**Microsoft Word** er et tekstbehandlingsprogram som produseres av Microsoft. Det ble opprinnelig laget av Richard Brodie i 1983 for PC-er fra IBM med operativsystemet PC-DOS. Senere versjoner ble laget for Apple Macintosh (1984), SCO UNIX, OS/2 og Microsoft Windows (1989). Det ble også en del av Microsoft Office-pakken. Words første generelle utgivelse var for MS-DOS-computere den 2. mai 1983. Det ble ikke noen suksess, og salget overgikk ikke andre konkurrenter som Word Perfect.

Selv om MS-DOS var et tegnbasert system, var Word til DOS det første tekstredigeringsprogrammet for IBM PC som viste ting som fet og kursiv skrift direkte på skjermen mens man laget det. Det var likevel ikke et fullstendig WYSIWYG-konsept. Andre DOS-redigeringsprogrammer som WordStar og Word Perfect, brukte et enkelt kun-tekst-display med koder på skjermen i alternative farger.

Programmets PC-historie går tilbake til 1989 da det ble introdusert samtidig som Microsoft Windows operativsystem ble alminnelig som erstatning for MS-DOS. Til Apple Macintosh har programmet vært i salg siden 1984. Før dette programmet vant markedsandeler var Word Perfect et markedsledende program til PC og MacWrite et enklere alternativ til Macintosh.

Word til Macintosh
------------------

Programmet Word til Apple Macintosh ble introdusert i 1985 og var tilgjengelig til disse maskinene som et mer kraftig alternativ enn MacWrite. Allerede den opprinnelige maskinen Mac 128 (128 kB RAM) kunne arbeide med progammets første versjon. Dette var nesten identisk med senere versjoner m.h.t. formateringsmuligheter og bildebruk. Begrensningene lå mest i maskinen som ikke kunne arbeide effektivt med veldig store dokumenter, og med sidetall over 3 – 6 sider måtte dokumenter splittes i flere. Disse kunne så lenkes i programmet slik at paginering og andre funksjoner fungerte mellom filene.

Allerede i 1985 leverte Apple maskin med 1 MB RAM og 20 MB harddisk, Macintosh SE. Denne ga litt mer effektiv utnyttelse av programmet arbeidsmessig på grunn av øket minnekapasitet og innebygget harddisk.

Programmet ga brukeren mulighet til å bruke Finders fasiliteter ved redigering av tekst og tastaturets kommandofunksjoner. Avhengig av dokumenttypen var det i stor eller mindre grad effektiviserende for dokumentarbeidet. Sammen med maskinens system utgjorde programmet et lite grafisk verksted.

Programmet gir mulighet til å bruke menyer og tastaturkommandoer til redigering av et dokument. Egne vinduer til valg av dokumentformat (marger, mellomrom osv.), seksjon (spalter, løpetekst på sidetopp og sidebunn osv.) avsnittsformat (skrifttype, marger, linjeavstand, tabulatorer, tekstjustring osv.), tekst (skrifttype, skriftfasong, skriftstørrelse, tegnavstand osv), maler (definerte skrifttyper i avsnittskategorier) og tilsvarende funksjoner fantes i et stukturert og oversiktlig system. Programmet kunne vise dokumentet i WYSIWYG-modus og i tekststrukturmodus med overskriftsnivåer og innhold. Oversiktlighet og enkelhet kombinert med arbeidseffektivitet var spesielt for programmet.

Funksjoner til paginering, tekstsøking, korrektur, bildeplassering osv. var blant programmets andre funksjoner.

Programmet var et profesjonelt tekstbehandlingsverktøy som ga store muligheter til sideredigering. Det fikk fort selskap av sideredigeringsprogrammer som kom inn i markedet etterhvert som de nye maskinenes ytelse økte. Nesten samtidig med Word til Mac kunne også programmet Adobe PageMaker kjøpes, men det var til sidelayout og grafisk arbeid og også langt dyrere i anskaffelse.

Programmet fikk enkelte nye funksjoner i nyere versjoner, men uten at det endret programmet vesentlig. Introduksjonen av Macintosh SE/30 og Classic rundt 1990 ga en maskin med kraftig maskinvare (Motorola 68030, 2MB RAM og 4 MB HD), godt egnet til Word. Men svakheten med denne var den lille skjermen som var innebygget i maskinen.

Operativsystemet Mac OS X ble lansert i 2001, og nye versjoner av programmet har fått tilført nye funksjoner. De fleste kommandoene kan i tillegg til bruk av nedtrekksmenyer og alternativt tastaturkommandoer nå også finnes via vinduer som kan åpnes med oversikt over kommandoer. Avsnitt kan behandles mer omfattende, med farger, bakgrunn, rammer og andre funksjoner. I tillegg til disse nye funksjonene kan programmet utføre tilførte varianter av tekstformatering, symbolbruk, tegning osv. Til enkle tegneoppgaver er programmet nå også et alternativ til andre tegneprogrammer. Tekstbokser separat fra dokumentteksten kan opprettes som et bildeformat, formes og plasseres fritt. Antallet nye funksjoner er så stort at det egentlig nesten overskygger programmets opprinnelige funksjon som en effektiv tekstbehandler.

Word til Windows
----------------

Word til Windows ble introdusert i 1989 og har hatt en eventyrlig salgsutvikling. På maskiner med Windows-plattform har programmet systematisk utkonkurrert andre programmer som var inne i markedet fra MS-DOS-perioden før 1990.

Filtyper
--------

### Støttede formater

Import
doc, DOCX, Rich Text Format, ren tekst, XML 2008, XML 2003, Open Document Text 1.1, OpenDocument Text 1.2, Vector Markup Language, Microsoft Word for Windows Document, version 1, Microsoft Word for Windows Document, version 2, Word Document. versjon 97, Microsoft Word Document, ver. 6, DOTX, Word Microsoft Office Open XML Format document (with Macro).

Eksport
doc, DOCX, XML 2008, Rich Text Format, ren tekst, XML 2003, Open Document Text 1.1, OpenDocument Text 1.2, Word Document. versjon 97, Microsoft Word Document, ver. 6, Word Microsoft Office Open XML Format document (with Macro).

Referanser
----------

1. ↑  «Microsoft Word on the App Store». *App Store*. Arkivert fra originalen 28. april 2023.
2. ↑  «In which programming language is Microsoft Office written?». Besøkt 12. august 2019.
3. ↑  Tekstbehandlingsprogrammer (eng.)
4. 1 2 3 4 5 6  «New file format options in the new Office». 13. august 2013. Besøkt 24. september 2017.
5. ↑  ; besøksdato: 5. februar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Microsoft Word – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |