recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Connemara nasjonalpark** (irsk: *Páirc Naisiúnta Chonamara*) er en av seks nasjonalparker i Irland, administrert av det statlige byrået National Parks and Wildlife Service. Det ligger nordvest for Connemara i grevskapet Galway på den irske vestkysten.

Historie
--------

Connemara nasjonalpark ble grunnlagt og åpnet for publikum i 1980. Den har 2000 hektar med fjell, myrer, lyngheier, gressletter og skoger. Inngangen ligger på siden til byen Clifden i Letterfrack. Det er mange forhistoriske levninger av menneskelig bosetninger i parken. Det er en kirkegård fra 1800-tallet samt 4000 år gamle megalittiske graver. Mye av landet var en gang en del av eiendommen til klosteret Kylemore Abbey.

Miljø
-----

### Flora

Irsk lyng (*Daboecia cantabrica*) i Connemara nasjonalpark
Terrengdekkende myr og lynghei er den vanligste vegetasjonen i Connemara nasjonalpark. Myrområdene ligger i de våte lavtliggende miljøene, mens terrengdekkende myr eksisterer i den tørrere fjellatmosfæren. Gressarten blåtopp er den planten det finnes mest av, og skaper fargerike landskap over hele landsiden. Kjøttetende planter spiller en viktig rolle i parkens økosystem, den vanligste er soldugg og tettegress. Myrer inneholder svært lite næringsstoffer, slik at mange planter får energi fra fordøyelsen av insekter. Andre vanlige planter er blant annet myrklegg, duskmyrull, blåfjær, rome, orkideer og pors, med en rekke lav og moser.

### Fauna

Connemara nasjonalpark er kjent for sitt mangfold av fugleliv. Vanlige sangfugler omfatter blant annet heipiplerke, lerker, svartstrupe, bokfinker, rødstrupe og gjerdesmett. Innfødte rovfugler består av tårnfalk og spurvehauk, mens dvergfalk og vandrefalk sees mer sjeldent. Rugder, stær, måltrost, duetrost, rødvingetrost, gråtrost, og også fjellgeiter trekker til Connemara om vinteren.

Pattedyr er ofte vanskelige å finne og se, men er til stede likevel. Markmus er vanlig i skogområdene, mens kaniner, rever, røyskatt, spissmus og flaggermus om natten ofte sees i myrområdene. Hjort streifet en gang i Connemara, men ble utryddet fra området for omtrent 150 år siden. Det ble gjort et forsøk på å gjeninnføre hjort til Connemara og en flokk ble etablert i parken. I dag er det største pattedyret i parken connemaraponni.

Referanser
----------

1. ↑   Connemara National Park (Official GANP Park Page), *National-parks.org*
2. ↑  «Visit Connemara National Park with Discover Ireland», *Discover Ireland*
3. ↑  «Connemara National Park guide with photos of Connemara National Park and map with directions», *Galway Tourism*
4. ↑  «Prehistoric Connemara», *Connemara Archaeology*
5. ↑  «Kylemore Abbey», offisielt nettsted
6. ↑  «Flora & Fauna», *Go Connemara*
7. ↑  «Nature & Conservation», *Connemara National Park*
8. ↑  «BirdForum Opus», *Connemara National Park*
9. ↑  «Birdlife», *Ask about Ireland*
10. ↑  «Connemara National Park, Galway», Active Me*, med zoombart kart*
11. ↑  Top 10 Facts about the Connemara Pony, *Gloria Nolan*
12. ↑  «Wildlife», *Connemara National Park*

Eksterne lenker
---------------

* National Parks
* Connemara National Park
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Australias flagg Australia |
| Friidrett |
| Oseaniamesterskapet i friidrett |
| Sølv | Mackay 2022 | 1500 m |
| Samveldelekene |
| Bronse | Birmingham 2022 | 1500 m |
| Terrengløp |
| VM i terrengløp |
| Bronse | Bathurst 2023 | Miksstafett |

**Abbey Caldwell** (født 3. juli 2001) er en australsk friidrettsutøver som konkurrerer i baneløp, gateløp og terrengløp. Hennes fremste internasjonale meritter er sølv på 1500 meter stafett under Oseaniamesterskapet i friidrett 2022 og bronse på 1500 meter under Samveldelekene 2022.

Idrettskarriere
---------------

Caldwell ble australsk U15-mester på 3000 meter i 2015, og hun kom på andreplass på 1500 meter. I 2016 ble hun nummer fire på 3000 meter og nummer fem på 1500 meter under det australske U16-mesterskapet. Hun fikk sølv på 1500 meter og 3000 meter under det australske U17-mesterskapet i 2017, og hun fikk også sølv på 1500 meter under det australske U18-mesterskapet i 2018. Hun deltok i Bauhaus Juniorengala 2018, der hun kom på sjuendeplass på 800 meter i U20-klassen, og hun deltok også i U20-VM i friidrett 2018, der hun ble slått ut i forsøksheatet på 1500 meter.

Under VM i terrengløp 2019 deltok hun i U20-klassen, og kom der på 72.-plass. Hun deltok i det australske mesterskapet i friidrett, og ble der slått ut i forsøksheatet på 1500. Hun konkurrerte lite i 2020, men i 2021 ble hun nummer to på 1500 meter under det australske mesterskapet i friidrett. Den 1. april 2022 vant hun 1500 meter under det australske mesterskapet i friidrett, og vant med det sin første nasjonale tittel. Hun representerte Australia under Oseaniamesterskapet i friidrett 2022, og fikk der sølv på 1500 meter, bak sin landsvenninne Claudia Hollingsworth. Hun fikk bronse på 1500 meter under Samveldelekene 2022.

Caldwell deltok i VM i terrengløp 2023, og fikk der bronse i miksstafetten sammen med Oliver Hoare, Jessica Hull og Stewart McSweyn.

Referanser
----------

1. 1 2  World Athletics - *Abbey Caldwell - Results*, besøkt 28. mars 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Abbey Caldwell – World Athletics Rediger på Wikidata
**Bryggebroen** er den nyeste broen i Københavns indrehavn og er en kombinert gang- og sykkelbro mellom Kalvebod Brygge og Vesterbro på Sjælland og Islands Brygge på Amager.

Broen er en 190 meter og 5,5 meter bred svingbro og åpnet offisielt den 13. september 2006. Broen går fra Havneholmen bak innkjøpsenteret Fisketorvet til Gemini Residence. Broen er den første nye broen på 50 år i Københavns havn.

Navnet på broen ble bestemt etter en konkurranse i Politiken hvor mer enn 200 forslag ble sendt inn. Navnet Bryggebroen ble valgt fordi det beskriver det faktum at broen forbinder Kalvebod Brygge med Islands Brygge.

Ved broens innvielse var Havneholmen fremdeles en byggeplass, og for å sikre adgangen til broen var det nødvendig å bygge en kort trebrygge mot syd. Likeledes skulle gjøres syd for Fisketorvet. Disse ekstraarbeidene medførte økte utgifter på ca 8 millioner kroner, men sikret til gjengjeld at åpningen av broen ikke måtte forskyves med to år.

Referanser
----------

1. ↑  bryggebladet.dk, 7 2007 Om de midlertidige adgangsveiene
2. ↑  www2.kk.dk Københavns kommune om ekstrabevilgning til Bryggebroen

Eksterne lenker
---------------

* Se mer på Copenhagen X

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Parcelforce** (offisielt **Parcelforce Worldwide**) er et handelsnavn i Royal Mail. Det ble opprettet i 1986 for å stå for pakkeombæring. Brevombæringen håndteres fortsatt av Royal Mail, mens postkontorene drives av Post Office Ltd.

Parcelforce leverer over hele verden gjennom datterselskapet General Logistic Systems, og er dermed i direkte konkurranse med andre verdensdekkende budselskaper som DHL, FedEx og UPS. 

I Storbritannia har Parcelforce et nav lokalisert i Coventry, med underavdelinger andre steder. Hovedkvarteret ligger rett ved Coventry Airport, og er en av landets største bygninger. 

Selskapet har fått mye kritikk fra kunder som mener at det ikke har et godt nok servicenivå, og har blant annet blitt kalt for «Parcelfarce».

Bilder
------

* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  BBC: «Watchdog Report»
2. ↑  Guardian: «Parcel Farce»

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Parcel Force – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
«Eclipse» har flere betydninger.

**Eclipse** er et flerspråklig utviklingsverktøy for programvare bestående av et integrert utviklingsmiljø (IDE) med støtte for utvidet funksjonalitet ved programvareutvidelser. Det ble opprinnelig utviklet av IBM som en arvtager til Visual Age-verktøyene, men ble i 2001 utgitt som åpen kildekode, og administreres siden 2003 av Eclipse Foundation.

Eclipse har blant annet blitt brukt til å lage utviklingsmiljøet Java Development Toolkit (JDT) for Java, et miljø som brukes for å videreutvikle Eclipse selv, og andre ting slik som Bittorrent-klienten Azureus.

Arkitektur
----------

Grunnlaget for Eclipse er deres *Rich Client Platform*, som inneholder følgende:

* Kjernefunksjonalitet – starter Eclipse og kjører «plugins»
* OSGi – et rammeverk for programpakker
* Standard Widget Toolkit (SWT)
* JFace – filbuffere, teksthåndtering og teksteditorer
* Eclipse Workbench – vyer, editorer, automatisering av oppgaver

Eclipses *widgets* er implementert i SWT for Java, som bygger på Javas Abstract Window Toolkit eller Swing. Denne brukes gjennom et mellomnivå for brukergrensesnitt, kalt JFace, som gjør det enklere å lage applikasjoner som benytter SWT.

Eclipse bruker «plugins», små, modulære programvarebiter, for å implementere all funksjonalitet oppå klientplattformen, men også plattformen i seg selv. Dette gjør blant annet at Eclipse er tilgjengelig i andre programmeringsspråk, i tillegg til språk for typesetting slik som LaTeX, nettverksapplikasjoner slik som telnet og databaseadministrasjon. «Plugin»-arkitekturen gjør at man kan skrive tillegg for aktiviteter slik som konfigurasjonsstyring.

Eclipses utviklerpakke (SDK) inkluderer Eclipse Java Development Tools, som gir et integrert utviklingsmiljø med en inkrementell Java-kompilator og en full modell av Javas kildekodefiler. Dette muliggjør fleksibel utvikling og kodeanalyse.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Eclipse IDE – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Eclipsepedia – The Eclipse.org sin wiki
* (en) Planet Eclipse – Eclipse-blogger
* (en) *Migrating from Visual C++ to CDT* av Doug Schaefer
* (en)*Using Eclipse Europa – A Tutorial*
* (en) *Eclipse Rich Client Platform Tutorial – A Hands-on-Guide*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NKC
 |


1. ↑  .
2. ↑  «Eclipse desktop & web IDEs». Besøkt 10. mai 2019.
3. ↑  «Eclipse Project 4.28.0». Besøkt 19. juni 2023.
En rull med hullbånd
**Hullbånd** er en type lagringsmedium for digitalt kodet informasjon, og består av en papirstrimmel med utstemplede hull. Hullbåndet ble oppfunnet i 1725 av Basile Bouchon. Hullbånd har vært brukt til lagring av utsendte og mottatte telekser, men på 60- og 70-tallet ble hullbånd også brukt til innmating og utmating av datamaskinprogrammer og av data i begrenset mengde. Hullbånd ble på den tiden mye benyttet til CNC-maskiner. 

Hullbåndleser
Hullbåndleser på en CNC-maskin 
Bruksområdet var altså bare delvis overlappende med hullkortet. En av fordelene med hullbånd framfor hullkort er at rekkefølgen av dataene ikke kan endres på hullbånd, mens en bunke hullkort lett gir meningsløse data hvis kortene stokkes om. Hullbånd kunne også korrigeres til en viss grad, viktige hjelpemidler var en håndstanser, papirsaks og limbånd. Større datamengder førte til at hullbåndene kunne bli svært lange, ved innlesningen ble disse derfor samlet i store åpne beholdere. På grunn av papirstrimlenes fysiske egenskaper kunne disse deretter lett spoles opp igjen uten å fløyke seg.

«Wikipedia» i ASCII-kode representert på hullbånd:

|  |
| --- |
| 
```
  /\/\/\/\/|
 |    .   |
 |    .   |
 | o o .ooo|  W
 | oo o.  o|  i
 | oo o. oo|  k
 | oo o.  o|  i
 | ooo.   |  p
 | oo  .o o|  e
 | oo  .o  |  d
 | oo o.  o|  i
 | oo .  o|  a
 |    o.o o|  Vognretur
 |    o. o |  Linjeskift
 |    .   |
 |    .   |
 |/\/\/\/\/ 
```
 |

Eksterne lenker
---------------

* ECMA-10: ECMA standard for Data Interchange on Punched Tape
* A song mentioning paper tape

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
***Aurora*** er en ukrainsk film regissert av Oksana Bajrak. Filmen hadde premiere 30. november 2006.

Handling
--------

Filmen handler om den lille jenta Aurora som er et av ofrene for Tsjernobyl-ulykken i 1986. Aurora blir fløyet til USA for å bli operert. Der møter hun en mann som synes å være helt fortapt. Takket være Aurora blir mannen et nytt og bedre menneske.

Rolleliste
----------

* Nastya Zyurkalova – Aurora
* Dmitry Kharatyan
* Eric Roberts – Mr. Brown

Priser og nominasjoner
----------------------

Filmen var Ukrainas kandidat til Oscar-utdelingen i klassen for beste fremmedspråklige film.

I 2007 og 2008 brukte ukrainske Anna Bessonova filmmusikken i en av sine øvelser i rytmisk gymnastikk, og høstet stor applaus fra publikum.

Referanser
----------

1. ↑  «AnNews.ru - Агентство национальных новостей, Тиц2300 - DomenForum.net». Arkivert fra originalen 19. juli 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) *Aurora (2006)* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* Avrora Trailer
**F-Spot** er et fotohåndteringsverktøy for GNOME-skrivebordsmiljø. Aktiv utvikling opphørte i 2017.

Funksjoner
----------

F-Spots brukergrensesnitt skal være er enkelt å bruke, men allikevel støtte avanserte funksjoner som å merke bilder og vise og eksportere Exif- og XMP-metadata.

Bilder kan importeres direkte fra kameraet. Driverstøtten gis av libgphoto2.

Grunnleggende funksjoner slik som kantkutting, rotering og gjøre om størrelse er tilgjengelig sammen med mer avanserte funksjoner slik som rød-øye-fjerning og revisjonskontroll. Fargejustering er støttet, inkludert lys, kontrast, nyanse, metning og temperatur.

Støttede formater
-----------------

De vanligste digitale bildeformater er støttet, inkludert JPEG, PNG, TIFF, DNG og flere leverandørspesifike RAW formater (CR2, PEF, ORF, SRF, CRW, MRW and RAF). Andre støttede filtyper er GIF, SVG (Skalerbar vektorgrafikk) og PPM.

Foto-CDer kan lages ved å velge flere bilder og velge «eksporter til CD» fra hovedmenyen.

Bilder i F-Spot biblioteket kan lastes opp til en antall Internet-lagringsider, som Flickr og Google Picasa Web Album.

Teknisk informasjon
-------------------

F-Spot er skrevet i programmerinsspråket C# ved hjelp av Mono.
Prosjektet ble opprinnelig startet av Ettore Perazzoli siden oppdatert av Larry Ewing.

Referanser
----------

1. ↑  «F-Spot 0.8.2 Released!» **(engelsk)**. 19. desember 2010.
2. ↑  «Release 0.8.2». 19. desember 2010. Besøkt 20. juli 2018.
3. ↑  «Release 0.8.2». 19. desember 2010. Besøkt 29. januar 2021.

Se også
-------

* digiKam
* Gthumb
* iPhoto
* Picasa

Eksterne lenker
---------------

* (en) F-Spot – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* F-Spot epostliste
***Landstinget*** var et norsk direktesendt debattprogram med Arill Riise som gikk på TV 2 i 2008. *Landstinget* overtok etter *Holmgang*, men skilte seg vesentlig fra dette programmet ved at sendingene var store folkemøter samt at de forflyttet seg fra sted til sted over hele landet. Publikum i salen kunne komme med spørsmål og innspill overfor paneldebattantene som satt på scenen.

Aller første sending gikk fra Eidsvoll. Andre steder som ble besøkt var blant annet Kirkenes, Odda, Froland, Ballstad og Trondheim.

Programmet var en økonomisk og ressursmessig storsatsing for TV 2 som skilte seg klart fra hva som tidligere hadde blitt gjort i debattprogrammer.

Introvignetten til Landstinget

Nedleggelse og seertall
-----------------------

Programmet ble nedlagt etter to sesonger grunnet lave seertall. Siste sesong hadde et seersnitt på 264 000 og 18,2 prosent markedsandel. Til sammenlikning hadde *Holmgang* et snitt på 348 000 seere i 2007.

Referanser
----------

1. ↑  ; *TV 2 Direkte*; utgivelsesdato: 2. desember 2008; besøksdato: 24. oktober 2021.
2. ↑  «Kampanje - Riise overtar for Stenstrøm (24.1.2008)». Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 5. januar 2013.
3. ↑  Composer Henning Dyngvold (13. mai 2008). «Landstinget TV 2 vignett». Besøkt 16. oktober 2016.
4. ↑  «Kampanje - TV 2 krever flere seere (10.9.2008)». Arkivert fra originalen 21. februar 2014. Besøkt 5. januar 2013.
5. ↑  Dagbladet - TV-debatten må fornyes (23.11.2008)
**Fin Gnatt** (født 19. mai 1960) er en norsk sportsanker for TV 2 og tidligere svømmer.

Bakgrunn og virke
-----------------

Han vokste opp i Australia og New Zealand, men flyttet til Norge da han var 11 år. Hans far Poul Rudolph Gnatt var ballettdanser. I perioden 1978–1980 var han med på det norske landslaget i svømming. I 1983 begynte han å jobbe som konsulent i Norges Svømmeforbund. I 1986 var han landslagssjef i svømming, og i året etter begynte han som profesjonell svømmetrener i Bergen. Samme år sluttet han som konsulent i Norges Svømmeforbund. Han fortsatte å jobbe som svømmetrener fram til 1992. Han hadde tidligere jobbet som frilansjournalist, men begynte å jobbe fast for TV 2 Sporten samme året TV-kanalen ble lansert. Per 2023 er han fast sportsanker for TV 2 Sporten. Han leder både sportsnyhetene og sjakksendingene til TV 2.

Referanser
----------

1. ↑   www.klikk.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Nergård, Eirik Leganger. «Derfor heter han Fin Gnatt». *www.klikk.no* **(norsk)**. Besøkt 20. oktober 2021.
**Shepherd Market** er et lite torg i området Mayfair på Londons West End, nærmere bestemt i triangelet som dannes av gatene Piccadilly, Park Lane og Curzon Street. Strøket har navn etter arkitekten Edward Shepherd, som i tidsrommet 1735-1746 bygde ut området der det årlige maimarkedet (May Fair) tidligere hadde vært holdt (og hvor Mayfair har fått sitt navn etter). Stedet har en landbylignende atmosfære. På 1920-tallet var stedet et populært sted å bo for forfattere og kunstnere, blant annet Anthony Powell, Michael Arlen og Sophie Fedorovitch.

Shepherd planla og bygde ut området som en tradisjonell landsby, med uregelmessig gatenett, blindgater og lave hus i tegl. Shepherd Market har i dag en sammensatt karakter. Her finner en eksklusive butikker og restauranter, og store hoteller som Hilton, Sheraton og Metropolitan. Samtidig har Shepherd Market i lang tid vært et tilholdssted for prostituerte på Londons West End. Det har dog blitt assosiert med prostituerte siden 1700-tallet. På 1980-tallet møtte forfatteren og den tidligere politikeren Jeffrey Archer, da formann i det konservative partiet, den prostituerte Monica Coghlan i Shepherd Market.

