recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Zombieland*** er en amerikansk skrekk-komedie fra 2009. Filmen er regissert av Ruben Fleischer, og har Jesse Eisenberg, Woody Harrelson, Emma Stone og Abigail Breslin i hovedrollene.

I 2019 kom en oppfølger kalt *Zombieland: Double Tap.*

Handling
--------

Satt i en verden hvor zombier har overtatt herredømmet i Amerika, og de få overlevende menneskene kun har én oppgave i livet: å overleve. Den unge, sjenerte, nerdete og naive Columbus (Jesse Eisenberg) har tenkt seg til Ohio for å se om familien er i live, men har mer enn nok med å holde seg i live selv for zombiene, som er på konstant jakt etter de overlevende menneskene. Derfor har Columbus laget 30 overlevelsesregler for seg selv, som han er streng med å følge. Han slår seg snart sammen med den middelaldrende, tøffe og bitre Tallahassee (Woody Harrelson), som har én ting han er god i: å drepe zombier. Columbus innser at evnene hans kan være gode å ha med seg, og han tar derfor følge i bilen til zombie-hateren, i og med at de skal samme vei. Denne svært unormale kombinasjonen blir ikke bedre når de møter to unge jenter som også har sine egne måter å takle zombiene på – søstrene Wichita (Emma Stone) og Little Rock (Abigail Breslin), som planlegger å dra til en fornøyelsespark i Los Angeles, som de har hørt er fri for zombier. Disse to partene kommer overhodet ikke overens til å begynne med, men ser seg etterhvert nødt til å stole på hverandre for å komme unna zombiene.

Rolleliste
----------

| Rolle | Skuespiller |
| --- | --- |
| Columbus | Jesse Eisenberg |
| Tallahassee | Woody Harrelson |
| Wichita | Emma Stone |
| Little Rock | Abigail Breslin |
| 406 | Amber Heard |
| Seg selv | Bill Murray |

Om filmen
---------

Filmen hadde et budsjett på kun drøyt 20 millioner dollar, men ble en uventet hit rundt om på kinoer i verden, og spilte inn over 100 millioner dollar på verdensbasis. Den ble også en stor kritiker- og publikumsfavoritt, og har 90% på Rotten Tomatoes og 7,8/10 i snitt på IMDb.

Filmen blir også ofte kreditert for å føre både Jesse Eisenberg, Emma Stone og regissør Ruben Fleischer opp på A-lista i Hollywood.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Zombieland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) *Zombieland* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Zombieland* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Zombieland* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Zombieland* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Zombieland* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Zombieland* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Zombieland* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Zombieland* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Zombieland* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Zombieland* på Metacritic Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** BNE
 |
**«Feniks»** (**«Føniks»**) var en fløyt, et armert handelsskip som ble tatt i desember 1627 under den polsk-svenske krigen av orlogsfartøyet «Zolty Lew» som førte skipet til Weichselmünde skanse. Det ble tatt i bruk av de polske myndighetene som et armert handelsskip under det polske navnet «Feniks».

Under sin første ferd den 15. april 1628 seilte «Feniks» sammen med «Zolty Lew», «Panna Wodna» og «Czarny Kruk» til sjøs med kaptein Hans Meylckens ombord, og tok et engelsk hamdelsskip med kontrabande i lasten. Senere i dette året gikk «Feniks» på grunn i munningen av Wisla ikke langt fra Weichselmünde festning den 6. juli, og kom innenfor skuddvidde av den svenske hærens feltartilleriet. To krigsskip, «Tigern» og «Wodnik» kom til unnsettelse for det grunnstøtte fartøyet som ble berget og ført vekk i sikkerhet.

I januar 1629 ble den polske flåten sendt til den katolske ligaen i Wismar av kongen Sigismund. Der ble de polske krigsskipene trukket inn i en rekke sjøtrefninger med dansk-norske og svenske krigsskip. Etter Gustav II Adolf gikk på land i sommeren 1630 med en stor svensk hær, ble Wismar satt under beleiring fram til den 22. januar 1632. Etter kapitulasjonen ovenfor svenskene ble samtlige skip i havneområdet overtatt og innlemmet i den svenske flåten. I svensk tjeneste ble skipet kjent som «Fenix» uten at skjebnen er kjent.

Kilder
------

* Eugeniusz Koczorowski: *Bitwa pod Oliwą* Gdynia 1968
Fylket Kai i Chongqing
 **Kai** (kinesisk: 开县; pinyin: *Kāi Xiàn*) er et fylke i byprovinsen Chongqing i Folkerepublikken Kina.

I 1999 var befolkningen på 1 470 757 innbyggere, og 1 520 000 i 2003.

Baihe kullkraftverk ligger i fylket.

Administrative enheter
----------------------

Kai består av fire subdistrikter, 21 storkommuner og 13 kommuner:

**Subdistriktene** Hanfeng (汉丰街道, sentrum); Fengle (丰乐街道); Zhendong (镇东街道); Baihe (白鹤街道).
**Storkommunene** Dajin (大进镇); Changsha (长沙镇); Guojia (郭家镇); Linjiang (临江镇); Zhaojia (赵家镇); Wenquan (温泉镇); Tieqiao (铁桥镇); Zhonghe (中和镇); Yuexi (岳溪镇); Nanmen (南门镇); Nanya (南雅镇); Heyan (河堰镇); Heqian (和谦镇); Jiulongshan (九龙山镇); Zhen'an (镇安镇); Zhuxi (竹溪镇); Qukou (渠口镇); Houba (厚坝镇); Gaoqiao (高桥镇); Dunhao (敦好镇); Yihe (义和镇).
**Kommunene** Baiquan (白泉乡); Guanmian (关面乡); Manyue (满月乡); Tanjia (谭家乡); Wutong (五通乡); Wushan (巫山乡); Baiqiao (白桥乡); Maliu (麻柳乡); Zishui (紫水乡);
Dade (大德乡); Tianhe (天和乡); Sanhuikou (三汇口乡); Jinfeng (金峰乡).

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS
2. ↑  (Phoer.net) Arkivert 19. juni 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside Arkivert 10. januar 2014 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Kundeserviceprisen** *«Best i test»* er den eneste testen av utvalgte kundesentre i Norge der det kåres en vinner uavhengig av klasse. 

Undersøkelsen gjennomføres hvert år av analyseselskapet SeeYou og deles ut i forbindelse med Call Center Dagene, i regi av kompetansesenteret Confex.

Prisen ble utdelt for første gang i 2006 og feiret i 2015 tiårsjubileum. 

Undersøkelsen gjennomføres ved hjelp av en såkalt "secret shopper", der de deltakende kundesentrene blir undersøkt og målt uten at de selv har kjennskap til det. Deretter blir disse bedømt på en rekke kriterier; som velkomst, ventetid, kundebehandlerens løsning og totalinntrykk.

Hvert spørsmål får en poengscore basert på svaralternativene, og det hele oppsummeres i en prosentbasert totalscore.

I 2015 var 108 kundesentre fordelt på 16 bransjer med i undersøkelsen, og for første gang ble prisen delt mellom flere selskaper; helsekostfirmaet Vitamail, mobiloperatøren Tele2 og alarmselskapet Sector Alarm.

Vinnere
-------

* 2017: Mester Grønn AS
* 2016: Sunnmørsposten
* 2015: Tele2, Vitamail og Sector Alarm
* 2014: Tyrkiareiser
* 2013: Canal Digital Parabol
* 2012: Ishavskraft
* 2011: Sector Alarm
* 2010: DFDS Seaways

Referanser
----------

1. ↑  «Kundeserviceprisen - SeeYou». Besøkt 28.05.2015.
2. ↑  Gunnar Stavrum (06.05.2015). «Disse tre er Norges beste på kundeservice». Besøkt 28.05.2015.
3. ↑  «Kundeserviceprisen 2017 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
4. ↑  «Kundeserviceprisen 2016 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
5. ↑  «Kundeserviceprisen 2015 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
6. ↑  «Kundeserviceprisen 2014 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
7. ↑  «Kundeserviceprisen 2013 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
8. ↑  «Kundeserviceprisen 2012 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
9. ↑  «Kundeserviceprisen 2011 - SeeYou». *SeeYou*. Besøkt 5. august 2017.
10. ↑  «Kundeserviceprisen: Vinnere - SeeYou». Arkivert fra originalen 28. mai 2015. Besøkt 28.05.2015.
Dombås skiheiser ligger like ved Dombås Fjellskole. Her i solnedgang, sommeren 2012.  Foto: C. Hill 
**Dombås Fjellskole og Vandrerhjem** er en del av Trolltun Gjestegård på Dombås i Dovre. Skolen ble startet som leirskole på helårsbasis i 1968 på Dombås Ungdomsherberge, som et samarbeid mellom Norske Vandrerhjem Region Øst og Dovre kommune. I 1999 ble driften lagt til Trolltun Gjestegård.

Mestring og opplevelser
-----------------------

Dombås Fjellskole mottar elever og klasser stort sett fra hele Midt-, Vest- og Sør-Norge, og tar elevene med på mestring og opplevelser i nasjonalparkene rundt Dombås (Dovre nasjonalpark, Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark, Rondane nasjonalpark, Reinheimen nasjonalpark. Besøk på det kjente fuglereservatet, Fokstumyra naturreservat kan også være aktuelt. Skolen gir innføring i norsk friluftsliv både sommer og vinter. Dombås Fjellskole var pioner i Norge med organiserte moskus-turer. Skolen er lokalisert like ved Dombås skiheiser og Dombås Skiarena.

Eksterne lenker
---------------

* hjemmesider

| * v
* d
* r
Dovrefjell |
| --- |
| Dovre kommune **·** Dombås **·** Drivstua Fjeldstue **·** Drivstua stasjon **·** Fokstua **·** Hjerkinn **·** Hjerkinn fjellstue **·** Hjerkinn skytefelt **·** Hjerkinn stasjon **·** Kongsvold Fjeldstue **·** Kongsvoll stasjon **·** Kongsvoll fjellhage **·** Viewpoint Snøhetta **·** Dovre nasjonalpark **·** Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark **·** Rondane nasjonalpark **·** Fokstumyra naturreservat **·** Fokstugu landskapsvernområde **·** Veslehjerkinntjønnin naturreservat  **·** Hjerkinn/Kongsvoll/Drivdalen landskapsvernområde **·** Vesle Hjerkinn landskapsvernområde **·** Snøhetta **·** Rondslottet **·** Vårstigen **·** Pilegrimsleia over Dovrefjell **·** Eysteinkyrkja **·** Moskusfe  **·** Enige og tro inntil Dovre faller  **·** Dovrebanen **·** Dovregubben  **·** Dovregubben  *(lokomotiv)*  |
En svepeskorpion (Thelyphonida), pedipalpene er markert med grønt
**Pedipalper** betegner det andre paret av munn-ekstremiteter hos gruppen chelicerater, som omfatter edderkoppdyr, havedderkopper og dolkhaler, samt den utdødde gruppen sjøskorpioner. Pedipalpener er oftest lange og beinlignende, noen ganger nesten like lange som de egentlige beina lenger bak. Vanligvis har de primært en følerfunksjon, liksom antennene hos insekter. Hos skorpioner og mosskorpioner er pedipalpene utformet som kraftige klør og brukes til å gripe og rive i stykker byttedyr. Hos mosskorpionene har pedipalpene også giftkjertler, mens skorpionene bruker brodden på halespissen til dette. Også hos svepeskorpioner (Thelyphonida) er pedipalpene grove og klolignende.

Pedipalper hos en hann-edderkopp, her i familien Oxyopidae
Hos hanner av edderkopper har pedipalpene fått en annen funksjon: de er blitt sekundære kjønnsorganer. Pedipalpen inneholder en blære for oppbevaring av sæd og en sprøytelignende struktur for å få denne inn i hunnene kjønnsåpning, epigynet. I tillegg ofte ulike hjelpestrukturer som kan bidra til å åpne hunnens kjønnsorganer, stimulere henne eller muligens også fjerne sæd plassert der av andre hanner. I tillegg bruker mange hann-edderkoppene pedipalpene som signalflagg, der de gjerne er i kontrastfarger relativt til resten av dyret.

 Mosskorpioner har pedipalpene omdannet til klør

Referanser
----------

1. ↑  Mooi, R. & Beer, A-J (2010). *Anatomy and physiology : an illustrated guide*. New York: Marshall Cavendish. s. 49. ISBN 0761478817. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. ↑  Barnes, E.E. Ruppert, R.S. & Fox; R.D. (2003). *Invertebrate zoology : a functional evolutionary approach* (7. utg.). Belmont, Calif.: Thomson, Brooks/Cole. s. 537–539. ISBN 0-03-025982-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. ↑  Krebs, J.R. &, Davies, N.B. (1996). *Behavioural ecology : an evolutionary approach* (4. utg.). Cambridge, Massachisets: Blackwell Science. s. 176. ISBN 978-0-86542-731-0. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Hjemmebagt rugbrød.
**Rugbrød** er betegnelsen for et brød fremstilt av grovt eller halvsiktet rugmel.

Rugbrød fikk sin utbredelse i Norge i vikingtiden, og i middelalderen var rug det mest brukte kornslaget i Norge. Blant annet fordi rugkornet er en svært hardfør korntype som tåler mer kulde enn andre kornsorter. 

Ved elting av rugmelet med vann, salt og hevemiddel (gjær eller surdeig) fremstilles en svært kompakt deig som hever fra en time til mer enn et døgn (alt etter brødtype) og deretter puttes i form av passende størrelse.

Steketiden for rugbrød er lang sammenlignet med andre brødformer, og kan være helt opp til tre timer for rugbrød og 24 timer alt etter brødtype. Rugbrød er mindre fett enn andre brødformer, blant annet fordi det ikke brukes olje i fremstillingen av brødet.

Det tradisjonelle danske rugbrødet skiller seg fra svensk og tysk rugbrød ved hhv. å være mindre søtt og mindre mørkt.

Referanser
----------

1. ↑  «Saftigere bakst med rug • Temaside • Brodogkorn.no». *Opplysningskontoret for brød og korn*. Besøkt 1. september 2022.

Se også
-------

* Rugbrødgrensen

Eksterne lenker
---------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Kokeboka på Wikibøker: Grovt rugbrød – oppskrift |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |
**Rufus** er portabel programvare som er fri og åpen kildekode for Microsoft Windows og kan brukes til å formatere og opprette oppstartbare minnepinner eller USB-flash-enheter. Det er utviklet av Pete Batard fra Akeo Consulting.

Historie
--------

Rufus ble opprinnelig utviklet som en moderne åpen kildekode-erstatning for HPs USB Disk Storage Format Tool for Windows, som var primært brukt til å lage DOS-oppstartbare USB-flash-stasjoner.

Den første offisielle utgivelsen av Rufus, versjon 1.0.3 (tidligere versjoner var bare interne/alpha), ble utgitt 11. desember 2011, med opprinnelig bare MS-DOS-støtte. Versjon 1.0.4 introduserte FreeDOS-støtte og versjon 1.1.0 introduserte ISO-bilde-støtte. Fram til 1.2.0, ble to separate versjoner utgitt, en for MS-DOS og en for FreeDOS. UEFI-oppstartsstøtte ble introdusert fra og med versjon 1.3.2, lokalisering i 1.4.0 og Windows to Go i 2.0. Den siste versjonen som er kompatibel med Windows XP og Vista er 2.18.

Funksjoner
----------

Rufus støtter et utvalg av oppstartbare .iso-filer, inkludert ulike linuxdistribusjoner, som Ubuntu for eksempel, og Windows-iso-filer, samt .img-filer (inkludert komprimerte). Hvis det er nødvendig, vil det installere en bootloader som SYSLINUX eller GRUB på flash-stasjonen for å gjengi den som oppstartbart. Den støtter også filsystemer som FAT, FAT32, NTFS, exFAT, UDF eller ReFS.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  «Rufus introduction post». Besøkt 9. juli 2016.
3. ↑  «HP USB Disk Storage Format Tool on Softpedia». Besøkt 9. juli 2016.
4. ↑  «Rufus Changelog». Besøkt 9. juli 2016.
5. ↑  «List of Rufus downloads». Besøkt 9. juli 2016.
6. ↑  Mackey, Tim; Benedict, J. K. (5. april 2016). *XenServer Administration Handbook: Practical Recipes for Successful Deployments* **(engelsk)**. "O'Reilly Media, Inc.". ISBN 9781491935392.
7. ↑  «Rufus: Free Portable Utility to Write Bootable ISO or IMG Files to USB Drives - AskVG». *www.askvg.com*. Besøkt 3. april 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Rufus (software) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**«Frogner Hovedgaard»** (1842) av I.C. Dahl (1788–1857) regnes som et hovedverk i den norske nasjonalromantiske malerkunsten. Bildets motiv er Frogner Hovedgård og Frognerparken. Herskapsbygningene ses i bakgrunnen, mens maleriet fokuserer på Frognerdammen. Maleriet ble malt i 1842 på oppdrag fra godseier Benjamin Wegner, eieren av Frogner Hovedgaard. I.C. Dahl var allerede en verdensberømt kunstner, og var på et av sine sjeldne besøk i Norge i 1842, et besøk som artet seg nærmest som et statsbesøk. Da var han gjest på Frogner Hovedgaard og ble spurt om å male maleriet. Bildet ble utstilt i Kunstforeningen i Christiania i 1852. Maleriet var i en privat samling i Dresden til 1945 og har en tildels ukjent proveniens. I 1998 ble det solgt for 3,3 millioner kroner til et norsk-amerikansk ektepar gjennom Grev Wedels Plass Auksjoner, noe som var norsk auksjonsrekord for et maleri på det tidspunktet. Bildet var en periode utstilt på nettopp Frogner Hovedgård, hvor Oslo Bymuseum holder til, gjennom utlån fra de nye eierne. Det befinner seg nå i USA.

Referanser
----------

1. ↑  *Auksjon over klassisk kunst* (s. 62–63), auksjonskatalog, Grev Wedels Plass Auksjoner, mandag 27. april 1998
2. ↑  Aftenposten 1998.12.02
Et moderne språklaboratorium i Øst-Tyskland 1975. Læreren sitter ved kontrollpanelet, elevene i lydskjermede båser med båndopptaker, høretelefoner og mikrofon.  Foto: Deutsche Fotothek 
**Språklaboratorium**, ofte bare kalt **språklab**, er et klasserom utstyrt med spesielle tekniske hjelpemidler for å gjøre det lettere å lære fremmedspråk og øve på det muntlige språket. I tradisjonelle språklaboratorier var klasserommet innredet med et kateter der læreren kunne betjene et kontrollpanel og en enkel telefonsentral, og en rekke lydskjermede båser med båndopptaker, høretelefoner og mikrofoner der elevene kunne arbeide individuelt med uttale og lytteforståelse og samtidig bli kontrollert og få veiledning av læreren.

Språklaboratorier med gammeldagse lydbånd og kassetter brukes svært sjelden i dag, men var vanlig ved velutstyrte gymnaser, høyskoler og universiteter fra 1960- til 90-tallet. Laboratoriene og den analoge teknologien er erstattet av digitale læremidler, ofte ulike dataprogrammer og internettjenester knyttet mer individuelt til en PC uavhengig av klasserommet. Enkelte av tjenestene kalles digitalt språklaboratorium. Språklaboratorier kan også bestå av flyttbart utstyr.

Språklaboratorium med digitalt utstyr ved *Sekolah Menengah Kebangsaan KOMPLEKS KLIA* ved Kuala Lumpur International Airport (KLIA) i Malaysia 2008

Eksterne lenker
---------------

* (en) Language lab – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Språknormering** er en bevisst prosess hvor man søker å påvirke eller styre et språks utvikling når det gjelder nyord, struktur eller bruk. I praksis betyr dette oftest at man definerer målsetninger for språkutviklingen og lager strategier for å styre språket mot disse.

Begrunnelsen for å drive språknormering kan være lingvistisk idet man søker å bevare og utvikle språket og dets egenart i seg selv, eller språk-/nasjonalpolitisk idet man søker å styrke et folks eller en nasjons språklige og kulturelle identitet. Svært ofte vil normeringsarbeid i praksis være begrunnet i en kombinasjon av de to.

Normerende organer
------------------

Det finnes en rekke normerende organer for språk. Disse er gjerne organisert på et nasjonalt nivå, men det finnes flere løsninger for ulike språk og land. Noen eksempler på forskjellige løsninger er:

* Felles nasjonalt organ for flere språk:
	+ Norsk språkråd er normerende organ i Norge for de to skriftspråkene bokmål og nynorsk.
* Flere nasjonale organer for ett språk:
	+ Académie française og Office québécois de la langue française for fransk i henholdsvis Frankrike og Quebec.
* Flernasjonalt organ for felles språk:
	+ The North/South Language Body (An Foras Teanga/Tha Boord o Leid), todelt organ som består av Foras na Gaeilge, rådgivende organ for irsk gælisk i Irland og Nord-Irland og Tha Boord o Ulstèr-Scotch, rågivende organ for ulsterskotsk i Nord-Irland og Irland.
* Nasjonalt organ som de facto normerer også i andre land:
	+ Baraza la Kiswahili la Taifa som normerer swahili i Tanzania, men som påvirker språkets utvikling også i andre land

Det finnes også normerende organer som ikke har offisiell status, som Det Norske Akademi for Språk og Litteratur som i Norge normerer riksmål.

Mange språk har ingen normerende organer. Blant disse finner man engelsk, som i mangel av normerende organer i stedet gir visse ordbøker en grad av normativ funksjon. Spesielt gjelder dette *Webster's Dictionary* for amerikansk engelsk og Oxford English Dictionary for britisk engelsk.

Normering av fagterminologi
---------------------------

Innen enkelte yrker finnes det organer som normerer fagterminologien. Dette er spesielt vanlig i forbindelse med medisinske fag og jus, der språklig presisjon kan ha svært stor innvirkning på yrkesutøvelsen.
**Språkbanken** er en teknologisk infrastruktur i Norge sammensatt av digitaliserte språkressurser som kan brukes til å utvikle IKT-basert teknologi som håndterer språklige data. Språkbanken er lokalisert ved Nasjonalbiblioteket, som i budsjettproposisjonen for 2010 fikk i oppdrag å etablere en norsk språkbank. Språkbanken er en tjeneste til den delen av næringslivet som arbeider med å utvikle språkbasert IKT, til forskere innenfor språkvitenskap og språkteknologi, og til offentlige virksomheter som utvikler elektroniske løsninger for offentlige tjenester. Språkbanken er et språkpolitisk tiltak som nevnes i Stortingsmelding 35 (2007–2008).

Språkressurser
--------------

Eksempler på tilgjengelige ressurser er leksikalske databaser, tekstkorpus og taledatabaser. Språkbanken vil etter hvert også inneholde store tekstkoprora, n-gram for de skandinaviske språkene, og dataverktøy til håndtering av elektronisk tekst og tale.

Referanser
----------

1. ↑  Mål og meining

Eksterne lenker
---------------

* Språkbankens ressurskatalog
* Språkbanken
***Under evige stjerner*** er en roman av Margit Sandemo fra 1965. Originalens tittel var *Under eviga stjärnor*, men den har også vært utgitt under tittelen *Den gyldne engel*. Den ble aller først publisert i *Norsk Ukeblad*, men har kommet i forskjellige utgivelser etterhvert, blant annet som bok nr 23 i serien *Margit Sandemos beste føljetonger*.

Handlingen i romanen er lagt til korsfarertiden, og hovedpersonen Ormund var en av Sigurd Jorsalfares mest betrodde menn, og var utvalgt til å beskytte en flis av det hellige kors fra Jerusalem. Dermed skulle han ikke beskjeftige seg med hverken kvinner eller andre «jordiske» sysler, som ble sett på som uren for denne ordenen. Men Ormund traff Inga, smedens vakre lyshårete datter, og ble verge for henne, da begge foreldrene døde. Inga viser seg å være både sterk og modig, og redder Ormunds liv flere ganger. Etterhvert utvikler det seg et kjærlighetsforhold mellom Inga og Ormund, og han må ta et valg i forhold til sin avlagte hellige ed.

Utgivelser i utvalg
-------------------

* *Margit Sandemos beste føljetonger nr 23* Bladkompaniet 1984 ISBN 82-509-1456-2
* *Margit Sandemos beste dobbeltbok* Schibsted 2006

Litteratur
----------

* *Kjære Margit!: Et festskrift til Nordens folkelesningsdronning; Margit Sandemo 70 år*, Bladkompaniet 1994
«***Under samme sol***» er det *femte albumet* til Hanne Krogh, utgitt november 1983. Hanne krogh uttaler på hjemmesiden sin, at dette var den første platen hvor det meste av låtmatrialet var originalskrevet for henne. Åpningssporet «Minner» var en norsk versjon av Andrew Lloyd Webbers «Memory» fra suksess-musicalen «Cats» som gikk for fulle hus i London. Hanne ble tipset om denne sangen, og plateselskapet sikret seg rettighetene til at Hanne kunne gi den ut i Norge. «Når natten faller på» var skrevet og innspilt på plate på haugalandsk av kameraten Gunnar Andersen – kjent fra 3 Busserulls. På riksmål og i et flott arrangement av Pete Knutsen gjorde Hanne den til sin egen. Gunnar Andersen deltok for øvrig i den vakre duetten «Jeg vil aldri glemme deg» som han skrev sammen med Knutsen og Reidar Brendeland.
Andre nyskrevne sanger kom fra Svein Gundersen og Gunnar Andersen, «Vi lar tiden gå i fra oss», Jahn Teigen: «Hvor er du» og George Keller med «Gatebarn». Åpningsmelodien fra James Bond-filmen «Octopussy» «All time high» ble til «Under samme sol» i Arne Bendiksens oversettelse. Coverbildet ble tatt på Rådhuskaia i Oslo av pressefotografen Trond Solberg, og i produsentstolen satt som alltid Ole Vidar Lien. «Under samme sol» ble en stor salgssuksess for Hanne Krogh. Plateselskapet til Arne Bendiksen gikk konkurs like etter at platen kom ut, og «Under samme sol» ble da utgitt på Sonett.

Sporliste
---------

1. «Minner» («Memory») (Webber/T.Nunn/T.S.Eliot/Harald Engelstad)
2. «Når natten faller på» (Gunnar Andersen)
3. «Jeg vil leve» («Flashdance...What a feeling») (G.Moronder/K.Forsey/I.Cara/A.Bendiksen)
4. «Vi lar tiden gå fra oss» (Svein Gundersen/Gunnar Andersen/Reidar Brendeland)
5. «Velg en søndag» («Tell me on a sunday») (Webber/D.Black/Engelstad/Bjurstrøm/Krogh)
6. «Jeg gir meg aldri» (Pete Knutsen/Arne Bendiksen)
7. «Under samme sol» («All time high») (I.Barry/T.Rice/Arne Bendiksen)
8. «Hvor er du» (Jahn Teigen)
9. «Jeg vil aldri glemme deg» (Pete Knutsen/Gunnar Andersen/Reidar Brendeland)
10. «Gatebarn» (Georg Keller/P.A.Kruse)

Andre medvirkende
-----------------

* Innspilt i AB Studio
* Teknikere: Per Sveinson/Rolf Kjernet
* Forsidefoto: Trond Solberg
* Baksidefoto: Trygve Sundbø
* Arrangør og orkesterledelse: Pete Knutsen
* Keybards, gitarer og bass: Pete Knutsen
* Bass: Terje Methi
* Trommer: Thor Andreassen
* Saxofon: Johan Bergli
* Kor: Kari Gjærum, Hege Schøyen, Tone vik, Håkon Iversen, Amund Enger, Per Øystein Sørensen
* Strykere fra St.Peter in the Fields
* Produsent: Ole Vidar Lien
* Co-produsent: Pete Knutsen

Utgivelser
----------

* 1983 LP/MC AB Records AB 4005
* 1984 LP Sonett SLP 1402

Kilder
------

*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Under samme sol* på Discogs Rediger på Wikidata
***Under satans sol*** (originaltittel: *Sous le soleil de Satan*) er et fransk drama fra 1987 regissert av Maurice Pialat og med Gérard Depardieu, Sandrine Bonnaire og Pialat selv hovedrollen. Filmen har en roman av Georges Bernanos som litterært forelegg.

Filmen ble vist på Filmfestivalen i Cannes i 1987, hvor den vant Gullpalmen

Handlingsreferat
----------------

Donissan ble nylig ordinert som en katolsk prest, og blir sendt til et lite sogn på landsbygda under den mer erfarne presten Menou-Segrais. Men den unge mannen tviler på hans egen religion. Et av hans sognebarn som heter Mouchette, den 16 år gamle datteren til en brygger, har en elsker - en markie som heter Cadignan. Mouchette sier at hun ønsker å stikke av til Paris, men Cadignan sier at han har økonomiske problemer og kan ikke hjelpe henne. Neste morgen blir Cadignan drept ved ett uhell. Mouchette kommer seg raskt vekk, og forsøker å vaske blodet hans av klærne sine.

Hun går deretter til en annen kjæreste, en gift doktor som heter Gallet. Etter at de hadde sex, forteller Mouchette at hun er gravid. Menou-Segrais er bekymret over sognebarna sine, og sender sin yngre kollega for å hjelpe til i en annen landsby i området. Men på vei dit, får presten selskap av en mystisk karakter som viser seg å være en inkarnasjon av Satan. Donissan besvimer, men kommer seg neste morgenen. Samme dag tar Mouchette selvmord ved å skjære over halsen sin med en barberhøvel. Kroppen hennes blir senere oppdaget av Donissan. 

Presten bærer den blødende kvinnen til kirken, hvor han legger henne foran et alter i håp om at hennes sjel skal bli frelst i himmelen. Denne vanvittige oppførselen gjør at presten blir sendt til annet prestegjeld. En bonde fra en annen landsby ber presten om å besøke hans lille sønn som er døende. Men presten kommer for seint. Han går deretter alene til soverommet, og løfter opp liket. Når han begynner å be, åpner barnets øyne seg. Belastningen av hans psykiske plager, og alle kravene fra hans menighet, gjør presten stadig sykere. En sen kveld blir han angrepet av Satan, og han ber Gud om å holde ham i live hvis det fremdeles er bruk for ham.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Under satans sol* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Under satans sol* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Under satans sol* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Under satans sol* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Under satans sol* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Under satans sol* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Under satans sol* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Under satans sol* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Under satans sol* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata

Portal: Film
**Anthony Carroll Knowles** (født 1. januar 1943 i Tulsa i Oklahoma) er en amerikansk demokratisk politiker og tidligere guvernør i Alaska. Han var den 9. guvernøren i delstaten Alaska 1994–2002.

Knowles deltok i Vietnamkrigen i den amerikanske hæren. I 1968 avla han eksamen i samfunnsøkonomi ved Yale University. Han var ordfører i Anchorage i perioden 1981 til 1987.

Han var demokratenes kandidat i 1990 til guvernørvalget i Alaska, men tapte mot Walter Joseph Hickel som stilte for Alaskan Independence Party. Fire år senere nominerte demokratene Knowles igjen, og han vant valget med 41,1% av stemmene mot 40,8% for republikaneren Jim Campbell og 13% for Jack Coghill fra Alaskan Independence Party. Knowles ble gjenvalgt i 1998 med 51% av stemmene.

En sittende guvernør i Alaska har ikke anledning til å stille til valgt for en tredje mandatperiode på rad, og Knowles kunne derfor ikke stille ved valget i 2002. I 2004 stilte han til valg til USAs senat, men tapte mot Lisa Murkowski med 46% mot 49% for republikaneren Murkowski. 2006 stilte han igjen til guvernørvalget, men tapte med 41% mot 48% for republikaneren Sarah Palin.

Referanser
----------

1. ↑   Social Networks and Archival Context, oppført som Tony Knowles (politician), SNAC Ark-ID w6rz84cx, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  STATE OF ALASKA - 2006 GENERAL ELECTION NOVEMBER 7, 2006 OFFICIAL RESULTS.

Eksterne lenker
---------------

* 

* (en) Biografi hos National Governors Association


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Walter Joseph Hickel** | **Alaskas guvernør**(2006–2009) | Etterfølger:**Frank Murkowski** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Sjællands Odde** er en landtunge på nordvestre Sjælland i Danmark. Den strekker seg fra kirkestedet Højby vestover ut i Kattegat, og ender i en spiss som kalles *Gniben*. Oddens bredde er maksimalt 1 km, lengden er 20 km. Riksvei 21 strekker seg helt til Gniben.

Ytterst på odden har artilleriet en skole, og området stenges til tider av for skyteøvelser. Det er ellers mulig å gå langs en tursti rundt odden. Ved stien finner man flere minnesmerker etter Kattegatsvømmingene, som var populære i første halvdel av 1900-tallet. Man svømte da den krevende strekningen fra Jylland til Sjælland. 

Utenfor odden ligger Sjællands rev, som nå er merket med et fyr. En rekke fartøy har gjennom århundrene gått på dette revet. 

I 1808 ble slaget ved Sjællands Odde utkjempet rett utenfor odden. Danmark-Norge mistet i slaget sitt siste gjenværende linjeskip, «Prinds Christian Frederik». Peter Willemoes, en av heltene fra slaget på Københavns red, falt i slaget og er gravlagt sammen med andre offiserer og mannskap ved Odden kirke. 

Siden 1966 har det vært fergeforbindelse til Ebeltoft i dagens Syddjurs kommune, og fra 1999 er det fergeforbindelse til Århus. Begge strekningene trafikkeres av raske katamaraner.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames
 |

Portal: Danmark
***Ude og Hjemme. Nordisk illustreret Ugeblad*** var et dansk ukeblad som ble startet av xylograf Frederik Hendriksen i 1877. Det gikk inn med 1884-årgangen. Medredaktør var Otto Borchsenius, som sørget for at forfatterne fra det Georg Brandes omtalte som det moderne gennombrudds menn, eller fra foreningen Bogstaveligheden brukte dette som organ.

Historikk
---------

Frederik Hendriksen fikk med seg Otto Borchsenius som medredaktør i 1879. Han fikk Holger Drachmann til å publiserede flere litterære fortellinger i ukebladet, og Herman Bang til å skrive tre forfatterbiografier. Andre som bidro var forfatteren Henrik Pontoppidan og kunsthistorikeren Sigurd Müller.

Av kunstmalerne ga særlig Erik og Frants Henningsen mange illustrasjoner. Men også Erik Werenskiold lot en del av sine bilder bli reprodusert i bladet, blant annet en tidlig utgave (22. juni 1879, ledsaget av et dikt av Bjørnstjerne Bjørnson) av det motiv som senere ble til maleriet *En bondebegravelse* (1885). Werenskiold sto på god fot med Frederik Hendriksen, som også sørget for å få kjøpt enkelte av hans tegninger til eget eie. Av norske forfattere som publserte i ukebladet var Bjørnstjerne Bjørnson, Peter Christen Asbjørnsen, John Paulsen, Alexander Kielland og Jonas Lie.

Det var til sist økonomiske problemer som gjorde at *Ude og Hjemme* måtte innstille i 1884.

Referanser
----------

1. ↑  Fire eventyr til «Herremandsbruden» sto for aller første gang på trykk i *Ude og Hjemme* No. 317-1884.
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Tyrkias flagg Tyrkia |
| Friidrett: |
| Friidrett EM innendørs |
| Sølv | Paris 2011 |  1500 m |
| Friidrett U23-EM i friidrett |
| Bronse | Debrecen 2007 |  5000 m |
| Friidrett EM i terrengløp |
| Gull | Toro 2007 | U23 - 8,2 km |
| Friidrett Middelhavslekene |
| Bronse | Pescara 2009 |  5000 m |

**Kemal Koyuncu** (født 25. januar 1985 i İnegöl i Tyrkia) er en tyrkisk mellom- og langdistanseløper, som løper både på bane og terrengløp. Han representerer friidrettsklubben *Fenerbahçe Athletics*, og har flere EM-medaljer for Tyrkia.

Junior
------

Ved Lag-EM i terrengløp (European Clubs Cross Country Championships) i Istanbul i februar 2007 kom han på sjetteplass, som bidro til at laget hans, *Kocaeli Büyüksehir Belediyesi* kom på fjerdeplass i lagkonkurransen.

I juli 2007 deltok han i U23-EM i friidrett i Debrecen, der han deltok på 5.000 meter og 10.000 meter. På 10.000 meter fullførte han ikke, men på 5.000 meter løp han på 13.54,32, og vant bronse bak Noureddine Smail og Andrej Safronov. Senere på året deltok han ved EM i terrengløp i Toro i Spania, og vant der gull på 8,2 km i U23-klassen. Han løp på 24,31 minutter, og vant foran Jevgenij Rybakov og Andy Vernon.

Senior
------

Ved innendørs-EM i mars 2008 deltok han på 1.500 meter, men gikk ikke videre fra kvalifiseringen, selv om han løp inn på ny personlig rekord på 3.57,70. Han deltok i *European Cup 10000 m* i Istanbul og april, der han kom på 12.-plass med tiden 30.06,22. Ved EM i terrengløp 2008 i Brussel i desember deltok han også, men greide bare en 49.-plass på 10 km, med tiden 32.43.

I 2009 vant han bronse på 5.000 meter ved Middelhavslekene, som ble arrangert i Pescara i Italia i månedsskiftet juni-juli. Anis Selmouni vant løpet, foran Stefano La Rosa. Koyuncu løp på 14.04,99, og var bare et halvt sekund bak sølvet (14.04,44). 

Ved EM i friidrett 2010 i Barcelona deltok han både på 5.000 og 10.000 meter. Han endte på 13.-plass på 5.000 meter og 22.-plass på 10.000 meter.

I 2011 vant han en ny internasjonal medalje, da han vant sølv på 1.500 meter ved EM i friidrett innendørs i Paris. Manuel Olmedo vant gullet, men Koyuncu satte ny tyrkisk rekord med tiden 3.41,18.

Referanser
----------

1. ↑  European Athletics – *Istanbul TUR 4 February Team Competitions*
2. ↑  European Athletics – *Debrecen HUN 12 – 15 July*
3. ↑  European Athletics – *Istanbul TUR 12 April*
4. ↑  «European Athletics – *Bruxelles BEL 14 December*». Arkivert fra originalen 20. juli 2011. Besøkt 24. april 2011.
5. ↑  European Athletics – *Barcelona ESP 27 July – 1 August*
6. ↑  European Athletics – *Paris FRA 4 – 6 March Indoor*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kemal Koyuncu – World Athletics Rediger på Wikidata

* (en) Kemal Koyuncu – Diamond League Rediger på Wikidata
* Profil hos European Athletics

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Mustafa Kemal Atatürk lytter til en borger i Edirne (1930). Under hans presidentskap reiste han ofte i landet.
**Kemalismen** (tyrkisk: *Kemalizm*; sjeldnere **Atatürkismen**, tyrkisk *Atatürkçülük*) er den etter Mustafa Kemal Atatürk oppkalte ideologi for det nye Tyrkia som ble utropt i 1923.

Den symboliseres av de såkalte seks piler (*Altı Ok*): De står for folkesuverenitet, laicisme (forstått som skille mellom stat og religion), populisme (forstått som det å tjene hele folkets interesse og ikke spesielle samfunnslag) revolusjon (forstått som en vedvarende reformerende prosess), nasjonalisme (i motsetning til et multietnisk statskonsept med osmansk tilsnitt), og statisme der staten tildels styrer økonomiutviklingen politisk.

Kemalismen ble i 1931 også grunnelementet i partiprogrammet partiet, Cumhuriyet Halk Partisi (CHP). Partiet ble grunnlagt av Atatürk i 1923, og har de siste tiårene vært opposisjon (2017).

Referanser
----------

1. ↑  Bekim Agai (2004). «Islam und Kemalismus in der Türkei | bpb». *www.bpb.de* **(tysk)**. Bundeszentrale für politische Bildung. Besøkt 12. mars 2017. «Zusammengefasst wird er in den so genannten "sechs Pfeilern" des Kemalismus, die im Mai 1931 in das Parteiprogramm der damaligen Einheitspartei Mustafa Kemal Atatürks, der Republikanischen Volkspartei (CHP), eingeführt wurden. Sie lauten: Nationalismus, Republikanismus, halkçilik[4], Laizismus, Etatismus (im Sinne einer Verantwortlichkeit des Staates für Wirtschaft und Gesellschaft), Reformismus bzw. Revolutionismus (im Sinne einer ständigen Selbsterneuerung).»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Høytemperaturkorrosjon** forekommer som regel i brennkammeret i forbrenningsanlegg, som en følge av temperatur og klorholdig røykgass. Klorgassen kommer av klor i brenselet, hvor biobrensel inneholder noe klor, mens avfall som regel inneholder mye.

Den overordnede korrosjonsmekanismen skjer ved at klor, kombinert med lite oksygen og høy temperatur, reagerer med metall og danner metallklorid. Metallkloridet vil ved kontakt med oksygen reagere til metalloksid, hvor samtidig klor blir frigjort og reagerer på nytt med metall til metallklorid.

Virkemåte
---------

Klorholdig salt i røykgassen, som KCl og NaCl, vil feste seg på varmevekslende flater og danne et klebrig lag. Ved metalloverflaten er tilgangen på oksygen lav, og metallet og kloret vil reagere til metallklorid og senere danne metalloksid. Når overflaten først har blitt dekket av salter, blir den klebrig og KCl og NaCl vil lettere feste seg og øke korrosjonen. Når metallet først har blitt angrepet og fått et korrosjonslag, vil klorgass i røykgassen lettere trenge gjennom til metallet og danne metallklorid, som forklart over. Dette kalles aktiv oksidering. For temperaturer lavere enn 500 °C har denne korrosjonstypen mindre betydning, men for temperaturer over dette kan det virke som aktiv oksidering er den viktigste korrosjonsprosessen.

Mottiltak
---------

Som et primærtiltak er det ofte best å fjerne innholdet av klor i brenselet, hvor en mulighet er å vaske brenselet, som er vanlig med strå og halm i Danmark. Dette er derimot vanskelig for husholdningsavfall. Det er også vanlig å begrense temperaturen på overheteren til under 450 °C for å redusere problemet. Bruk av ulike legeringer i stålet og redusert hastighet på røykgassen mot de varmevekslende flatene vil senke korrosjonshastigheten. Innsprøyting av kjemikalier kan føre til mindre avsetninger og økt sulfatisering, som oppnås ved tilsette svoveldioksid til røykgassen. Svovelet vil da reagere med kaliumklorid eller natriumklorid og danne klorgass og saltsyregass som er mindre korroderende. Hvis korrosjonen er alvorlig må anlegget stanses og korrodert lag og avsetninger på de varmevekslende flatene må fjernes ved for
eksempel sandblåsing.

Ved å redusere temperaturen på varmevekslerflatene synker også strømproduksjonen som en følge av lavere temperatur på den overheta dampen. For å øke temperaturen på den overheta dampen er det mulig å bruke et rent brensel, som for eksempel biogass.

Referanser
----------

-Adams, B. Peeters, K. Diederen, H. & Wijnhoven, J. (2004, Oktober). Preventing boiler corrosion. Waste Management World, ss. 83-88.

-Nielsen, H. Frandsena, F. Dam-Johansena, K. & Baxterb, L. (2000, Januar). The implications of chlorine-associated corrosion on the operation of biomass-fired boilers. Progress in Energy and Combustion Science (26), ss. 283-298.

-Zahs, A. Spiegel, M. & Grabke, H. J. (2000, Oktober). Chloridation and oxidation of iron, chromium, nickel and their alloys in chloridizing and oxidizing atmospheres at 400-700 C. Corrosion Science, ss. 1093-1122.
**Høyryggede åkrer** er dannet ved pløying, og er resultatet av en måte å pløye på som ble brukt i Europa i middelalderen. Plogen velter jorda til side. Ved pløying av høyryggede åkrer slås flere velter sammen til en lav forhøyning (hopeslaget) med en grunn grøft (føra) ved siden av. Hopeslaget slås sammen på samme stedet hvert år, slik at hopeslaget blir høyere og høyere og føra dypere. Resultatet er opp til én meter høye rygger med form som «ej alltför brant sluttande hustak» (Gren 1991). I hellende terreng avsluttes høyryggede åkrer med ei åkerrein. 

Tradisjonelle ploger vender jorda i én retning. Dette betyr at plogen ikke kan gå tilbake langs den samme føra. I stedet ble det pløyd med klokka rundt en lang rektangulær teig. Etter å ha pløyd en av langsidene av teigen ble plogen løftet opp, flyttet over den upløyde delen av teigen, og deretter satt tilbake i jorda for å pløye tilbake nedover på den andre langsiden av teigen. Bredden på teigen var ganske smal, for å unngå å måtte dra plogen for langt over den upløyde delen av teigen. Denne prosessen flytter jord fra hver halvdel av teigen med en plogfures bredde mot midtlinjen.

I middelalderen var plasseringen av plogfurene den samme hvert år. Bevegelsen av jord år etter år bygget gradvis opp midten av teigen til en rygg, og etterlot ei grøft, føra, mellom hver rygg. De opphøyde ryggene ga bedre drenering. Fuktighet drenerte inn i føra, og rant vekk, samtidig som ryggen besto av et tykt matjordslag som kunne holde på fuktigheten i tørrere perioder. 

De fleste steder fortsatte pløyingen gjennom århundrene, og senere metoder fjernet de høyryggede åkrene. Men i noen tilfeller der åkrer ble lagt brakk, og ikke tatt opp igjen siden, har de høyryggede åkrene blitt bevart. Bevarte høyryggede åkrer kan ha en høydeforskjell på 0,5 til 0,6 m fra toppen av hopeslaget til bunnen av føra. Når de var i aktiv bruk, var høydeforskjellen enda større, opp til 1,8 m på enkelte steder.

Høyryggede åkrer er vanligvis knyttet til en driftsform med intensivt brukte åkrer som gjødsles regelmessig med husdyrgjødsel. Det kan være ulike former for vekstskifter (bygg, havre, erter) og ulike former for trede. Høyryggede åkrer er registrert i Sverige (Sporrong 1978). De er kjent fra middelalderen og fram til 1700-tallet. I Norge er det registrert høyryggede åkrer ved Rokke kirke i Østfold og på Borre i Vestfold (Jerpåsen 1996, Jacobsen og Follum 1997).

Litteratur
----------

* Jacobsen, Harald og Jørn-R. Follum 1997: Kulturminner og skogbruk. Skogbrukets kursinstitutt, Biri
* Jerpåsen, Gro B. 1996: Gunnerød – en arkeologisk landskapsanalyse. Varia 35. Universitetets Oldsaksamling, Oslo
* Sporrong, Ulf 1978: Ryggade åkrar. Rig, Stockholm
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Brasils flagg Brasil |
| Boccia |
|  Parapanamerikanske leker |
| Gull | Toronto 2015 | BC1-2, lag |
| Verdensmesterskapet i boccia |
| Sølv | Beijing 2014 | BC1-2, lag |

**Lucas Ferreira de Araujo** (født 14. mai 1994) er en brasiliansk handikappet bocciaspiller, som konkurrerer i klassen BC2, som er en av klassene for utøvere med cerebral parese.

Idrettskarriere
---------------

Ferreira deltok ved Verdensmesterskapet i boccia 2014 i Beijing, der han kom på 39.-plass individuelt. Brasil kom her på 2.-plass i lagkonkurransen i klassen BC1/2. 

Ved Parapanamerikanske leker 2015 i Torino vant Brasil lagkonkurransen i klassen BC1/2, og han kom også på 4.-plass individuelt, etter at han tapte bronsefinalen 5-6 for argentinske Sebastián Gonzales.

Referanser
----------

1. ↑  BISFed - *Individual World Championships Results*, besøkt 19. august 2015.
2. ↑  Toronto 2015 - *Boccia - Results - Individual BC2 - Bronze Medal Match Match 11* Arkivert 18. august 2015 hos Wayback Machine. besøkt 19. august 2015.

Eksterne lenker
---------------

* Toronto 2015 - Lucas Ferreira de Araujo
**Sherborne School** er en uavhengig internatskole i Sherborne i Dorset i England. Skolen ble grunnlagt i 1550 av Edvard IV av England.[] Den har cirka 570 elever i alderen 13 til 18 år og 96 lærere (2011).[] Skolen samarbeider tett med Sherborne Girls School som ligger i nærheten. Enkelte kurs på høyere alderstrinn blir gitt i samarbeid med elever derfra.

Historie
--------

Sherborne School ble grunnlagt i 1559 av kong Edvard IV,[] under navnet King Edward’s School, på samme sted som en tidligere klosterskole. Etter den protestantiske reformasjonen fikk den sitt nåværende navn.

I 1977 startet et internasjonalt college som også tar opp utenlandske elever og i mars 2005 ble det etablert en avdeling i Doha i Qatar.[]

Området ved skolen ble benyttet som innspillingsområde for filmen *Schrei in die Vergangenheit* i 1951 og filmene *Ein Mord erster Klasse*, av John le Carré, og *The Loom of Youth*, av Alec Waugh i 1969.

Internater
----------

Heldagselevene bor i tilsammen åtte internatboliger. Enkelte av boligene bærer navn etter tidligere rektorer. I hvert av internatene bor cirka 70 fulldagselever, men også dagelever har plass. 

Internt har de enkelte internatene en énbokstavskode;

* School House (a) (sted: Abbey Road)
* Abbey House (b) (Abbey Road)
* The Green (c) (Hospital Lane)
* Harper House (d) (Hound Street)
* Wallace House (e) (tidligere: Elmdene, nåværende: South Street)
* Abbeylands (f) (Abbey Road)
* Lyon House (g) (Richmond Road)
* The Digby (m) (tidligere: Digby Hotel, nåværende: Digby Road)

Tidligere «shirburianere»
-------------------------

Tidligere elever blir omtalt som «Old Shirburnians». Blant disse er matematikeren Alan Turing, forfatteren John Cowper Powys, skuespillerne Jeremy Irons og Charlie Cox og Chris Martin, som er en av grunnleggerne til bandet Coldplay. Sjeik Tamim ibn Hamad Al Thani av Qatar og kong Mswati III av Swaziland er også to tidligere elever ved Sherborne School.

Referanser
----------

1. ↑  Qatars ambassade
2. ↑  Biografie bei biography.jrank.org (englisch), abgerufen am 2. September 2015

Kilder
------

* Public school replica for Qatar, BBC

Eksterne lenker
---------------

* Offisiell nettside (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Institut du monde arabe** (**IMA**) er et museum og forskningssenter i Paris. Det ligger på venstre bredd, rett overfor Notre-Dame.

Instituttet var ett av president François Mitterrands prestisjeprosjekter. Det ble bygd av den franske regjering og Den arabiske liga i fellesskap, og sto ferdig i 1987. 

Bygget er tegna av arkitekten Jean Nouvel. Sørveggen består av felter med 240 sensorstyrte lukkere som reguleres etter sollyset og modulerer lyset inne i bygningen. Samtidig etterlikner feltene den tradisjonelle arabiske flettverksteknikken *moucharabieh*

Instituttet består av et museum som dekker arabisk historie, et forskningsbibliotek og multimediasenter. I tillegg finnes det et auditorium som viser filmer og brukes som konsertlokale. Mange ledende musikere fra den arabiske verden har holdt konserter her.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Institut du monde arabe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Fotografier

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** CiNii **·** GeoNames
 |
Fess Parker som Daniel Boone
Fess Parker og gjestespiller George Sanders (venstre)
***Daniel Boone*** er en amerikansk eventyr- og actionserie som gikk på NBC fra 1964 til 1970. Serien var lagt til tiden like før, under og etter den amerikanske uavhengighetskrigen og handlet om den amerikanske pioneren, pelsjegeren og folkehelten Daniel Boone. Rollen som Boone ble spilt av Fess Parker. Serien gikk over 165 episoder, og ble produsert av 20th Century Fox Television. Første sesong ble laget i svart-hvitt, mens fra og med andre sesong, høsten 1965, gikk man over til farger. 

Handlingen ble spilt inn i California og Kanab, Utah.

Rolleliste
----------

* Fess Parker: Daniel Boone
* Patricia Blair: Rebecca Boone
* Darby Hinton: Israel Boone
* Dal McKennon: Cincinnatus
* Ed Ames: Mingo
* Veronica Cartwright: Jemima Boone

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Daniel Boone* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Daniel Boone* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

* (en) *Daniel Boone* på Metacritic Rediger på Wikidata