**Geunchogo av Baekje** (født ?, død 375) var 13. konge i det koreanske kongedømmet Baekje. Under Geunchogo var Baekje på høyden av sin makt og innflytelse.

Bakgrunn
--------

Geunchogo var andre sønn av den 11. kong Biryu og ble konge da hans forgjenger Gye døde. Hans regjeringstid sees på som en permanent overgang fra en grein av kongefamilien til en annen grein, fra etterkommerne etter Chogo (femte konge) til etterkommerne av den åttende kong Goi, og gjorde slutt på vekslingen mellom de to kongelinjene.

Kongemakta
----------

Geunchogo startet raskt med å konsolidere og styrke kongemakta. Han reduserte makta til aristokratiet og etablerte et system med lokale myndigheter med regionale ledere utnevnt av hoffet. Han giftet seg med en kvinne fra Jin-klanen, et eksempel som hans etterfølgere skulle gjenta og flyttet hovedstaden til Hansan, sørøst for dagens Seoul.

Ekspansjon
----------

Baekje på sitt største i år 375.
Geunchogo sørget for at Baekje nådde sitt territorielle klimaks, og sin maksimale innflytelse. Han annekterte de gjenværende stammene i Mahanføderasjonen i 369, og fikk dermed kontroll over hele regionen som i dag er kjent som Jeolla. Senere erobret han også Gayastatene vest for Nakdongelva.

I 369 ble Baekje invadert av nabostaten Goguryeo fra nord, men gjennomførte et motangrep i det som er kjent som slaget om Chiyang. I 371 erobret den 30 000 mann store Baekjehæren under ledelse av kronprins Geungusu Pyongyangfestningen og drepte Gogugwon av Goguryeo.

Mot slutten av erobringene kontrollerte Baekje det meste av Koreahalvøya, inkludert Gyeonggi, Chungcheong og Jeolla samt deler av Gangwon og Hwanghaeprovinsene.

Utenlandske relasjoner
----------------------

I 366 allierte Geunchogo seg med Silla. Han importerte kinesisk kultur og kunnskap fra Jin-dynastiet. Både koreanske og kinesiske kilder forteller at den første diplomatiske kontakten mellom Baekje og Kina fant sted i 372, etter at Geunchogo hadde sendt en delegasjon til Jins hoff. Samme år sendte Jin en delegasjon som gav kongen tittelen «Generalen som stabiliserte Østen og generaladministratoren av Lelang» (진동장군 영낙랑태수, 鎭東將軍領樂浪太守).

Under Geunchogo startet og ledet Baekje handel med Kina, på Koreahalvøya og med Japan, kjent som trekanthandel. Tradisjonelt var det kinesiske keisere som dominerte handelen, men etter at Kina mistet kontrollen over Lelang, kom nordre Kina under kontroll av fremmede som Xiongnu, Xianbei og Qiang, alle uerfarne med handel til sjøs. Baekje etablerte kommanderier i Liaoxi i Kina og utvidet til Kyūshū i Japan, og ble etter hvert det sentrale handelssenteret i Øst-Asia.

Baekje selv eksporterte sin kultur til sine alliansepartnere. Bevis på vennskapelige forbindelser mellom Baekje og Japan er det sjubladete sverd som Geunchogo gav til Yamatomonarken. Geunchogo sendte Wang In og Ajikgi til Japan for å spre kunnskap om Baekjekulturen, konfucianismen, og kinesiske tegn.

Kultur
------

Geunchogo oppfordret til kultur. Etter hvert som Baekje okkuperte Daebang ble mange kinesiske lærde invitert til kongehoffet. Fra disse fikk Baekje innsikt i kinesisk kultur, i tillegg til kulturimporten fra Jin-dynastiet.

Under Geunchogo ble «Baekjes historie», *Seogi* (서기, 書記) skrevet av Go Heung (고흥, 高興). Formålet med den var ikke bare å bevare hstorien, men også å rettferdiggjøre kongen og kongefamiliens regjeringstid og å vise kongedømmets makt. Boka har ikke overlevd.

Referanser
----------

1. ↑  Il-yeon: *Samguk Yusa: Legends and History of the Three Kingdoms of Ancient Korea*, oversatt av Tae-Hung Ha og Grafton K. Mintz. Book Two, s. 120. Silk Pagoda (2006). ISBN 1-59654-348-5
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Three-Kingdom Era: Koreans bring culture to Japan The Korea Times 25. november 2011

| * v
* d
* r
Koreas monarkerBaekje |
| --- |
| 
* 1 Onjo 18 f.Kr.–29
* 2 Daru 29–77
* 3 Giru 77–128
* 4 Gaeru 128–166
* 5 Chogo 166–214
* 6 Gusu 214–234
* 7 Saban 234
* 8 Goi 234–286
* 9 Chaekgye 286–298
* 10 Bunseo 298–304
* 11 Biryu 304–344
* 12 Gye 344–346
* 13 Geunchogo 346–375
* 14 Geungusu 375–384
* 15 Chimnyu 384–385
* 16 Jinsa 385–392
* 17 Asin 392–405
* 18 Jeonji 405–420
* 19 Guisin 420–427
* 20 Biyu 427–455
* 21 Gaero 455–475
* 22 Munju 475–477
* 23 Samgeun 477–479
* 24 Dongseong 479–501
* 25 Muryeong 501–523
* 26 Seong 523–554
* 27 Wideok 554–598
* 28 Hye 598–599
* 29 Beop 599–600
* 30 Mu 600–641
* 31 Uija 641–660

 |

Portal: Korea

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |