Kråkefot kan bære sporeaks langt utvoer høsten. 
**Stri kråkefot** (latin: *Lycopodium annotinum*) er en plante i kråkefotslekten av kråkefotfamilien. På latin heter den *Lycopodium annotinum* ssp. *annotinum*. Heksemel er sporene til planten. Arten har en underart – **fjellkråkefot**.

Strikråkefot har lange utløpere og er mer forgreinet enn lusegress, og hver grein kan være delt flere ganger.  Foto: Bjoertvedt 
Nærbilde viser tre kjennetegn: Sporeaks, utstående eller svakt nedbøyde blad, og svakt sagtaggede blader.  Foto: Bjoertvedt 
Et viktig kjennetegn er flere ganger delte greiner, utløpere, svakt sagtannede blader, og at alle bladene peker svakt nedover. Lusegress mangler lange utløpere, har noen opprette blader, og de er ikke sagtannet.  Foto: Bjoertvedt 
Stri kråkefot blir 5-25 cm høy, og blomstrer på ulike tidspunkt fra juni til september. Den liker mager jordgrunn, gjerne litt skyggefullt, i furuskog, sumpskog, skråninger, raviner, ved tilgrodde elve- og bekkefar, samt i gamle torvtak, plantefelt og drenert myr. Stri kråkefot danner ofte store bestander, tuene er tette og mer tallrike enn hos lusegrass. 

De mørkegrønne greinene er 10-15 cm lange og har antydninger til årsskudd. Bladene er 4-10 mm lange, nedbøyde og kjennes strie som en stiv bust når man tar på planten. Bladene mangler tydelig hårspiss, de er svakt sagtannede. og nesten ingen av dem peker rett ut eller oppover. Disse trekkene skiller den fra lusegress. Dessuten har stri kråkefot lange utløpere på ofte mer enn 50 cm, noe lusegress mangler. Stri kråkefot har også langt mer utpreget og tydelig gult sporeaks i toppen. 

Hovedforskjellen fra myk kråkefot er at denne har lange skaft mellom årsskuddet og sporeakset, mens stri kråkefot ikke har noe skaft imellom årsskuddet og sporeakset.

Underarter
----------

Stri kråkefot opptrer i Norge i to varianter: *Vanlig stri kråkefot (Lycopodium annotinum* ssp *annotinum)*, og dessuten *Fjellkråkefot ((Lycopodium annotinum* ssp *alpestre)*.

**Vanlig stri kråkefot** er 8-25 cm høy og blomstrer i juni-september, på ulike tidspunkt avhengig av funnsted og ytre miljø. Bladene er alle nedoverbøyde unntatt de aller øverste bladene, og det er antydninger til skille etter årsskudd. Bladene er inntil 10 mm lange. Planten trives i skygge eller på skrinn eller hunusfattig jord, ofte i drenert myr, plantefelt, torvtak, barskog, sumpskog, rainer, skråninger og under buskas.

**Fjellkråkefot** er en litt lavere underart av strikråkefot, og den identifiseres ved at den har opprette blader som står tettere og peker rett opp, men ellers likner strikråkefot i det meste. Høyden er 5-15 cm, og bladene er maksimalt 6 mm lange. Den foretrekker humusrik jord, og er mer kravstor til næring og sollys enn vanlig stri kråkefot.

Utbredelse
----------

Stri kråkefot vokser i lavlandet og godt over tregrensen over absolutt hele Norden, inkludert Færøyene og det nordvestlige Island. I Folldal går fjellkråkefot opp til 1.600 moh.

Referanser
----------

1. ↑  Lennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red), *Gyldendals store nordiske Flora*, 2003 (Oslo 2007), side 34.
2. ↑  Johannes Lid: *Norsk Flora*, Det norske Samlaget, Oslo 1952, og Johannes Lid: *Norsk Flora*, Det norske Samlaget, Oslo 2005 side 106.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Stri kråkefot* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Stri kråkefot* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Stri kråkefot* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Stri kråkefot* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Stri kråkefot* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Stri kråkefot* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Stri kråkefot* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lycopodium annotinum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lycopodium annotinum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |