble vedtatt 11. november 1960, og trådte i kraft 1. februar 1964.

Loven gav kvinner mulighet for abort under visse vilkår:

> Kvinne som er med barn kan få løyve til å ta fosteret bort: 
> 
> 
> * Når det er naudsynleg til berging mot alvorleg fare for livet eller helsa til kvinna. […]
> 
> 
> * Når det er alvorleg fare for at:
> 
> 
> 1. arvelyte hos nokon av foreldre, eller
> 2. sjukdom hos kvinna medan ho går med barnet, eller
> 3. skade på fosteret i mors liv kan føre med seg at barnet kjem til å få ein alvorleg sjukdom eller eit stort lekamleg eller sjelelig lyte.
> 
> 
> * Når det er grunn til å tro at kvinna vart med barn avdi ho vart krenkt, […]
> 
> 
> 

For at en kvinne skulle få godkjent abort måtte søknaden hennes godkjennes av en abortnemnd der det satt to leger. Den nye loven førte til en økning av de synlige aborttallene, siden langt flere aborter nå ble tatt på sykehus. I årene fra 1965 til 1971 steg andelen innvilgede abortsøknader fra 72 til 94%, men det var likevel store regionale variasjoner, og lovens spillerom for skjønnsmessige vurderinger gjorde at det var stor forskjell i nemndenes praksis.

Abortloven av 1960 ble erstattet av Lov om svangerskapsavbrudd av 1975, som trådte i kraft 1. januar 1976.

Referanser
----------

1. 1 2  «Fortiet. Aborthistorien : 1960 - 1975». kvinnemuseet.no. Besøkt 15. april 2017.
2. ↑  Schrumpf, Ellen (1984). *Abortsakens historie*. [Oslo]: Tiden. s. 43-45. ISBN 8210025287.
**Strinda** er en tidligere kommune i Sør-Trøndelag. Malvik kommune ble skilt ut fra Strinda i 1891, de resterende deler ble innlemmet i Trondheim kommune i 1964. Strinda hadde på den tiden rundt 44 500 innbyggere.

Strinda omfattet før innlemmelsen områdene fra grensen til Byneset ved Flakk østover til Ranheim ved grensa til Malvik. I sør grenset den mot Leinstrand ved Granåsen og hele Jonsvatnet lå i Strinda. Trondheim kommune utgjorde bare selve byhalvøya. Ved flere utvidelser ble store områder lagt til Trondheim, noe som førte til at grensen gikk på kryss og tvers gjennom boligområdene. Strinda liknet på mange måter Aker kommune rundt Oslo, som også var et stort herred som omsluttet en by.

Se også
-------

* Liste over ordførere i Strinda (1837–1963)
* Strinda historielag
* Strinda videregående skole

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten Aften - Sluttstrek for Strindas 125-årige historie (13.12.1963, s.4)

Eksterne lenker
---------------

* Strinda historielag
* WikiStrinda er Strinda historielags leksikon over historiske personer, begivenheter og bilder i Strinda kommune.
* «DigitaltMuseum: Søk: 'Strinda'».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Wikistrinda **·** VIAF
 |
***Charya-sangene*** eller **Charyapada** (bengali চর্যাপদ, assamesisk: চৰ্যাপদ) eller **Caryagiti** er en samling av vajrayanabuddhistiske tekster fra ca 800-1200-tallet, skrevet i den tantriske tradisjonen i det østlige India. Tekstene omfatter 46 sanger og noen sangfragmenter, og manuskriptet ble funnet i det kongelige biblioteket i Kathmandu i 1907 og publisert i 1916.

Manuskriptet til Charyapada er den eldste kjente teksten på gammelbengali
Sangene har både folkelige, erotiske og esoteriske trekk. De presenterer seg selv som «sanger om visdom og kunnskap om kroppen». De er ment å skulle framføres i en rituell sammenheng, sammen med dans. 

*Festen skulle kulminere med en fremføring av tantrisk dans og musikk som var hemmelig for andre enn de innvidde. Deltagerne kunne fremføre improviserte 'sanger om erkjennelse' (caryagiti) for å gi uttrykk for sin nye innsikt.*
Tekstene er skrevet på assamesisk, oriya og bengali, og har utspring i Assam, Bengal, Orissa and Bihar. 

Et utvalg av tekstene er utgitt på norsk i antologien *Bengalske sanger*, 2005.

Referanser
----------

1. 1 2  Kilde er Wera Sæthers innledning til *Bengalske sanger*, 2005
2. ↑  Oversatt fra: Shaw, Miranda (1995). *Passionate Enlightenment::Women in Tantric Buddhism*. Princeton University Press. s. 81. ISBN 0-691-01090-0.
***Strilesoga*** er et historieverk eller et bokverk i til sammen fem bind, utgitt i tidsrommet 1996 til 2001. Målsettingen til *Strilesoga* er å fortelle strilenes historie.

Førsteamanuensis John Ragnar Myking, fylkesarkivar i Hordaland fylke Egil Nysæter og professor Ingvild Øye var med i redaksjonen for *Strilesoga*. Egil Ertesvaag var med i redaksjonen fram til 1995.

1. *Frå steinalder til vikingtid* (1996), forfatter Svein Indrelid, bilderedaktør Ronny B. Skaar. ISBN 82-514-0480-0
2. *Frå vikingtid til 1650* (1997), forfatter Jarle Sulebust, bilderedaktør Ronny B. Skaar og Elin K. Stoveland. ISBN 82-514-0520-3
3. *Frå 1650 til 1800* (1998), forfatter Atle Døssland, bilderedaktør Tine Eikehaug. ISBN 82-514-0544-0
4. *Frå 1800 til 1914* (1999), forfatter Karl Egil Johansen og Atle Døssland, bilderedaktør Tine Eikehaug. ISBN 82-514-0554-8
5. *Frå 1914 til i dag* (2001), forfatter Egil Ertresvaag, bilderedaktør Anne Aune. ISBN 82-514-0600-5

Historien om *Strilesoga*
-------------------------

Nord- og Midhordland sogelag gjorde i 1985 framlegg om et samlet historieverk for området. På Strilelandet var det en nyvekt interesse for egen historie og kultur. Sogelaget satt ned en nemnd som i 1987 la fram en plan for verket som grunnlag for søknader om tilskudd. Stiftinga Regionsoga for Nord- og Midhordland ble etablert i 1991 etter at det økonomiske grunnlaget var noenlunde sikret. I 1992 kunne de første forfatterne ta til med arbeidet.
**Strinda Ungdomskorps** (SUK) er et amatørkorps fra Østbyen i Trondheim som ble grunnlagt i 1924. Korpset har sine øvingslokaler ved Rosenborg skole og dirigent er Magne Østlie Hjelmervik.

Historie
--------

Korpsets historie starter i 1924, ved stiftelsen av korpsene Arbeiderbarnas Musikkorps (barnekorps) og Musikkforeningen Nidarholm (amatørkorps). Arbeiderbarnas Musikkorps ble etterhvert til Trondhjems Janitsjar. De to korpsene ble slått sammen i 1962. I 1966 ble Musikkforeningen Nidarholm reetablert, mens det opprinnelige korpset «Musikkforeningen Nidarholm og Trondhjems Janitsjar» fortsatte under navnet Strinda Ungdomskorps. Korpset er i dag et amatørkorps med medlemmer fra 16 til over 70 år.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Strinda Ungdomskorps på Facebook Rediger på Wikidata

* Strinda Ungdomskorps på Instagram Rediger på Wikidata
* (en) Strinda Ungdomskorps på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Strinda Ungdomskorps på Spotify Rediger på Wikidata
* Musikkforeningen Nidarholm

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene **·** Discogs
 |