recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Suleimania** ( kurdisk: *سلێمانی, Silêmanî*, arabisk: السليمانية as-sulaymnyä) er en by som ligger på 35,55°N, 45,45°Ø i Kurdistan-regionen i Nord-Irak. Byen er hovedstad i provinsen Suleimania i den kurdiske autonome regionen. Byen domineres av kurdere, men det finnes assyrere også.

Suleimania ble grunnlagt i 1784 av Ibrahim Pasha Baban, som ga byen navn etter sin far, Sulaiman Pasha. Ved grunnleggelsen var byen hovedstad i et kurdisk fyrstedømme under osmansk overhøyhet. Den er i dag en moderne storby med nærmere to millioner innbyggere.

Suleimania er et viktig kulturelt senter for kurdere i Irak og Iran som snakker sorani, den sørlige varianten av kurdisk. Sorani har her blitt utviklet som skriftspråk fra tidlig på 1800-tallet.

Mange kurdiske forfattere og kunstnere har holdt til i byen. Bahá'u'lláh, grunnleggeren av det religiøse Bahai-samfunnet, bodde her i årene 1854 -56. 

Studenter ved Universitetet i Suleimania november 2005
Suleimania har flere TV- og radiostasjoner og mange aviser. Det første kurdiske universitetet ble grunnlagt i Suleimania i 1970.

Suleimania er et viktig økonomisk senter i irakisk Kurdistan, med sterke økonomiske bånd til det nærliggende iranske Kurdistan.

I 1991 foregikk det harde kamper i Suleimania mellom kurdiske peshmergaer og irakisk sikkerhetspoliti, som endte med at hele den irakiske garnisonen ble drept. Sikkerhetsstyrkenes hovedkvarter som hadde vært brukt til omfattende tortur, er i dag gjort om dels til museum og dels til park med restauranter og andre fritidstilbud.

Byen har siden vært under kurdisk administrasjon. I perioden fra 1995 til 2006, da Sør-Kurdistan var delt i to parallelle administrative enheter, var Suleimania hovedstad for PUKs administrasjon.

Suleimania er i dag sentrum for en hektisk økonomisk aktivitet, med stor anleggsvirksomhet. Det er også en blomstrende turistindustri, som tiltrekker seg gjester såvel fra andre deler av Irak og Midtøsten, som følge av byens vakre natur og den politiske stabiliteten som preger Sør-Kurdistan.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Sulaymaniyah – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Tana kirke
**Tana prestegjeld**, fra 1999 **Tana og Nesseby prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Indre Finnmark prosti. Det omfattet sogn i Tana kommune i Finnmark fylke, og hovedkirken var Tana kirke. 

Tanas kirkesogn er nå en del av Tana kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Finnmark prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

Historikk
---------

Kirkelyden i Tana sognet fra gammelt av til Lebesby sogn. Det eldste kirkestedet ble oppført rundt 1720 og stod på fastlandet nær utløpet til Tanaelva. Den omtales gjerne som Samekapellet, og ble flyttet til Gamvik i 1856. Den neste kirken ble oppført på Langnes, dagens kirkested, ca en mil syd for elvemunningen. Tana sognet fra gammelt av til Lebesby prestegjeld og ble fra 1846 overført til det nye Nesseby prestegjeld.

Ved kgl.res. av 16. november 1861 ble Tana opprettet som eget sognekall, med Tana som hovedsogn, mens Polmak forble under Nesseby. En del av Kjøllefjord annekssogn ble lagt til Tana som Gamvik annekssogn. Fra 1. januar 1914 ble grensene mellom Tana og Gamvik sogn endret, slik at en del av Tana sogn ble overført til Gamvik. Samtidig ble en annen del av Tana sogn skilt ut ut til det nye Berlevåg sogn. Ved kgl.res. av 18. september 1981 ble Tana prestegjeld delt, slik at Berlevåg sogn skilles ut som eget Berlevåg prestegjeld.

Nesseby prestegjeld ble nedlagt og dets sogn lagt under Tana prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1999, og sognekallet ble kallt *Tana og Nesseby*.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Tana
* Nesseby
* Polmak

Referanser
----------

1. 1 2 3  Prestegjeld og sogn i Finnmark, arkivverket.no
2. ↑  Tana kirke, https://www.norske-kirker.net/
3. ↑  Berlevåg prestegjeld, lovdata.no
4. 1 2  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
5. ↑  Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet (20. desember 2011). «Endringer i gravferdsloven og kirkeloven». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 5. mars 2023.
***Stenomacer*** er en slekt av snutebiller. Både larver og voksne lever av pollen, de aller fleste artene på hannkongler av bartrær.

Utseende
--------

Små (2 – 5 mm), avlange biller, mørke på farge. Oversiden er kledt med fine, utstående hår. **Hodet** er trukket frem til en mer eller mindre lang snute som ofte er noe utvidet mot spissen. Antennene er 11-leddete, perlekjedeformede, litt tykkere mot spissen, ikke knebøyde. De sitter festet på snuten, i den ytterste halvdelen. Fasettøynene er temmelig store, runde og utstående. **Brystskjoldet** (pronotum) er omtrent så langt som bredt, markert smalere enn dekkvingene, sett ovenfra avrundet firkantet. **Dekkvingene** er parallellsidige, med markerte «skuldre», kraftig punkterte, men uten tydelige punktrekker. **Beina** er middels lange, slanke, føttene er fire-leddete med det tredje leddet dypt delt i to fliker.

Levevis
-------

Av de 22 slektene de nålevende nemonychidene deles inn i, lever alle bortsett fra to på hannkongler (hannblomster) av ulike slags nakenfrøete planter (hovedsakelig bartrær), der de spiser pollen. De to unntakene er en slekt i den palearktiske sone som lever på pollen av urter i soleiefamilien, og en søramerikansk slekt som lever på sørbøk *(Nothofagus).* De øvrige artene på den nordlige halvkulen lever på furu-slekten (*Pinus*). På den sørlige halvkulen lever de fleste artene på slekten kransgraner *(Araucaria*), men det lever også noen arter på familien Podocarpaceae og på slekten *Agathis*. Alle de nakenfrøete plantene er såkalt primitive plantegrupper som har eksistert lenge og det er sannsynlig at de mange fossile artene hadde et lignende levevis. De utvokste larvene kryper ut av hannkonglen, faller til bakken, graver seg ned og forvandler seg til en puppe. Puppestadiet kan vare opptil 2 år.

Systematisk inndeling
---------------------

Slekten blir ofte slått sammen med *Rhynchitomacer*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **barblomstsnutebiller, Nemonychidae** Bedel, 1883
					- Underfamilien **Rhinorhynchinae** Voss, 1922 – Nord-Amerika, Sør-Amerika og Australia
						* Stammen Rhynchitomacerini May, 1993
							+ Slekten ***Stenomacer*** Kuschel, 1954
								- *Stenomacer brevicollis*
								- *Stenomacer fuscus* Kuschel, 1954
								- *Stenomacer vernus* Kuschel, 1954

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.

Kilder
------

* Kuschel, G. 1983. *Past and present of the relict family Nemonychidae* (Coleoptera, Curculionoidea). *Geo Journal* 7: 499-504.
* Legalov, A.A. (2017) Contribution to the knowledge of the family Nemonychidae (Coleoptera) with descriptions of new taxa. *Ukrainian Journal of Ecology* 7(2): 64–87.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Norsk forening for komponister og tekstforfattere** (**NOPA**) er en forening for populærkomponister og sangtekstforfattere i Norge. Foreningen skal fremme norsk skapende tonekunst, musikkverk og tekst i musikkverk, styrke faglige fellesskap, skape møteplasser og arbeide for medlemmenes kunstneriske og økonomiske interesser. Det innebærer blant annet arbeid med opphavsrettslige spørsmål, utdeling av priser og stipendier, samt økonomisk støtte til ulike prosjekter. 

Foreningen organiserer i dag[*når?*] over 1250 medlemmer som skaper musikk på alle språk og i alle sjangre. Felles for NOPAs medlemmer er at de oppretter sin egen arbeidsplass, de fleste som selvstendig næringsdrivende eller frilansere. 

NOPA er medlemsorganisasjon under TONO og søsterorganisasjon av Norsk Komponistforening og Musikkforleggerne. Foreningen er dessuten tilknyttet Nordisk Populærautorunion.

Prisutdelinger
--------------

NOPA deler ut prisene NOPAs hederspris, NOPAs tekst- og musikkpris, NOPA-stipendet og NOPAs formidlingspris. I tillegg er NOPA med å dele ut Prøysenprisene (Prøysenprisen / Teskjekjerringprisen / Alf Prøysens Ærespris) sammen med Norsk Viseforum, Norske Barne- og Ungdomsbokforfattere (NBU) og Prøysenhuset og Kardemommestipendiet på vegne av Egner-familien. Foreningen har tidligere delt ut prisen Årets verk.

Historikk
---------

NOPAs forløper Norsk Slagerkomponistforening ble stiftet i 1937 etter initiativ fra komponister som Kristian Hauger, Jolly Kramer-Johansen og Bjarne Amdahl. Foreningen skiftet navn til TONOs Populærkomponister i 1949 og senere til Foreningen Norske Underholdningskomponister (FNUK). I 1957 ble NOPA etablert som en paraplyorganisasjon for FNUK, TONOs Forfatterlag, Norsk Filmkomponistforening (alle tre TONO-foreninger) og Norsk Revyforfatterforening. Norsk Filmkomponistforening ble senere innlemmet i FNUK og i 1983 fusjonerte FNUK og TONOs Forfatterlag i det som i dag er NOPA.

Styret (per desember 2021)
--------------------------

| Rolle | Navn |
| --- | --- |
| Styreleder | Ole Henrik Antonsen |
| 1. nestleder | Kate Havnevik |
| 2. nestleder | Samsaya Sampda Sharma |
| Styremedlem | Thea Hjelmeland |
| Styremedlem | Torgny Amdam |
| Styremedlem | Anne Judith Stokke Wik |
| Styremedlem | Kjetil Bjerkestrand |
| Varamedlem | Anette Gilje |
| Varamedlem | Anneli Drecker |
| Varamedlem | Fredrik Høyer |
| Varamedlem | Jakop Janssøn |
| Varamedlem | Pål Moddi Knutsen |
| Varamedlem | Sigrid Moldestad |
| Varamedlem | Lage Thune Myrberget |

Referanser
----------

1. ↑  «Ole Henrik Antonsen ny styreleder i NOPA». Ballade.no.
2. ↑  «Om NOPA». *NOPA*. Besøkt 30. desember 2021.
3. ↑  «NOPA, Norsk Viseforum og Norske Barne- og Ungdomsbokforfattere går sammen om Prøysenprisene». *ballade.no*. 16. november 2018. Besøkt 10. april 2020.
4. ↑  «NOPAs Kardemommestipend til Sinikka Langeland og Ingvar Hovland». *ballade.no*. 1. mars 2016. Besøkt 10. april 2020.
**Canadas parlament** er den føderale lovgivende nasjonalforsamlingen i Canada, med sete i rikshovedstaden Ottawa. Parlamentet består av tre komponenter: 

* Monarken
* Senatet
* Underhuset.

Monarken representeres vanligvis av generalguvernøren, som utnevner 105 medlemmer av Senatet på statsministerens anbefaling. De 308 setene i Underhuset er direkte folkevalgt gjennom flertallsvalg i enmannskretser.

Underhuset
----------

Underhuset
Underhuset (*House of Commons* eller *Chambre des communes*) er det dominerende kammeret i Parlamentet. Lovforslag må vedtas av begge kamre, men det er ytterst sjelden Senatet forkaster proposisjoner som Underhuset har vedtatt. Canadas regjering er kun avhengig av Underhusets tillit.

Senatet
-------

Senatet består av 105 medlemmer som sitter til 75 fylte år. Ontario, Quebec, de maritime provinsene (New Brunswick, Nova Scotia og Prince Edward Island) og de vestlige provinsene (Britisk Columbia, Alberta, Saskatchewan og Manitoba) har alle like mange seter. Antallet seter for Newfoundland og Labrador, Northwest Territories, Yukon og Nunavut fordeles utenom disse regionale inndelingene.

Eksterne lenker
---------------

* (fr) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Parliament of Canada – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Olavsguttene** var Norges første kirkeguttekor.[] Koret ble etablert i Oslo i 1927, og nedlagt i 1964.

Historikk
---------

### Grunnleggeren

Koret ble etablert av Ragnvald Bjarne, og han var korets dirigent helt frem til han døde 25. november i 1964. Koret ble da oppløst. I 1966 ble det avduket en støtte på Bjarnes grav på Vestre Gravlund, en «Syngende Olavsgutt», av billedhugger Maja Refsum (1887–1986). Den fremstiller korets første Olavsgutt, Birger Bakke.

I 1930 ble Ragnvald Bjarne dømt for overgrep mot en av korguttene. Dette kan ha vært et justismord; flere foreldre og korgutter vitnet til fordel for Bjarne. Han satt inne i cirka halvannet år, og i denne perioden lå koret nede, og mange av guttene sang sammen med guttekoret i Domkirken, men Olavsguttene startet opp igjen da han ble sluppet ut.

### Turnévirksomhet

Koret turnerte både i innland og utland. Etter hjemkomsten fra en turné i USA i 1952 fikk Olavsguttene gå først i 17. mai-toget i Oslo. De reiste på sin andre amerikaturné i november 1956, og kom tilbake til Norge 9. april 1957. De besøkte 36 stater, sang i Carnegie Hall og på «Arthur Godfrey-Show», som ble kringkastet i farger over hele USA. De var også innom Canada. Tilsammen avholdt de 90 konserter på turneen.

### Tidligere olavsgutter

Mange kjente musikere og sangere har vært innom Olavsguttene. Sølvguttenes grunnlegger og dirigent Torstein Grythe var tidligere Olavsgutt, det samme var komponist og dirigent for Solistkoret Knut Nystedt, dirigent for St. Laurentiuskoret Kjell Walther Christensen, tenoren Ragnar Ulfung, dirigent og sangpedagog Oskar Raaum, operasanger Bjørn Haugan, Arild Eriksen og pianist Kaare Ørnung.

Kor med utspring i Olavsguttene
-------------------------------

### Sanct Johannes-Guttene

En tidligere olavsgutt, operasanger Svein Bruun, startet noen år etter Olavsguttenes nedleggelse opp Sanct Johannes-Guttene i Ragnvald Bjarnes ånd. Under Sanct Johannes-Guttenes årlige adventskonsert i Trefoldighetskirken var det mange tidligere Olavsgutter som styrket bass- og tenorrekkene.

### Ex Olaves/Ex Olavo

En gruppe olavsgutter startet i 1965 koret *Ex Olaves*. I forbindelse med 100-årsdagen for Ragnvald Bjarnes fødsel den 17. juni 1989, gjenoppsto koret under navnet *Ex Olavo*. Ex Olavo har bestått i over 20 år og sang sin siste julekonsert i Frogner kirke den 13. desember 2008, etter over 20 år, først i Fagerborg kirke, og de siste 17 år i Frogner kirke. Korets 2 jule-CD-er ble også spilt inn i Frogner kirke. 

Per-Erik Holmquist Lie har gjennom disse årene vært Ex Olaves president og administrative leder.

Referanser
----------

1. ↑  (no) «Olavsguttene» i *Store norske leksikon*. Besøkt 7. desember 2012
2. 1 2 3  *Ballade;* Ildsjelene i musikken. Besøkt 21. august 2008
3. ↑  Grinde, Kirsti (25. februar 2020). «Ragnar Ulfung». *Norsk biografisk leksikon*. Besøkt 22. februar 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***Afrocarpus*** er en slekt i gultrefamilien, en gruppe sørlige bartrær. Slekten har seks arter, og ble kategorisert som egen slekt i 1989. Før dette tilhørte artene slekten Podocarpus.

Artene vokser bare i Afrika, Madagaskar og tilliggende øyer i Det indiske hav.

***Afrocarpus falcatus*** eller «Sickle-leaved Yellowwood» er eviggrønt og vokser i fjellskog i Sør-Afrika, og innover i det sørlige Mosambik. Det er mellomstort, 10–25 m høyt, men kan i sjeldne tilfleller nå opp i 60 meters lengde. Det har grov bark og spirallsatte, sigdformede og 2–4 cm lange blader. Modne frø er gule og spres med fugler og aper.

***Afrocarpus gracilior*** er eviggrønt og vokser i 1.800-2.400 meters høyde i fjellene fra Etiopia til Tanzania. Det er mellomstort, 20-40 meter høyt, men i sjeldne tilfeller inntil 50 meter. Diameteren kan bli 80 cm, og bladene er spiralsatt og lansettformede. De er 2–6 cm lange på vokste trær, men litt lengre ved yngre alder. Frøene er purpurrøde og spres av fugler og aper. Treet er viktig i tømmerindustrien, og brukes til husbygging, gulv og møbler.

***Afrocarpus mannii*** på São Tomé er eviggrønt og vokser fra 1.300 moh. til 2.024 moh. Det er lite, og sjelden over 15 meter høyt. Bladene er spiralsatt og lansettformede, inntil 6–8 cm lange, men dobbelt så lange på unge skudd.

Arter
-----

* *Afrocarpus*, 6 arter
	+ *Afrocarpus dawei* (Kenya, Tanzania, Uganda, Kongo)
	+ *Afrocarpus falcatus* (Sør-Afrika, Mosambik)
	+ *Afrocarpus gaussenii* (Madagaskar)
	+ *Afrocarpus gracilior* (Etiopia, Kenya, Uganda, Tanzania)
	+ *Afrocarpus mannii* (São Tomé)
	+ *Afrocarpus usambarensis* (Burundi, Rwanda, Kongo, Tanzania)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Afrocarpusslekten* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Afrocarpusslekten* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Afrocarpusslekten* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Afrocarpusslekten* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Afrocarpusslekten* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Afrocarpusslekten* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Afrocarpus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Afrocarpus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Gymnosperm Database – Podocarpaceae oversikt fra Conifers.org
**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Fredrik Stang Heffermehl** (1938–2023) var en norsk jurist, forfatter og fredsaktivist.

Biografi
--------

Heffermehl startet yrkeskarrieren som advokat hos Thommessen, og senere hos Advokatfirmaet BA-HR. Deretter hadde han stillingen som underdirektør hos Forbrukerombudet. Han var fra 1980 forfatter, oversetter og aktivist. 

Han var leder i flere organisasjoner. 

Han var fra 1980 til 1982 den første generalsekretæren i Human-Etisk Forbund, deretter visepresident i Det internasjonale fredsbyrå, president i Norges Fredsråd og leder av den internasjonale Vanunu-komiteen. 

I 2008 utgav han boka *Nobels vilje* (2008) hvor han blant annet hevdet at Den Norske Nobelkomite misforsto sin oppgave når den valgte å tolke begrepet «fredspris» i stedet for å se på ordene i testamentet. Mange prisvinnere skulle etter hans syn ikke ha fått prisen. Han mente at Alfred Nobels vilje var at prisen var ment for fredsforkjempere som gikk inn for nedrustning, og påpekte det urimelige i at en pris beregnet på fredsvenner, i stedet ble tildelt forsvarsvenner. Som følge av Heffermehls bok iverksatte Nobelstiftelsen via stiftelsestilsynet i Sverige i desember 2008 en gransking for å finne ut om tildelingene av fredsprisen var i tråd med Nobels testamente.

I 2020 utgav Heffermehl *Medaljens Bakside*, med undertittelen *Nobels fredspris - hundre års ubrukte muligheter*. I november 2023 utkom boka i oppdatert utgave oversatt til engelsk, under tittelen *The Real Nobel Peace Prize. A Squandered Opportunity to Abolish War*.

Referanser
----------

1. 1 2   Dagsavisen, side(r) 59, urn.nb.no, utgitt 10. november 2018, besøkt 3. juli 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   NRK.no, «Fredrik Heffermehl (85) er død», oppført som Fredrik Heffermehl (85), besøkt 23. desember 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  80 års omtale i Aftenposten 11. november 2018
4. ↑  «Nobelprisen misbrukes!». *Aftenposten*. 6. oktober 2008. Besøkt 3. juli 2022.
5. ↑  Fredrik Heffermehl: «Visjonen som forsvant», *Bergens Tidende* 25. februar 2012
6. ↑  «Sverige gransker Nobelkomiteen», *Aftenposten*, 10. desember 2008
7. ↑  Brustad, Eva (24. september 2020). ««Medaljens bakside» – fra journalistikkens bakgård». *journalisten.no*. Besøkt 3. juli 2022.
8. ↑  «The Real Nobel Peace Prize». *Books From Norway* **(engelsk)**. Besøkt 25. desember 2023.
9. ↑  «The real Nobel Peace Prize - a squandered opportunity to abolish war». *www.norli.no*. 20. oktober 2023. Besøkt 25. desember 2023. «In The Nobel Peace Prize Fredrik S. Heffermehl reveals the secrets of the award committee's internal archives.»

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Ingen** | **Generalsekretær i Human-Etisk Forbund**(1980–1982) | Etterfølger:**Levi Fragell** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Halocarpus-slekten** (latin: *Halocarpus*) er en slekt i gultrefamilien, en gruppe sørlige bartrær. Slekten har 3 eviggrønne arter av busker og trær, endemisk på New Zealand. Tidligere ble artene tilskrevet slekten *Dacrydium.*

***Halocarpus bidwillii*** eller «Bog Pine», «Mountain Pine», vokser fra nesten helt nord på North Island, og ned hele South Island. Treet trives i lavlandet, og blir sjelden mer enn 3-4 meter høyt. De spiralsatte bladene er skjellaktige, og inntil 2 mm lange, men inntil 5 mm når de er unge skudd. Konglene er bæraktige, hvite og kjøttfulle.

***Halocarpus biformis*** eller «yellow pine», «pink pine», kan bli inntil 10 meter høyt, men i åpent lende er den normalt en buskplante. Den finnes i høylandet på det vulkanske høyplatået på North Island, og i lavlandet på South Island og Stewart Island.

***Halocarpus kirkii*** eller «Monoao» vokser i skogsområdene opp til 700 moh. på North Island. Arten er sjelden, og et buskaktig eller mellomstort tre, inntil 25 m høyt. De unge skuddene bæres inntil treet er ca. 10 meter høyt. Bladene er læraktige og inntil 40 mm lange. Den må ikke forveksles med navnebroren *Manoao colensoi* eller «Silver pine», som også vokser på new Zealand.

Arter
-----

* *Halocarpus*, 3 arter
	+ *Halocarpus bidwillii* (New Zealand)
	+ *Halocarpus biformis* (New Zealand)
	+ *Halocarpus kirkii* (New Zealand)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Halocarpusslekten* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Halocarpusslekten* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Halocarpusslekten* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Halocarpusslekten* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Halocarpusslekten* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Halocarpusslekten* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Halocarpus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Halocarpus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Gymnosperm Database – Podocarpaceae oversikt fra Conifers.org
**MS Spice Islander** I var en roroferge fra Tanzania, bygget i 1967. Fergen kantret og sank 10. september 2011 i en storm utenfor Zanzibar. Det er uklart hvor mange som omkom.

Fergen seilte 9. september 2011 fra øya Unguja på vei til den mindre øya Pemba. Ferjen var sertifisert for 645 passasjerer men skal ha hatt 802 passasjerer, noen påstår at det var nærmere 3 600 passasjerer. Folk varslet kapteinen og havnemyndighetene før avgang om at fergen var kraftig overbelastet, fergen reiste til tross for protestene. Det blåste sterk vind og når skipet var lastet med så mange passasjerer kantret det midt på natten 4 timer etter avgang.

Ifølge en ganske tidlig redningsliste ble 578 reddet, men tallet ble senere oppgradert til 683, antall døde som er blitt funnet er 203 og dødstallet ble satt til 543 passasjerer. Antall døde ble senere oppgradert til 2 976, men i en rapport offentligjort i januar 2012 hevder den tanzaniske regjeringen at over 1500 mennesker omkom.

Referanser
----------

1. ↑  TT (17. oktober 2011). «3 000 kan ha dött i färjekatastrofen». *Svenska Dagbladet* **(svensk)**. ISSN 1101-2412. Besøkt 8. februar 2024.
2. ↑  «Zanzibar ferry disaster: Scores die, many more rescued». *BBC News* **(engelsk)**. 10. september 2011. Besøkt 8. februar 2024.
3. ↑  «Death Toll Climbs to 130 in Tanzania Ferry Disaster». *Voice of America* **(engelsk)**. 20. september 2018. Besøkt 8. februar 2024.
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

Nedre Nanset  Foto: Morten Bakkeli 
Dr. Holms vei 9: «Fredheim». Anne Holts barndomshjem  Foto: Morten Bakkeli 
Gården Solhaug  Foto: Morten Bakkeli 
Frøytunet borettslag  Foto: Morten Bakkeli 
Øvre Nanset  Foto: Morten Bakkeli 
**Nanset** er en bydel og et tettsted i Larvik kommune, før 1988 Hedrum kommune. Nanset har navn etter gården Nannasetr, som blant annet omfattet nåværende Larvik tettsted.

Nanset var administrasjonssentrum for Hedrum kommune fra 1978 til 1988, etter at det ble vedtatt å føre opp et nytt rådhus nærmere Larvik by fremfor tettstedet Hedrum, som lå nærmere Sandefjord og betydelig mer adskilt enn den tettbefolkede delen av kommunen.

De først husene på Nanset ble bebygget i trekanten mellom Dr. Holms vei, Nansetveien og Greveien av skipsredere, skipsførere, handelsfolk samt håndverksmestre fra Larvik fra 1880-tallet, fordi det var lavere skatter i Hedrum kommune. I 1896 ble stedet ved kongelig resolusjon lagt inn under bygningslovens bestemmelser.

Senere ble Kjærmannskogen revet og bebyggelsen strakte seg nordover.

Karakteristisk for eiendommene på Nanset er at de har navn. Veiene på Nanset er oppkalt etter norske forfattere (Jonas Lie, Nordahl Grieg), nasjonale personligheter (slik som Kong Haakon VII, Roald Amundsen og Fridtjof Nansen) samt personer fra vikingtiden (slik som Dronning Gyda og Leiv Eriksson).

Nanset har egen skole (Nanset skole), idrettsforeninger (Larvik Turn og Nanset Idrettsforening), to korps (Nanset Skolekorps og Nanset Ungdomsmusikkorps) samt eget postkontor. En skateboardbane er anlagt på Månejordet. Nanset kirke er beliggende på Hovland.

Kjente personer fra Nanset
--------------------------

* Asbjørn Aamodt, kunstner
* Anette Bøe, skiløper
* Birgitte Bøe, kunstner
* Ragnar Daae, tegner
* Helge Eftedal, gitarist og sanger
* Tor Christian Hognestad, tekstilkunstner
* Anne Holt, forfatter
* Armand Larsen, bordtennisspiller
* Carl Ludvig Larsen («Bombe-Larsen»), høyt dekorert krigsflyver
* Odd Terje Lysebo, korpsdirigent og kultursjef
* Bjørn Melø, tryllekunstner

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Gjerdesolhatt (Rudbeckia laciniata)**, eller *Kyss meg over gjerdet* er en vakker høyvokst blomst i kurvplantefamilien.

Gjerdesolhatt er en gammel og populær staude som finnes i mange hager i Norge. Planten setter ikke store krav til voksested, men vil helst ha sol og noe å lene seg mot. Den kan bli over 2 meter høy og blomstene henger ofte over gjerder og rekkverk i gamle hager. Slik har den fått det morsomme navnet *Kyss meg over gjerdet*.

Gjerdesolhatt har sterkt delte blad og kraftig stengel med dypgule blomster, enten enkle eller fylte og den stammer opprinnelig fra Nord-Amerika. Blomsten trives best i jevnt fuktig og veldrenert jord. Gjerdesolhatt blomstrer mellom august og september. Enkelte steder i Sør-Norge har Gjerdesolhatten forvillet seg fra hager og blitt naturalisert.

Bilde av den fylte varianten av Gjerdesolhatt.
Linné oppkalte Gjerdesolhattplanten etter Olof Rudbeck d.y. (1660–1740), som tok imot Linné da han kom til Uppsala som fattig student i 1728. Rudbeck ga ham både husrom og jobb som lærer for sine barn. Faren til Rudbeck hadde tidligere anlagt en stor hage ved huset og Linné fikk her øynene opp for blomster og botanikk. Dette var begynnelsen på Linnés karriere som botaniker og i dyp takknemlighet oppkalte Linné Gjerdesolhatten med det latinske navnet Rudbeckia, etter Olof Rudbeck.

Nærbilde av blomst til den fylte varianten av Gjerdesolhatt.
Gjerdesolhatt er fin som snittblomst og kan også formeres ved deling om høsten.

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger»Åpent tilgjengelig. Artsdatabanken. 13. april 2023. Besøkt 13. april 2023.
2. ↑  Hegre H, Solstad H, Alm T, Fløistad IS, Pedersen O, Schei FH, Vandvik V, Vollering J, Westergaard KB og Skarpaas O (11. august 2023). «Karplanter. Vurdering av økologisk risiko for gjerdesolhatt *Rudbeckia laciniata* som LO for Fastlands-Norge med havområder»Åpent tilgjengelig. *Fremmedartslista 2023*. Artsdatabanken. Besøkt 24. september 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Gjerdesolhatt* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Gjerdesolhatt* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Gjerdesolhatt* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Gjerdesolhatt* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Gjerdesolhatt* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Gjerdesolhatt* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Gjerdesolhatt* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Gjerdesolhatt* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Gjerdesolhatt* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Rudbeckia laciniata* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Rudbeckia laciniata* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

Per Laland: Sko
**Per Anthony Laland** (født 8. mai 1954 i Oslo, med norsk far og britisk mor, død 26. november 2023) var en norsk billedkunstner. Han var utdannet lærer, blant annet på Norges Idrettshøgskole, med tilleggsutdannelse fra Storbritannia. Han arbeidet som tegner på heltid siden 1983.

Laland arbeidet utelukkende med blyant, i utgangspunktet i svarte, grå og hvite nyanser, men utover i karrieren i økende grad med innslag av farger. Hans motiver er de nære ting – en sko, en hånd, en blomstervase, et selvportrett. En annen motivkrets er den eldre bebyggelsen rundt Skillebekk i Oslo, der han bodde. Hans nitide dokumentasjon av ærverdige bygårder, byrom og gateløp har stor betydning for strøksidentiteten.

Laland tegnet strengt figurativt og detaljert. Tegningene er preget av stor realisme, men hans bruk av indirekte lysinnfall, skyggelegging og kolorering tilfører like fullt et romantisk element, som er mest synlig i hans tegninger av bygninger. Det romantiske understrekes også av at han nesten utelukkende tegnet eldre bebyggelse.

Per Laland er stilt ut på Galleri H 11 i Bærum og på Galleri Albin Upp i Oslo.

Referanser
----------

1. 1 2   Våre Minnesider, oppført som Per Anthony Laland / 08.05.1954 - 26.11.2023, besøkt 5. desember 2023[Hentet fra Wikidata]
Callebaut sjokoladebar.
**Barry Callebaut** er blant verdens største kakaoprodusenter og -kvernerier, med en gjennomsnittlig årlig produksjon på 1,7 millioner tonn kakao.
Det ble opprettet i 1996 gjennom en sammenslåing av den belgiske sjokoladeprodusenten Callebaut og det franske selskapet Cacao Barry. Det har hovedkontor i Zürich i Sveits, og har virksomhet i over 30 land over hele verden. Det ble opprettet i sin nåværende form av Klaus Johann Jacobs.

Kundene inkluderer multinasjonale og nasjonale produsenter av forbrukermerkevarer og spesialistbrukere av sjokolade (sjokoladehåndverkere, konditorer, bakere og catering).

I tillegg til produksjon, driver selskapet forskning på sjokoladeoppskrifter: for eksempel, i de senere årene, har det lansert tannvennlig sjokolade, probiotisk sjokolade, sjokolade med høyt nivå av antioksidanter (selges under merkenavnet Acticoa), og «rebalansert» sjokolade, som har en forbedret ernæringsmessig profil. Disse forbedringene er basert på Callebauts innovasjonsstrategi: helse og velvære, opplevelse og nytelse og bekvemmelighet.

Produkter
---------

Barry Callebaut tilbyr et bredt spekter av sjokolade, fyll, dekorasjoner og stoffer, såvel som andre kakao- og/eller nøttebaserte produkter for sjokolade, iskrem, kjeks, meieriprodukter og andre næringsmiddelbransjer. Standardserien deres er pakket som blokker, *easymelts*, dråper, perler eller pinner, eller i flytende form. Selskapet tilbyr også sjokoladeprodukter for å møte spesielle behov for håndverkerkunder, inkludert bakere, konditorer, hoteller, restauranter og selskapsmat.

Referanser
----------

1. ↑  Greil, Anita (10. januar 2011). «A Growing Taste for Chocolate». *Wall Street Journal*. Besøkt 29. oktober 2011.
2. ↑
3. ↑  Withnall, Adam (29. mai 2015). «World’s largest chocolate manufacturer adds voice to warnings of 'potential cocoa shortage by 2020'». The Independent. Arkivert fra originalen 1. juli 2015. Besøkt 11. mai 2017.
4. ↑  Beckett, Edward (13. september 2008). «Chocolate King Jacobs Dies». *Forbes* **(engelsk)**.
5. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 3. mars 2015. Besøkt 29. mai 2015.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Barry Callebaut – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Må ikke forveksles med versalsensitivitet.**Versalbevaring** er når et filsystem tar vare på informasjon om hvorvidt bokstaver er store (majuskel) eller små (minuskel).

I motsetning vil et datasystem med *versalforkasting* enten lagre alle bokstaver som store eller som små, og informasjonen om hvorvidt bokstaver var store eller små i utgangspunktet vil dermed gå tapt.

Kombinasjoner av bevaring og sensitivitet
-----------------------------------------

Bevaring og sensitivitet av versaler kan kombineres på tre ulike måter.

**Bevarende, ufølsom**

Det er mulig og vanlig for et system å være versalufølsomt og versalbevarende. Denne kombinasjonen ansees ofte naturlig for folk å forstå, siden folk flest foretrekker å bruke korrekt kapitalisering, men fremdeles vil gjenkjenne feil kapitalisering. For eksempel, dersom noen skriver "nORGE" vil de fleste tolke det som Norge, selv om kasuset er feil.

Operativsystemene macOS, dagens versjoner av Microsoft Windows og alle versjoner av Amiga OS er bevarende og ufølsomme i de fleste tilfeller. Siden de er ufølsomme kan man valgfritt bruke enhver kombinasjon av små eller store bokstaver når man ber om en fil. Men siden de er versalbevarende bil filnavnet bli presentert med små og store bokstaver slik filen er lagret.

Dette medfører også at man ikke kan lagre to filer med samme navn på samme sted dersom eneste forskjellen i finavnene deres er kapitalisering (små eller store bokstaver). For eksempel kan man ikke finne readme.txt og Readme.tXT i samme mappe.

**Forkastende, ufølsom**

Et system som er versalforkastende (altså ikke versalbevarende) er nødvendigvis også versalufølsomt (altså ikke versalsensitivt).

Dette gjelder for eksempel identifikatorer (kolonne- og tabellnavn) i enkelte relasjonelle databaser (eksempelvis Oracle Database), med mindre man angir identifkatoreren innenfor doble fnutter (hvorpå identifikatoren blir sensitiv).

I et versalforkastende system vil vilkårlig kapitalisering brukes til lagring og visning, som for eksempel at alle bokstaver er store eller at alle bokstaver er små.

**Sensitiv (medfører bevarende)**

Noen systemer er versalsensitive, som for eksempel Linux. Dette medfører at man kan ha to i samme mappe hvis eneste forskjell er kapitalisering. For eksempel kan man finne readme.txt og Readme.tXT i samme mappe.

Eksempler på filsystemer
------------------------

Noen eksempler på filsystemer med ulike versalfølsomhet og versalbevaring er:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Sensitiv | Ufølsom |
| Bevarende | UFS, ext3, ext4, HFS Plus (valgfritt), NTFS (i unix), APFS (valgfritt) | VFAT, FAT32 som i utgangspunktet alltid brukes med støtte for lange filenavn, NTFS, HFS Plus, APFS |
| Forkastende | Umulig | FAT12, FAT16 bare når uten støtte for lange filenavn |

Mal:File systems
**Sinifisering** er den språklige eller kulturelle antagelse av kinesisk språk og kultur, spesielt hankinesisk.

Uttrykket benyttes for å beskrive assimilasjonen av andre folkeslag i Kina til den kinesiske identiteten. For eksempel siniseringen av Jin-dynastiet etter erobringen av Nord-Kina. 

I moderne tid benyttets det også om den kinesiske regjerings bestrebelser for å få sosiale aktører innen det kinesiske samfunn å tilpasse seg regjeringens forestillinger om den ekte moderne politiske forståelse av det å være kirkesisk.

Se også
-------

* Sinologi

Referanser
----------

1. ↑  Torheim-Sandvik, O. P. (2011). *Et sinifisert rike?: Nordre Wei-dynastiets stilling i kinesisk historie slik det er fremstilt i engelskspråklig historievitenskap* UiO: Master's thesis
2. ↑  Havnevik, H. (1990). Nonnenes Rolle i Dagens Tibet. *Mennesker og Rettigheter*, 8, 11.
3. ↑  Cheng, L. & So, A. (1983). The reestablishment of sociology in the PRC: Toward the sinification of Marxian sociology. *Annual Review of Sociology*, 9(1), 471-498.
**Løkeneshalvøya landskapsvernområde** utgjør det meste av Løkeneshalvøya i Asker kommune. Området ligger mellom Vettre i vest og Konglungen i øst, og grenser til Løkenesskogen naturreservat i nord og Spirodden naturreservat i sør.

Området utgjøres av både natur- og kulturlandskap, med et usedvanlig stort biologisk mangfold. Naturtypene favner blant annet edellauvskog, kalkfuruskog, kalktørreng og strandeng. Det finnes en liste over hvilke organismer som er kjent fra området, hvorav 70 er ført på den norske rødlista over truete og sårbare arter.

Det er ikke tillatt å gjøre tiltak som «kan endre eller virke inn på landskapets art eller karakter». Verneforskriften gir en lang, men ikke uttømmende, liste over slike tiltak som er forbudt. Skogsdrift skal foregå etter godkjent plan, men biotoper og elementer av edellauvtrær, åkerholmer med mer, skal bevares. Oppdyrking av naturlig beitemark og voller, er ikke tillatt.

Referanser
----------

1. ↑  «Norgeskart». Kartverket. Besøkt 27. januar 2024.
2. ↑  (no) Løkeneshalvøya landskapsvernområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
3. ↑  «Forskrift om supplerende vern for Oslofjorden, delplan Oslo og Akershus – Vedlegg 7 – Løkeneshalvøya landskapsvernområde, Asker kommune». Lovdata. Besøkt 27. januar 2024.
SWAPOs flagg
**SWAPO**, **The South West Africa People's Organization**, er et politisk parti og en tidligere frigjøringsbevegelse i Namibia. Det har vært det regjerende parti i Namibia siden uavhengighet ble oppnådd i 1990. For valgformål refereres partiet til som ***SWAPO Party***. Partiet fikk 75,1 prosent av stemmene og 55 av 78 seter i det namibiske parlamentsvalget 15. november 2004.

Selv om organisasjonen sterkt motsetter seg betegnelsen Sydvest-Afrika og erstattet det med Namibia, er organisasjonens eget navn beholdt.

Referanser
----------

1. ↑  «Observer report cov» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 26. mars 2009. Besøkt 7. februar 2009.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) SWAPO – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC
 |
Ikavisk uttale, ijekavisk uttale og ekavisk uttale.
Ikavisk uttale innenfor det čakaviske dialektområde
**Ikavisk uttale** (kroatisk: *Ikavski govor* eller *ikavica*) er et språkfenomen og en av tre uttaler innen kroatisk som er blitt utviklet fra det protoslaviske lydfenomenet *jat*, Ѣ. Samtlige tre uttaler ble utviklet i middelalderen, der ijekavisk uttale og ekavisk uttale kom til å utgjøre de andre to uttaleformene.[]

Utbredelse
----------

Ikavisk uttale brukes innen alle tre kroatiske dialekter, men for det meste innen čakavisk dialekt, der det nesten helt dominerer, og štokavisk dialekt, der det benyttes i visse geografiske områder.[] Innen kajkavisk dialekt er ikavisk uttale idag en sjelden foreteelse men finnes i en viss utstrekning i blant annet noen landsbyer i nordlige Istria og Gorski kotar.[]

Uttalen er som mest utbredt langs hele Kroatias kystland og dets nærliggende områder. Dette område omfatter Istria, Kvarnerbukten, Primorje, Gorski kotar, Lika, Dalmatia, Zagora og samtlige øyer i den kroatiske skjærgården.[] Uttalens utbredningsområde fortsetter imidlertid inn i Bosnia-Hercegovina der den brer ut seg i vestre Hercegovina og sørvestre Bosnia.[] Språklommer forekommer imidlertid også oppe i Posavina, Baranja og Bačka. Historisk sett var uttalens utbredning større og omfattet tidligere også Bosanska Krajina samt deler av Zagorje.[]

Også burgenlandkroater og molisekroater taler dialekter med ikavisk uttale.

Lingvistiske eksempler
----------------------

Ijekavisk uttale er standardform i kroatisk, bosnisk og montenegrinsk, mens ekavisk uttale er standardform i serbisk, slovensk og makedonsk.[] Ikavisk uttale er ikke standard innen noe språk men vel utbredt blant kroatiske og bosniske dialekter.[] Følgende skjema påviser eksempler på forskjeller mellom uttalene.

| Norsk | Ikavisk | Ijekavisk | Ekavisk |
| --- | --- | --- | --- |
| tid | vrime | vrijeme | vreme |
| vakker | lip | lijep | lep |
| pike | divojka | djevojka | devojka |
| man n | čovik | čovjek | čovek |
| å sitte | siditi | sjediti | sediti |
| jeg behøver | ja tribam | ja trebam | ja trebam |
| hun har spist | ona je jila | ona je jela | ona je jela |
| sommer | lito | ljeto | leto |
| venstre | livo | lijevo | levo |
| måne | misec | mjesec | mesec |
| sted | misto | mjesto | mesto |
| å varme | grijati | grijati | grejati |
| nord | sjever | sjever | sever |
| stjerne | zvizda | zvijezda | zvezda |
| bjørn | medvid | medvjed | medved |
| bestefar | dida | djed | deda |

Litteratur
----------

* Š. Starčević: Ričoslovlje. Glasnik dalmatinski 34-57, Zadar 1850.
* N. Mihanović: Jezik na području Poljica. Poljički zbornik 2, Matica Hrvatska, Zagreb 1971.
* M. Okuka: Fonološki i morfološki sistem govora Rame (disertacija). Radovi filozofskog fakulteta, Sarajevo 1979.
* Z. Vince: Ikavica u hrvatskoj jezičnoj povijesti. Matica Hrvatska, Zagreb 1998.
* S. Budimir, A.Ž. Lovrić: Ikavska šćakavica (starohrvatski govor srednjovjeke Bosne). Ognjište 10, Karlovac 1999.
**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Sayyed Razi Mousavi** (farsi: سید رضی موسوی , død 25. desember 2023 i Sayyidah Zaynab i Rif Dimashq i Syria) var en iransk offiser som tjenestegjorde i Irans revolusjonsgardes Quds-styrke. Han ble drept av et israelsk luftangrep i Syria under Israel-Hamas-krigen.

Militær karriere
----------------

Mousavi tjenestegjorde i Syria under den iranske paramilitære Quds-styrken fra 1980-tallet, og tilrettela for overføringen av våpen og midler til den libanesiske paramilitære gruppen Hizbollah. I 1990 overtok han rollen som sjef for den iranske logistikkdivisjon i Syria, kjent som Enhet 2250. Under den syriske borgerkrig var Mousavi mål for flere attentatforsøk orkestrert av Israel.

Død
---

Han ble drept den 25. desember 2023 i et målrettet israelsk luftangrep mot hans bolig i Sayyidah Zaynab, 10 km sør for Damaskus, under Israel-Hamas-krigen. Hans død markerer drapet på den høyest rangerte høytstående iransk militærtjenestemann siden anslaget mot Qasem Soleimani.

Irans president Ebrahim Raisi kalte drapet på Mousavi «et tegn på det sionistiske regimets frustrasjon og svakhet i regionen som det helt sikkert vil betale prisen for».

Syrias utenriksminister Faisal Mekdad fordømte også angrepet.

Referanser
----------

1. ↑   www.mena-watch.com, besøkt 3. januar 2024[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   iranpress.com[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Hashem, Ali (25. desember 2023). «Inside story: Airstrike kills Iran’s 'most influential' commander in Syria». Amwaj Media.
4. ↑  «Who is Radi Mousavi, who was close to Soleimani and Nasrallah, who was killed by Israel in Syria?» **(arabisk)**. Al Arabiya. 25. desember 2023.
5. ↑  «Razi Mousavi, one of the IRGC forces in Syria and close to Qassem Soleimani, was killed in an Israeli attack» **(farsi)**. Iran International. 25. desember 2023.
6. 1 2  «Israeli air strike in Syria kills top Iranian military adviser». Al Jazeera. 25. desember 2023.
7. ↑  «Iran warns Israel will pay after top IRGC commander killed in Syria airstrike». Jerusalem Post. 25. desember 2023.
8. ↑  «نامه سوریه به سازمان ملل درباره ترور سردار موسوی» **(persisk)**. Mashregh News. 28. desember 2023. Besøkt 29. desember 2023.
**Movimiento de Liberación Nacional** (norsk oversettelse: «Den nasjonale frigjøringsbevegelsen»), forkortet **MLN**, var et høyreorientert politisk parti i Guatemala. Det var støttet av militæret, og ble opprettet av Mario Sandoval Alarcón i 1960 etter å ha brutt ut fra Movimiento Democratico Nacional. MLN hadde regjeringsmakt i samarbeid med militæret og Partido Institucional Democrática (PID) i store deler av 1970-årene, men brøt samarbeidet med militæret etter deres statskupp i 1982. Presidentene Carlos Arana Osorio (1970–1974) og Kjell Laugerud (1974–1978) representerte MLN. Etter dette prøvde partiet seg med valgteknisk samarbeid med PID og Partido de Avanzada Nacional ved valgene til Kongressen i henholdsvis 1985 og 1990, uten å få flere enn 4 mandater. I 1995 fikk MLN ett mandat. MLN brøt sammen etter kongressvalget i 1999, etter å ha fått under 1 % av stemmene og mistet sitt siste mandat. MLN hadde forbindelser til World Anti-Communist League.

Litteratur
----------

* Ameringer, Charles D. (1992). *Political Parties of the Americas, 1980s to 1990s—Canada, Latin America, and the West Indies*. Greenwood Historical Encyclopedia of the World's Political Parties **(engelsk)**. Westport: Greenwood Press. s. 347. ISBN 978-0-313-27418-3.
* Gunson, Phil, Chamberlain, Greg og Thompson, Andrew (2016). *The Dictionary of Contemporary Politics of Central America and the Caribbean*. Routledge Revivals: Dictionaries of Contemporary Politics **(engelsk)** (2 utg.). Routledge. s. 237 og 321f. ISBN 978-1-317-27054-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

Referanser
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
USAs senat er overhuset i USAs parlament
Hamburgs senat er bystatens regjering
Et **senat** er en besluttende forsamling. Ordet senat, fra latin *senatus*, betyr råd av de eldste, avledet av ordet *senex*: gammel mann. Det ble brukt om den lovgivende forsamling i antikkens Roma. En person med sete i senatet ble kalt **senator**.

Senere er betegnelsen blitt brukt blant annet om overhuset i parlamenter, som i Frankrike, USA og andre land. Det kan også være navnet på en utøvende regjering. Inntil 1919 var *Finlands senat* både regjering og høyesterett i Finland. I enkelte nordtyske bystater (Berlin, Hamburg og Bremen) er senatet også navnet på regjeringen, og senatorene har ministerporteføljer. Lederen av senatet kalles her overborgermester, og har samme funksjon som en statsminister. Også hansestaden Lübeck har et senat, selv om denne byen ikke lenger er en egen stat. Bayern hadde et senat frem til det ble avskaffet etter en folkeavstemning i 1999, det var her parlamentets overhus.

Se også
-------

* Det romerske senatet
* USAs senat
* Berlins senat
* Hamburgs senat
* Romanias senat

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |