**Treleopard** (*Neofelis nebulosa*) er et mellomstort rovpattedyr i kattefamilien og tilhører gruppen av store kattedyr, der slekten regnes som en søstergruppe til brølekattene. Inntil nylig ble den regnet som eneste nålevende art i slekten, men borneotreleopard ble identifisert som egen art våren 2007. Treleoparden er lett gjenkjennelig på den irregulært marmormønstrede og svært karakteristiske pelsen. Arten lever i der tropiske regnskogbeltet i Sørøst-Asia, der den tilbringer mesteparten av tiden oppe i greinverket på trærne.

Beskrivelse
-----------

Treleopard
Treleopard
Treleopardene minner mye om en liten vanlig leopard, men skiller seg klart fra denne gjennom å ha en lengre og slankere skalle, kortere (litt krummede) lemmer og lengre kropp i forhold til størrelsen. Den er særlig godt utrustet for å klatre i trær, og har i så måte svært fleksible ankelledd som styrker gripeevnen. Den har dessuten svært store poter og meget lang hale. Treleoparden er derfor plassert i en egen slekt (*Neofelis*).

Treleoparden kjennetegnes først og fremst av sine marmormønstrede tegninger i pelsen. Grunnfargen er blek gulbrun-brun i forskjellige nyanser og med et irregulært mønster, bestående av store runde, ovale eller firkantede, mørke flekker som blir halvmåneforma og mindre i buken og nedover beina, som kan minne om et «skydekke» (derav det engelske navnet «clouded leopard»).

Treleoparden blir gjerne målt fra snutespiss til halerot, omkring 61-110 cm lang og veier normalt 10-20 kg (typisk 11,5–18 kg, maksimum 23 kg). Halen er svært lang og kan således måle henimot 91–92 cm på store dyr. Den utgjør et viktig redskap når katten hopper og balanserer rundt i greinverket på trærne. Hodet er ikke like rundt som hos de store kattene, og mer langstrakt i formen. Snutepartiet er også mer markert. Skallens morfologi skiller seg fra den andre katter har på mange områder, i det treleopardens skalle har mange likhetstrekk med de nå utdødde sabeltannkattene (Machairodontinae).
Denne katten har da også de største hoggtennene av alle nålevende katter, sammenlignet med kroppsstørrelsen. Også gapet, som i likhet med sabeltannkattene kan åpnes til 90 grader (det normale for andre katter er 55–65 grader), er større enn hos andre nålevende kattedyr.
Kilo for kilo er bittet dessuten like kraftfullt som jaguarens. Begge har en BFQ (bitestyrkekvotient = utlignet bitestyrke) på 137, noe som er formidabelt.

I vill tilstand blir disse kattene gjerne cirka 10-11 år gamle, mens de i fangenskap kan bli opp mot 17 år.

Habitat
-------

Treleoparden holder primært til i det tropiske regnskogbeltet i Sørøst-Asia, der den trives i den eviggrønne skogen i høyder opp mot 2 000-2 200 moh, inkludert våtmarksområder og områder med høytvoksende gress. Arten er observert i høyder opp i 3 000 m. Ny forskning indikerer også at den katten også kan ha tilhold i mer åpent skogterreng, men man vet ikke nok om dette i øyeblikket.

Utbredelse
----------

Treleoparden er utbredt i mange land i Sørøst-Asia; Bangladesh; Bhutan; Kambodsja; Kina; India; Laos; Malaysia (Malayahalvøya); Myanmar/Burma; Nepal; Thailand; Vietnam. Den regnes som regionalt utdødd i Taiwan.

Atferd
------

Treleoparden er nattaktiv og regnes som delvis trelevende, men jakter etter føde langs bakken. I fangenskap er den observert hengende etter en grein i bare bakføttene. Hovedføden består av lokale hjorteslag, villgeit, villsvin, piggsvin, reptiler og fugl. Det rapporteres også at den tar primater, men det vites ikke om dette skjer langs bakken eller opp i trærne.

### Reproduksjon

Svært lite er kjent om denne kattens reproduksjonsmønster i vill tilstand, men i fangenskap føder gjerne hunnen 1-5 unger (3 i snitt) etter å ha gått drektig i ca. 93 dager. Mindre enn 20% av kattene i fangenskap parer seg, fordi hannen ofte dreper hunnen under selve paringsakten. Man vet ikke hvorfor, men fenomenet er godt kjent og dokumentert.

Systematikk og underarter
-------------------------

Treleoparden ble først beskrevet vitenskapelig under navnet *Felis nebulosa* av E. Grifﬁth i 1821, men han var ikke den første vestlige zoologen som oppdaget dette kattedyret. Det gjorde T. S. Rafﬂes i 1820, og han beskrev katten under det lokale navnet «Rimau-Dahan» fra Sumatra.

Tidligere ble treleopard (*N. nebulosa*) og Borneotreleopard (*N. diardi*, Sumatra, Borneo og Java) regnet som underarter av samme art, men sistnevnte er siden 2007 klassifisert som en egen art. Det er i tillegg beskrevet tre underarter av *N. nebulosa*, men disse savner internasjonal anerkjennelse og må derfor regnes som lokale varianter.

* *N. n. brachyurus* (taiwansk treleopard) var utbredt på Taiwan, men trolig utdødd i vill tilstand
* *N. n. macrosceloides* (burmesisk treleopard), utbredt fra Nepal til Burma
* *N. n. nebulosa* (stamformen, indokinesisk treleopard) utbredt fra Sør-Kina til det Øst-Burma, sør til og med Malayahalvøya

Annet
-----

Treleoparden jaktes på for både den flotte pelsen og for tenner og bein, som benyttes i østlig medisin. Den taper også terreng som følge av avskogning og tap av habitat. Den er som sådan listet som en truet art i CITES Appendix 1 og som «såbar» av IUCN.

Referanser
----------

1. 1 2  Grifﬁth, E. (1821). General and particular descriptions of the vertebrated animals arranged conformably to the modern discoveries and improvements in zoology (London: Baldwin, Cradock, and Joy).
2. ↑  Sanderson, J. Khan, J.A. Grassman, L. & Mallon, D.P. 2008. *Neofelis nebulosa*. In: IUCN 2013. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.1. Besøkt 2013-09-21
3. ↑  Per Christiansen. (2006-07-14). Sabertooth characters in the clouded leopard (*Neofelis nebulosa*, Griffiths 1821). Journal of Morphology. Volume 267, Issue 10, pages 1186–1198, October 2006. DOI: 10.1002/jmor.10468
4. ↑  Andreas Wilting (Erstgutachter: Prof. Dr. K. E. Linsenmair. Zweitgutachter: Prof. Dr. H. Hofer). (2007-05). Phylogeography of clouded leopards (Neofelis nebulosa, Griffith 1821) and their ecology and distribution in Sabah, Malaysia. Diplomarbeit. Arkivert 27. september 2013 hos Wayback Machine. Besøkt 2013-09-22
5. 1 2  John R. Platt. (2013-05-03). *After 13-Year Quest, Clouded Leopards Confirmed Extinct in Taiwan*. Scientific American (online). Besøkt 2013-09-22
6. ↑  Rafﬂes, T.S. (1820). Descriptive catalogue of a zoological collection, made on account of the Honourable East India Company, in the island of Sumatra and its vicinity, under the direction of Sir Thomas Stamford Rafﬂes, Lieutenant Governor of Fort Marlborough; with additional notices illustrative of the natural history of those countries. Transactions of the Linnean Society of London 13, 239–274.
7. ↑  Buckley-Beason, V. A. Johnson, W. E. Nash, W. G. Stanyon, R. Menninger, J. C. Driscoll, C. A. Howard, J. Bush, M. Page, J. E. Roelke, M. E. Stone, G. Martelli, P. P. Wen, C. Ling, L. Duraisingam, R. K. Lam, P. V. and O'Brien, S. J. 2006. Molecular Evidence for Species-Level Distinctions in Clouded Leopards. Current Biology 16: 2371-2376.
8. ↑  Wilting A. Buckley-Beason, V. A. Feldhaar, H. Gadau, J. O?Brien, S. J. and Linsenmair, S. E. 2007. Clouded leopard phylogeny revisited: support for species and subspecies recognition. Frontiers in Zoology 4: 15.
9. ↑  Per Christiansen. (2008). Species distinction and evolutionary differences in the clouded leopard (*Neofelis nebulosa*) and Diard's clouded leopard (*Neofelis diardi*). Journal of Mammalogy 89(6):1435-1446. 2008. doi: 10.1644/08-MAMM-A-013.1

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Treleopard* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Treleopard* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Treleopard* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Treleopard* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Treleopard* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Neofelis nebulosa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Neofelis nebulosa* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Neofelis nebulosa* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Big Cats Online
* Big Cat Rescue

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie
 |