Referanser
----------

1. ↑  «History» Arkivert 13. desember 2017 hos Wayback Machine. *Shepard Market*
2. 1 2  Rough Guides (2003): *The Rough Guide to London*, Rough Guides. s. 103.
3. ↑  Arnold, Catharine (2010): *City of Sin: London and its Vices*, Simon and Schuster, s. 240.

Eksterne lenker
---------------

* Shepherd Markets nettsted Arkivert 16. november 2007 hos Wayback Machine.
**Messerschmitt KR200**, på tysk kalt «Kabinenroller», var en trehjulet mikrobil bygget i Tyskland mellom 1955 og 1964. Modellen var designet av flyingeniøren Fritz Fend, etter at Messerschmitt etter den 2. verdenskrig måtte finne andre forretningsområder enn flyproduksjon.

KR200 erstattet modellen KR175 og var helt nydesignet, selv om det opprinnelige konseptet var beholdt. Det mest karakteristiske kjennetegnet for KR200 er bobletaket, som var produsert i gjennomsiktig plexiglass. Bilen hadde tre hjul, lav bakkeklaring og to runde hovedlykter, hadde setene plassert etter hverandre, og var svært lett gjenkjennelige i trafikken. KR200 var utstyrt med en luftkjølt totaktsmotor, med én sylinder fra Sachs plassert foran bakhjulet. Motoren var utstyrt med fire gir, som også kunne brukes som revers ved at motoren ble stoppet og startet motsatt vei. Dermed er den god for over 100 km/t både forover og bakover.

I tillegg til den vanlige «bubble-top»-modellen, som var med fast plast-tak, ble det også produsert en «cabriolet», som hadde et nedfellbart stofftak. I tillegg ble en modell kalt «Roadster KR201» produsert i et lite antall, med kun en lav frontrute og avtagbare sideruter, samt en modell kalt «sport», som det også ble produsert svært få av, utstyrt med et fast tak i stoff. I 1958 fikk Messerschmitt lov til å produsere fly igjen, og da var denne produksjonen ikke lenger like interessant, Konseptet ble solgt til de som laget hjuloppheng og bremsene: FMR. De fikk ikke lov å bruke logoen til Messerschmitt, men fikk beholde selve navnet Messerschmitt KR200.

Etterhvert som økonomien i Europa ble stadig bedre sank etterspørselen. Produksjonen opphørte i 1964. Det ble ikke solgt mange av disse bilene nye i Norge, og de er i dag svært ettertraktet som samleobjekt over hele verden. 

* 1959 FMR KR200 Conv1959 FMR KR200 Conv
* 1959 FMR KR200 Conv1959 FMR KR200 Conv
* 1956 KR2001956 KR200

Bilens lave vekt (240kg) og lave luftmotstand gjorde at den fikk en toppfart på over 100km/t. Lavt tyngdepunkt og hjulenes plassering gjorde også at den fikk gode kjøreegenskaper. Motoren er en Fichel & Sachs 200cm luftavkjølt totakt som er spesielt modifisert for MS. Den hadde to sett stifter, og dynastart slik at motoren kunne startes begge veier.
Ved å trykke inn tenningsnøkkelen hardt gikk bilen i revers. Motoren må derfor stoppes hver gang bilen skal skifte retning. Instrumenter, ratt og kontroller viser tydelig slektskapet med flyprouksjonen. Bensinforbruket var under 0,3 l/mil. Bilen er i motsetning til KR175 utstyrt med vanlige pedaler som en bil.
Bremsene er mekaniske og håndbrekket virker på alle hjul. Styringen betjenes ved å skyve heller enn å vri, og er meget direkte. Giret er av typen trekk/trykk med egen hendel for frikopling.

Idag finnes det entusiatklubber for denne biltypen i flere land,og de sørger for reproduksjon av nødvendige reservedeler

Se også
-------

* Messerschmitt KR175
* FMR TG500
* BMW Isetta

Eksterne lenker
---------------

* www.mikrobiler.no
* www.microcarmuseum.com[*død lenke*]
**Numbers** er et regnearkprogram utviklet av Apple som kan brukes til å utføre beregninger, analysere informasjon og behandle lister og talldata i regneark. Den første versjonen ble sluppet den 7. august 2007, da kun for Mac OS X. Idag finnes programmet også for iOS-enheter; i 2010 kom det en iPad-versjon og i 2011 kom det en iPhone og iPod Touch-versjon.

Sammen med Pages og Keynote er programmet en del av programpakken iWork utviklet av Apple. Man kan enten kjøpe hele programpakken på CD til Mac eller ett og ett program i Mac App Store for Mac og iOS App Store for iPhone, iPod Touch og iPad.

Programmets hovedkonkurrent er Microsoft Excel. Under første demonstrasjon fremhevet Steve Jobs et mer anvendelig grensesnitt, lett forståelig for ufaglærte og med bedre oversikt over de ulike tabellene.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  .
3. «iWork System Requirements».

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
iWork |
| --- |
| Pages  **·**  Keynote  **·**  Numbers |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**David Bartlett Rees** (født 8. mai 1936 i Surbiton, død 22. mai 1993 i London) var en britisk essayist, litteraturkritiker og forfatter av barnebøker og romaner for voksne. Han er både kjent for barneboka *The Exeter Blitz* som han mottok Carnegie Medal in Literature for i 1978 og for romanen *The Milkman's on his Way* (1982), som ble sitert i House of Lords i 1999 fordi den «explicitly described homosexual intercourse and, indeed, glorified it, encouraging youngsters to believe that it was better than any other sexual way of life».

Liv
---

Rees studerte ved Queens' College (Cambridge), hvor han tok en batchelorgrad i 1958 og en mastergrad i 1961. Han arbeidet som lærer inntil han i 1968 ble ansatt ved lærerutdanningen ved St Luke's Campus, University of Exeter. Han ble fulltidsforfatter i 1984. Han startet forlaget Third House i 1986 sammen med forfatterkollegaen Peter Robins.

Han giftet seg i 1966, og hadde to barn. Senere, i en alder av 37, sto han fram som homofil, og da han døde var han smittet med hiv/aids.

Bøker
-----

Forfatterskapet falt i tre deler: sakprosa for voksne - særlig om homofile tema; romaner for voksne – også med homofili som en rød tråd, og barne- og ungdomsbøker. Barnebøkene hans kan på sin side deles inn i to kategorier: dels historiske ungdomsromaner som *The Exeter Blitz* (1978) – om angrepet på byen Exeter under Slaget om Storbritannia i 1942, og dels romaner om personlig utvikling og homofil identitet. *Quintin's Man* (1976) og *In the Tent* (1979) var de første britiske ungdomsbøkene som hadde en homofil hovedperson.

Essayet *Letters to Dorothy* (1990) handlet om aspekter ved homofilt liv, mens artikkelsamlingen *Words & Music* – om homofile forfattere og komponister, utkom posthumt i 1994. Selvbiografien *Not For Your Hands* utkom i 1992.

Han utga også flere bøker med artikler om samtidige barne- og ungdomsbokforfattere, *The Marble in the Water* (1980), *Painted Desert, Green Shade* (1984) og *What do Draculas do?* (1990).

Han er ikke oversatt til norsk.

Referanser
----------

1. ↑  carnegiegreenaway.org.uk David Rees Arkivert 22. februar 2012 hos Wayback Machine.
2. ↑  "Lords Hansard text for 6 Dec 1999 (191206-10)" Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine. Column 1102. Hansard. *www.parliament.uk*, the UK Parliament Website.
3. ↑  «Literary papers of David Rees». Mimas, University of Manchester. Arkivert fra originalen 19. juli 2012.
4. 1 2  Burton, Peter (25. mai 1993). «Obituary: David Rees». *The Independent*.
5. ↑  The Exeter Blitz by David Rees; thechildrenswar.blogspot, 30.5.2011
6. ↑  Stones, Rosemary (mars 2005). «Editorial». *Books For Keeps*. Arkivert fra originalen 19. desember 2013. Besøkt 28. september 2013.
7. ↑  Rees, David. «On Katherine Paterson, Alexander Pope, myself, and some others». *Children's Literature in Education*. 14 (3): 160–170. [*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** BNE
 |
Emblem, 2019
**BALTOPS** (**Balt**ic **Op**eration**s**) er en årlig gjentagende NATO-marineøvelse i Østersjøen. Den første BALTOPS ble gjennomført i 1971, og BALTOPS 2022 var den 51. Opprinnelig var BALTOPS en øvelse utelukkende for NATO-medlemsland, men siden 1993 har også land i Partnerskap for fred blitt innvitert til deltakelse. I flere år deltok også fartøyer fra Russlands marine regelmessig frem til 2012.

Øvelsen ledes av kommandøren for United States Naval Forces Europe-Africa.

I en BALTOPS-øvelse deltar vanligvis fartøyer, kampfly og soldater fra opp til 16 land, med omkring 40 fartøyer.[]

Under den kalde krigen var hensikten med Baltops å synliggjøre USAs intensjon å forsvare Nord-Europa og NATO-landenes evne til å virke offensivt på sovjetisk territorium, om nå dette skulle vise seg nødvendig. Disse årene var kjernen av deltakende land Storbritannia, Nederland, Danmark og Vest-Tyskland. Etter den kalde krigen ble øvelsens hensikt og deltakerskaren suksessivt endret.

Etter Russlands annektering av Krimhalvøya i 2014 er BALTOPS blitt utviklet til en felles militærøvelse både til havs og i økende utstrekning i kystområder, på strender og i luften, og interesses fra Sverige og Finland til å delta øket sterkt.

Bildegalleri
------------

* Fregatten USS Pharris og robotfregatten USS «Halyburton» (FFG 40), Baltops 1985Fregatten USS Pharris og robotfregatten USS «Halyburton» (FFG 40), *Baltops* 1985
* Det amerikanske slagskipet USS Iowa, den britiske jageren HMS Liverpool (D 92) og den vesttyske jageren Mölders, Baltops 1985Det amerikanske slagskipet USS Iowa, den britiske jageren HMS Liverpool (D 92) og den vesttyske jageren Mölders, *Baltops* 1985
* Russisk Kamov Ka-27 lander på den amerikanske robotkrysseren USS Vella Gulf (CG 72), Baltops 2003Russisk Kamov Ka-27 lander på den amerikanske robotkrysseren USS Vella Gulf (CG 72), *Baltops* 2003
* Den russiske jageren Nastojstjivij, Baltops 2005Den russiske jageren Nastojstjivij, *Baltops* 2005
* Eskadreseiling, Baltops 2008Eskadreseiling, *Baltops* 2008
* Multinasjonal eskader ledet av USS «Mount Whitney» (LCC-20), Baltops 2009Multinasjonal eskader ledet av USS «Mount Whitney» (LCC-20), *Baltops* 2009
* USS «Mount Whitney» (LCC-20) og det russiske landgangsfartøyet «Kaliningrad», Baltops 2010USS «Mount Whitney» (LCC-20) og det russiske landgangsfartøyet «Kaliningrad», *Baltops* 2010
* Amerikansk luftputefartøy, Baltops 2015Amerikansk luftputefartøy, *Baltops* 2015
* Det danske dykkerfartøyet Y 311 Søløven, Baltops 2019Det danske dykkerfartøyet Y 311 Søløven, *Baltops* 2019
* USS «Kearsarge», amerikansk amfibiekampfartøy, Baltops 2022USS «Kearsarge», amerikansk amfibiekampfartøy, *Baltops* 2022

Kilder
------

* *Baltops to kick off in June* på sfn.nato.int 28. mai 2022

Referanser
----------

1. ↑  *Baltops – a NATO maritime exercise with 46 years of history*  på www.ncia.nato.int 10. august 2017
2. 1 2 3  Göran Swistek: *German Navy History of Baltops* Arkivert 3. juni 2022 hos Wayback Machine. på www.seawaves.com 21. juni 2021, lest 3. juni 2022
Grøderøya i Randaberg
**Grøderøysa** er 
en langhaug av rullestein på Vistnes i Randaberg. Røysa kan trolig dateres til bronsealderen, men opphav i folkevandringstid er også foreslått. Røysa består av et indre gravkammer tilgjengelig fra sørlig del, og måler i dag omlag 47 meter i lengde, 10 meter i bredde og 2,3 meter i høyde. Grøderøysa er tidligere beskrevet av Tor Helliesen i 1898 som 38,5 meter lang. Røysa ble restaurert i 1937 av Rogalands Kredsforening for naturfredning.

Navnet er sammensatt av to deler hvor "Grøde", fra norrøne *gjrót* (stein), sannsynligvis refererer til et område nær sjøen på Ytrabø bestående av større mengder stein.

Referanser
----------

1. ↑  Møllerop, Odmund (1982). *Fornminner i Rogaland*. Stavanger: Arkeologisk museum. ISBN 8290215479.
2. ↑  (no) «Grøderøysa». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
3. ↑  Kenneth Thanche (7. desember 2015). «Grøderøysa». Besøkt 7. september 2023.
4. ↑  Særheim, Inge (2015). *Jærstrendene: Namn og stader*. Stavanger: AmS-Varia 57. ISBN 978-82-7760-163-2.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Grøderøysa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
**Brother's Keeper** (BK) er et slektsforskningsprogram for Windows utgitt av John Steed fra Michigan i USA. Programmet er oversatt til norsk (bokmål og nynorsk) og flere andre språk. Det støtter import og eksport via GEDCOM-formatet.

Det er et aktivt samarbeid mellom nordiske representanter for å utveksle erfaringer, og på den måten i fellesskap kunne ta opp forhold som berører Norden og Skandinavia. Det finnes dessuten en nordisk e-postliste hvor brukere kan ta opp forhold man lurer på. I tillegg brukes e-postlister til informasjon om nye oppdateringer og lignende. BK er et av programmene som DIS-Norge anbefaler. For programmet finnes det en fadderordning i nesten alle fylker. I tillegg holdes det kurs i bruk av programmet. 

Versjon 6 er nå erstattet med versjon 7. Siste versjon kan alltid lastes ned på vanlig måte. 

I programmet er det innebygd programvare, for å konvertere en database fra BK6 til en database for BK7. En kan ikke direkte konvertere databaser fra BK5 til BK7. En må først i BK5 konvertere fra 5 til 6, og til slutt i BK6 til versjon 7.

Foruten den engelske manualen som følger med programmet, finnes det også en dansk manual. 
I tillegg er det utgitt flere bøker, blant annet *Slektsgransking med dataveiledning* av Liv Marit Haakenstad, hvor bruken av blant annet Brother's Keeper er beskrevet.

Referanser
----------

1. ↑  «Recent Changes in Brother's Keeper version 7.5». 17. mars 2023. Besøkt 9. april 2023.
2. ↑  Norsk epostliste for Brother's Keeper Arkivert 1. april 2014 hos Wayback Machine.
3. ↑  DIS Norge: Slektsprogrammer
4. ↑  Sørensen, Chris Gade Oxholm. 2008. *Brother's Keeper, dansk manual version 7*. Oxholm. ISBN 87-983716-7-3
5. ↑  Haakenstad, Liv Marit. 2004. *Slektsgransking med dataveiledning*, 2. utg. Orion. ISBN 82-458-0684-6

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Norsk hjemmeside for Brother's Keeper
* (no) Faddere for BK[*død lenke*]

| * v
* d
* r
Slektsforskningsprogram |
| --- |
| Windows: | Ancestris **·** Ane **·** Brother’s Keeper **·** DISGEN **·** Embla **·** Familiearkiv **·** FTM **·** Genbox **·** Heredis **·** Legacy **·** PAF **·** Roots Magic **·** TMG **·** WinFamily |
| Linux: | Ancestris **·** Gramps **·** LifeLines |
| Mac: | Ancestris **·** GEDitCOM **·** iFamilyforTiger **·** LifeLines **·** MacFamilyTree **·** Reunion |
| Web-basert: | Geneweb **·** Geni **·** phpGedView **·** TNG **·** dinSlekt.no |
Soldater fra Royal Australian Infantry Corps på øvelsen Talisman Sabre i Shoalwater Bay i Australia, 2007.
**Royal Australian Infantry Corps** er en våpenart i Australian Army og består av alle infanteriavdelinger, herunder alle bataljonene i Royal Australian Regiment og de seks delstatsbaserte infanteriregimentene. Hærens spesialstyrker er også del av infanterikorpset.

Korpset består av fotsoldater som kjemper til fots og i all slags terreng. Lette våpen inkluderer automatgevær, pistol, maskinpistol, maskingevær og håndgranat. Til de tunge våpen hører mitraljøse, bombekaster, rekylfri kanon, luftvernvåpen og nærpanservernvåpen. Infanterisoldater forflyttes over lengre strekninger med motorkjøretøyer, eventuelt med skip, flyvemaskin og helikopter.

Korpset ble etablert 14. desember 1948 og ble tildelt sin kongelige tittel av kong Georg VI. Infanteriskolen ligger i Singleton i New South Wales.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 27. mai 2018. Besøkt 27. mai 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Quest3D** er en 3D-motor og utviklingsplattform. Den er i hovedsak brukt til arkitektur-, produkt- og designvisualiseringer, videospill, programvare for trening og simuleringer. Data fra 3D-animasjon- og CAD-pakker som Maya, 3D Studio Max and AutoCAD kan eksporteres til Quest3D og bli brukt til å lage interaktive 3D-applikasjoner. Quest3D er utviklet av Act-3D B.V. i Nederland. Første versjon ble lansert i september 2001.

Utviklingsmiljø
---------------

En av de viktigste karakteristikkene ved Quest3D er måten å programmere på. Til forskjell fra den vanlige måte å programmere på i språk som for eksempel C++, er utviklingsmiljøet i Quest3D nesten fullt ut grafisk. En annen bemerkelsesverdig egenskap er det faktum at utvikleren kan programmere en applikasjon samtidig som det kjører. Dette betyr at det ikke er behov for å kompilere kode, i motsetning til ved vanlige utviklingsmetoder.

### Applikasjonslogikk

Quest3D-applikasjoner utvikles ved å koble sammen funksjonelle komponenter kalt 'kanaler'. De sammenkoblede komponentene danner ett tre som representerer den faktiske programstrukturen. 3D-motoren traverserer treet hver frame og kjører den logikken som finnes i de enkelte komponentene. Dette resulterer i en 3D-applikasjon som kjører i sanntid.

Steg som kompilering og tolking av skript er unødvendig fordi kanalene består av ferdig kompilert kode skrevet i C++. Applikasjoner som krever tolkning av script eller må kjøres gjennom en virtuell maskin vil i mange tilfeller oppleve redusert ytelse i forhold til applikasjoner ferdig kompilert til maskinkode.

### Editorer

Utviklingsmiljøet i Quest3D består av editorer for å lage kanaltreene, redigere 3D-objekter og animasjoner, programmere HLSL-shadere og redigere LUA-script.

### Publisering

Ferdige Quest3D-applikasjoner kan publiseres som kjørbare Windows filer eller bli vist på internettsider. Nettlesere som støtter dette er Internet Explorer og Firefox.

Systemkrav
----------

* Windows 2000, Windows XP, Vista (64 or 32 bit) og DirectX 9
* 256 MB RAM
* 1 GHz Prosessor
* DirectX kompatibelt skjermkort
* 32 MB videominne
* 400MB ledig harddisk-plass

En del funksjonalitet i Quest3D krever andre spesifikasjoner.

Lisens
------

Quest3D kommer med lisenser for kommersielt bruk og utdanningsformål.

Applikasjoner
-------------

Videospill, arkitektur visualiseringer, Seriøse spill, simuleringer, TV- og Film-produksjoner.

Spilltitler
-----------

* Audiosurf er et IGF-prisvinnende pusle-/musikkspill laget av Invisible Handlebar.
* Ship simulator er et skipssimulatorspill utviklet av VSTEP
* Leo der Haze er et spill for barn, utviklet av Ovos real-time 3D
* Chicken Football et spill, utviklet av Paladin Studios for humanitære organisasjoner.
* The Endless Forest Et onlinespill og sosial skjermbeskytter, utviklet av Tale of Tales
* Twinners Et interaktivt videospill. Spansk demo

Kilder
------

* DevMaster.net Quest3D spesifikasjoner
* Gamasutra "Rapid gameplay iterations are crucial to me, so I use Quest3D for everything else.", Dylan Fitterer i "The road to IGF"

Eksterne lenker
---------------

* Quest3D website
* Quest3D blog

Portal: Videospill
**17. mai-steinen** er en rundt tre meter høy bautastein på Snåsa som antagelig ble reist i 1835 for å markere Norges nasjonaldag. Den betraktes som Norges eldste monument knyttet til nasjonaldagen, men det er knyttet en del usikkerhet til når den ble reist.

Steinen står plassert noen få hundre meter sør for prestegården i Snåsa på Lysthusberget, ikke langt fra Vinje skole. Den ble gjenoppdaget av Joralf Gjerstad en gang rundt 1948, og han har mer enn noen annen bidratt til snåsningene benytter stedet som en naturlig del av 17. mai-feiringen på Snåsa.

Ifølge tradisjonen ble steinen reist av Ole Rynning (1809–1838). Han var sønn av bygdas meget konservative prest Jens Rynning som var en mann av sin tid, «potetprest», beskrevet som både egenrådig og steil, men også svært sosialt engasjert. Han ble også Snåsas første ordfører etter formannskapsloven av 1837.

Sønnen derimot var nok av en annen legning, og er interessant på flere måter. Det var naturlig at han skulle studere til prest. Han dro til Det Kongelige Frederiks Universitet, i dag Universitetet i Oslo, i Christiania hvor han avla examen artium i 1830. Han startet deretter på teologistudiet, men fullførte ikke. Ved juletider i 1833 kom han hjem som folkeopplysningsmann og frihetsvenn i Henrik Wergelands ånd. Det er ukjent om Ole Rynning kjente Henrik Wergeland personlig.

Faren Jens Rynning var kongetro på sin hals, og mislikte antagelig sønnens nye liberale holdninger. Det ble nok heller ikke bedre da sønnen sammen med noen snåsaungdommer reiste den omtalt bautasteinen i ly av vårløvet på Lysthusberget.

Ole Rynning utvandret senere til Amerika fra Bergen i 1837 med båten *Ægir*. Fra New York dro han videre sammen med en del andre til Beaver Creek, Illinois. Etter mange skuffelser og slit døde han allerede den neste høsten. For den norske emigrasjonen til Amerika ble Ole Rynning en av pionerene, ikke minst gjennom sin orientering for nye utvandrerne, *Sandfærdig Beretning om Amerika*[*død lenke*], skrevet vinteren 1837 - 1838. Boka fikk mange lesere hjemme i Norge. Trønderne drøyet ennå noe, men om lag 500 snåsninger fulgte i hans spor i årene mellom 1865 og 1930.

Referanser
----------

1. ↑  Trønder-Avisa: Mangfoldig fritid
**Drammen Latinskole** på Strømsø torg i Drammen var opprinnelig to mindre borgerskoler på hver sin side av Drammenselva. De to skolene *Bragernes borgerskole* og *Strømsø borgerskole* ble i 1846 slått sammen med *Drammen lærde skole* under navnet *Drammens lærde og realskole*. I 1861 flyttet skolen inn i nybygde lokaler ved Strømsø torg (fløy mot Tollbugata). I 1870 ble navnet endret til *Drammens offentlige skole for den høiere Almendannelse*, deretter i 1897 fikk den navnet *Drammens offentlige høiere Almenskole*, fra 1965 het skolen *Drammen gymnas* og fra 1995 *Drammen videregående skole*. Skolen flyttet i 1960 inn i ny skolebygning på Marienlyst like bak Drammens museum, mens den tidligere kommunale middelskole overtok de gamle lokalene ved Strømsø torg. Lokalene på torget huset også Sankt Hallvard ungdomsskole i en kortere periode, før bygningsmassen i 2004 ble rehablitert og ombygget til 112 leiligheter og næringsseksjoner i første etasje som vender mot torget. Skolens nåværende navn er Drammen videregående skole.

Bygningsmassen
--------------

Fløyen mot Tollbugata ble oppført i perioden 1859–61, etter tegninger fra arkitekt Wilhelm Hanstein, og innviet 9. januar 1861, denne delen er på tre etasjer, har en bredde på 1200 cm og en lengde på 1420 cm. Byggherren var kommunen. Fløyen ble deretter rehablitert i 1950-årene og vinduer byttet i 1979. Fløyen mot Strømsø torg ble oppført i 1906, etter tegninger fra arkitekt Halvdan Berle, også her var kommunen byggherren. Fløyen er på tre etasjer, har en bredde på 1860 cm og en lengde på 4180 cm. Fløyen ble deretter rehablitert i 1950-årene og vinduer byttet i 1979. 

### Krigsårene

I årene 1940–45 ble skolebygningen brukt til kaserne for tyske soldater, og den bar tydelige merker av dette da krigen var over. Rasjonering og vanskelige etterkrigsår hindret en skikkelig oppussing av bygningen. Det var allerede for lengst klart at skolen var for liten til å dekke behovet for videre utdanning i byen, og at en derfor måtte bygge en ny skolebygning.

Skolens rektorer
----------------

* Henrik Christian Borch (1816–45)
* Fredrik Messel Olsen (1846–63)
* Samuel Stub Knutzen (1863–77)
* Emil Schreiner (1877–94)
* Marius Nygaard (1894–1910)
* Peter Østbye (1910–26)
* Frederik Ording (1926–29)
* Anton Alexander (1929–32)
* Erling Kristiansen (1932–46)
* Edvard Stang (1946–62)

Referanser
----------

1. ↑  «Drammen Latinskole | Drammen Byleksikon». *byleksikon.drmk.no*. Besøkt 30. august 2023.
2. ↑  Torvanger, Åse Moe (20. februar 2017). «Wilhelm Hanstein». *Norsk kunstnerleksikon* **(norsk)**. Besøkt 30. august 2023.
3. ↑  *Drammmensskolens jubileumsnummer*. xx#: Skolejubileumskommiteen av 1986. 1986. s. 36.

Kilder
------

* Drammen kommune.
* Drammens byleksikon
**InfraRecorder** er et åpen og fritt dataprogram for brenning/omskriving av CD- og DVD-plater for Microsoft Windows. Siden versjon 0.46, er InfraRecorder utgitt under lisensvilkårene i GNU General Public License 3. I november 2007 rangerte CNET InfraRecorder som det beste gratis-alternativ til kommersiell DVD brenne-programvare.

Funksjonalitet
--------------

InfraRecorder utfører det vanligste av brenneoppgaver, som brenning av ISO-filer, DVD-video og så videre. Installasjonsfilen er ca. 4 MB stor og ca. 10 MB ferdig installert, hvor brenneprogrammer som Nero Burning ROM tar opp mot 1 GB ferdig installert (versjon 8).

InfraRecorder er tilgjengelig i en versjon som vil kjøre direkte på 64-biters versjoner av Windows, men denne versjonen inkluderer ikke Ogg Vorbis-dekoder eller libsnd-bibliotek grunnet kompileringsvanskeligheter med MinGW på 64-bits plattformen.

Referanser
----------

1. ↑  Open-source software rated: Ten alternatives you need – Page 9 Arkivert 16. oktober 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) InfraRecorder – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* InfraRecorder på SourceForge.net
Cosplay-deltager kledd ut som Gerald of Rivia fra *The Witcher*.
***The Witcher*** er et videospill fra 2007 utviklet av polske CD Projekt RED, basert på Andrzej Sapkowskis romanserie med samme navn. Spillet tar utgangspunkt i en middelaldersk fantasiverden, der hovedpersonen Geralt of Rivia er en av få omreisende monsterjegere med overnaturlige evner, kalt Witchers. Spillet har fått to oppfølgere, *The Witcher 2: Assassins of Kings* i 2011 og *The Witcher 3: Wild Hunt* i 2015.

Gerald of Rivia har to sverd, ett av stål til å kjempe mot mennesker og dyr, og ett av sølv for å bekjempe monstre. Spilleren må angripe på rett tidspunkt for å utløse kombinasjoner som gjør enda mer skade på fiendene. Alkymi er også en viktig del av spillet, og Gerald kan lage blandinger som gir gunstige, eller uheldige virkninger, og som kan drikkes, smøres på våpen eller kastes som granater.

Konsekvensene av valg spilleren gjør kommer ofte til syne senere i spillet, noe som gjør at spilleren må ta konsekvensen av dårlige valg og ikke bare kan laste inn på nytt.

Mottagelse
----------

Spillet fikk gode omtaler da det kom, og fikk 81 av 100 hos Metacritic.  Spillet ble nominert til årets rollespill i 2007 av The Academy of Interactive Arts and Sciences, en pris som gikk til Mass Effect.

Referanser
----------

1. ↑   Steam, Steam-ID 20900, besøkt 21. juni 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   *Steam*, 1.0.0.74, 12. september 2003, Steam-ID 20900, Wikidata Q337535,
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) The Witcher (video game) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) *The Witcher* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* på GOG.com Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *The Witcher* hos Internet Game Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BNF **·** BNF (data) **·** MusicBrainz
 |

Portal: Videospill
**Trond Arne Mjaaland** (født 2. mai 1967) er en norsk psykolog, forsker og forfatter. Han er partner i konsulentfirmaet Amrop der han arbeider med lederutvikling.

Hans forskning, formidling og undervisning omhandler kommunikasjon mellom leder og medarbeider og mellom lege og pasient. Samlet kan man si at arbeidene omhandler profesjonelle møter mellom mennesker der den som er i maktposisjon primært har samtalen som virkemiddel for å påvirke andre.

I 2009 disputerte Mjaaland ved Det medisinske fakultet ved Universitetet i Oslo på avhandlingen *Communication skills training in general practice: Methodological, empirical and theoretical aspects of a novel training model*. Avhandlingen omhandlet forskningsfeltet lege/pasient-kommunikasjon og målte, ved hjelp av video-opptak av normale konsultasjoner, endringer av legers kliniske atferd som følge av kommunikasjonstrening.

Mjaaland ga i 2020 ut boken «Kommunikasjon med pasienter» på Universitetsforlaget sammen med barnelege Bård Fossli Jensen.

Referanser
----------

1. ↑  «Kommunikasjon med pasienter»

Eksterne lenker
---------------

* Vitenskapelige artikler av Trond Mjaaland i PubMed
**Westwind forlag** ble startet i 2003 og har sitt utspring fra Raptusfestivalen i Bergen. Forlagets mål er å øke interessen for tegneserier og tegnede medier i Norge. Ideen om å starte et forlag ble sådd på en togtur tilbake fra tegneseriefestivalen i Bristol av Frode Haaland og Arild Wærness.

Forlaget har blant annet utgitt tegneseriebøker med Varg Veum, Miranda og tegneserieheftet Baddis. Tegneserieskaper og storyboardtegner Raymond Karsten Johansen var medeier i Westwind forlag i perioden 2003 til 2007. Johansen var tegneserieskaper, redaktør og designer på diverse utgivelser, deriblant Mannakorn og Baddis. I tillegg så designet han forlagets logo. I Baddis publiserte han to episoder med sin egen serie Liquid Bullet. Høsten 2007 ble forlaget kjøpt opp av Vigmostad & Bjørke.

Referanser
----------

1. ↑  Kristian Hellesund (6. april 2006). «GODT OG BLANDET». serenest.no. Besøkt 2. september 2020. «Talent har også tegnerne Ann Charlotte Boga (Fosforengel) og Raymond Johansen (Liquid Bullet).»

Portaler: Litteratur | Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Nordsund bru** på fylkesvei 43 i Farsund i Vest-Agder krysser Nordsundet mellom Spindsodden på fastlandet og Farøy. Den er ei fritt frambygg-bru (bjelkebru av spennarmert betong), med tre spenn. Totallengden er 284 meter, hovedspennet 142 meter. Brua ble bygd i årene 1969-71 og erstattet ei tidligere stålfagverksbru på 266 meter på samme sted, åpnet i 1930.

I løpet av tolv år fra brua ble åpnet i 1971 til 1983, sank midtspennet med 40 cm. Undersøkelser gjort av et sveitsisk konsulentfirma viste at senkningen skyldtes at spennkablene hadde 30 % lavere spennkraft enn forutsatt, samt at betongspenningen var for lav i brudekket og for høy i bunnplaten. Brua ble reparert ved at ca. 25 000 meter spennline ble montert og oppspent like under brudekket, og østre bruspenn ble strammet opp og forankret med fjellforankringskabler. Etter disse reparasjonene hevet midtspennet seg noe igjen.

Se også
-------

* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde
* Nordsundbrua i Kristiansund

Kilder
------

* Sigurd Aas: *Vegvesenets historie - Vest-Agder 1964-1989*. Vegsjefen i Vest-Agder, Kristiansand 1993 (s. 97 og 244-245, digitalisert av Nasjonalbiblioteket) (noe avvikende lengde på brua og midtspennet)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |