**Tollerodden** er et område i Larvik i Vestfold. 

Den høyeste kollen blir kalt Gryteberget. På den ytterste knausen, kalt Ballastberget, tok seilskutene ut og inn ballast. Det finnes også et par gamle fortøyningsringer der. Tollerodden er også et populært badested.

Bygningsmiljøet på Tollerodden ble tildelt Larvik kommunes bevaringspris 2007. Larvik kirke (anlagt 1677) og Larvik Hospital (anlagt 1757–1760) er blant bygningene på Tollerodden.

Colin Archer vokste opp på Tollerodden, i et hus som opprinnelig var Larviks første tollbod. Huset har i dag (2017) adressen Kirkestredet 9. Som voksen bygget Colin Archer hus på naboeiendommen, i dag Kirkestredet 11.

Nederst i parken på Tollerodden står Nico Widerbergs Heyerdahl-monument, som ble avduket av Thor Heyerdahl selv på hans 75-årsdag 6. oktober 1989.

Historie
--------

Gammelt flyfoto av Tollerodden
Tollerodden har en historie knyttet til skipsfart og handel. Fra siste del av 1600-tallet frem til 1794 er denne historien knyttet til tollvesenet. 

### Tollvesenets utvikling

Tollvesenet ble under eneveldet den vesentligste bidragsyteren til statens finanser. Ingen annen inntektskilde var så sikker og stor. Tollerodden forteller om utviklingen av eneveldet og statens finanser frem mot det moderne statsapparatet vi kjenner i dag. 

### Tollboden på Tollerodden

Tollerhistorien på Tollerodden er unik i norsk sammenheng og speiles i de sjeldne dekorerte interiørene fra denne epoken i den gamle tollbodens interiørhistorie.

Huset kan by på mange spennende skjebner og historier. Bygningen var tollernes bolig og samtidig byens tollbod, en enestående kontinuitet og eierrekke og funksjon. Den gamle tollbodens historie er kjent tilbake til 1680-årene. Larviks første borgermester Fredrik Petersen, som var grev Gyldenløves håndgagne mann, kan knyttes til eiendommen tidlig i tiåret. Bygningen er sannsynligvis eldre, og man vet ikke når Fredrik Petersen først opptrer som eier. Det har blitt diskutert hvorvidt huset som nå har adressen Kirkestredet 9 var Larviks første tollbod eller Herregårdens borgerlige forløper. Mye tyder på at bygningen er en bygningshistorisk forløper for Herregården.

Undersøkelser av tømmeret har vist at noen bjelkelagsstokker ble felt vinteren 1667–1668. I 1664–1665 skal Ida Lange ha avgitt en bekvem plass til bygging av tollbod i en bukt av Larviksfjorden. Tollregnskapene fra 1670/1671 forteller at tollboden ble så kostbar at staten overlot eiendomsretten til tolleren mot delfinansiering. Den gang tilhørte tolleren byens øvre sosiale skikt, og drev gjerne egen handel. Rundt 1670 var tidene gode for handel og fortjeneste. I de påfølgende tiårene ble det trangere kår, og tollernes status ble omdefinert gjennom enevoldsmaktens reformer. Sammenblandingen av privat kjøpmannskap og statlige embeter vek langsomt plassen for en mer moderne oppfatning av embetsverkets uavhengighet.

### Eiere og ombygninger

Iver Lauritzen Lym var toller i 1669. Bygningen ble trolig reist i 1670. Fra 1673 til 1685 besatt Johannes de Rohde embetet. Fra 1686 til 1789 var Tollerodden eid av fire tollere på rad: Torben Grønvold, Arnt Kierulf, Claus Hartvig Bisgaard og Carl Fredrik Gether. Tolleren Arnt Kierulf var en fargerik personlighet som i 1730-årene ble arrestert for underslag av tollkassen.

Huset hadde gjennomgående midtgang og er antakelig Norges eldste gjenværende midtgangsbygning. Anleggets form var svært moderne i 1600-årene, og ble kalt "italiensk stil". I 1670-årene dukker de første midtgangsplanene opp i norske byer som Christiania, Trondhjem – og Larvik. Bare få år tidligere fullførte den franske arkitekten Le Vau lystslottet Vaux-le-Vicomte, som ofte regnes som det historiske utgangspunktet for utviklingen av den symmetriske midtgangsplanen. Larvik hadde den gangen en nær forbindelse til tidens strømninger i mer sentrale strøk av Europa. Huset var på 1700-tallet i to fulle etasjer, med høyt helvalmet tak og to lave sidefløyer omkring et gårdsrom på baksiden. En inngjerdet hage var tilknyttet gårdsrommet. I 1794 bygget kjøpmann Hans Falkenberg huset om til det nåværende utseendet, med én etasje med halvvalmet tak, sidefløy mot øst og uthus mot vest. Fra 1794 var det de handlende og sjøfarende selv som eide eiendommen «Tollerodden». 

### Archer-familien (1826–1939)

I 1826 flyttet den innvandrede skotten William Archer inn med sin familie på Tolderodden. 

Den berømte båtkonstruktøren Colin Archer ble født i den opprinnelige tollboden i 1832, og vokste opp der. I voksen alder bosatte han seg på naboeiendommen, som fikk navnet «Lilleodden». Mot slutten av 1800-tallet bodde de fargerike søstrene Mary og Jane Ann Archer der. Mary Archer var aktiv seiler og uortodoks i meninger og opptreden for sin tid. Hun etablerte et barnehjem, og var en av initiativtagerne til organisasjonen Musikkens Venner. Jane Ann Archer var en ivrig blomsterdyrker og pianospiller. Tolderodden ble et møtested for familiemedlemmene i deres verdensomspennende aktiviteter; flere av familiemedlemmene drev landbruk i Australia.

Den store landskapshaven ned mot sjøen, med spaserganger, brygger, lysthus og nytte- og prydvekster, ble anlagt frem mot 1850. I hagen står Mary Archer Heggens byste av Colin Archer, som ble avduket i 1950. Tolderoddens østre sidefløy fikk sveitserstilutforming i 1873. Frem til 1939 var bygningen og eiendommen eid av ulike medlemmer av familien Archer. 

### Larvik kommune (1939–1999)

Fra 1939 til 1999 var bygningen eid av Larvik kommune, som brukte den som losjihus under bolignøden, og senere som sosialboliger, leielokaler, handelsskole og barnehave. Bygningen ble etter hvert et tilholdssted for løse fugler, med ødeleggelser og negativ fokusering som resultat. Samtidig startet arbeidet blant frivillige foreninger og ildsjeler for å gjøre Tolderodden til et flerbruks kulturhus, og bygningen ble gjenoppdaget som en av Norges mest verdifulle antikvariske minnesmerker. 

### Stiftelsen Tollerodden (1999–)

Stiftelsen Tollerodden tok over bygningen i 1999 for å restaurere huset og ta det i bruk til varierte kulturformål. I «Marys stue» avholder Tolleroddens venner historiske aftener for interesserte samt private. I juli måned er det åpent hus med lunsjservering. 

### Bygningens interiør

Bygningsarkeologiske undersøkelser på 2000-tallet har avslørt at Tolderodden inneholder interiørdekor i nasjonal og europeisk klasse. Her finnes blant annet to særdeles vel bevarte barokkhimlinger, trolig fra siste kvartal av 1700-årene, et velourisert tapet fra samme tid av en type som kun kjennes i et par eksemplarer ellers i landet, en sjelden voksdukstapet fra 1794, klassisistisk dekor med bemalinger, dører og listverk, foruten en mengde spennende tapeter og autentiske detaljer. Tollerodden er et fremragende eksempel på byggeskikk, håndverk og interiørdekor i en by som gjennom historien har hatt tett og aktiv forbindelse til kontinentet. Tollerodden har også et bomberom fra andre verdenskrig. Det sies at det går en hemmelig gang derfra, over til den andre siden av fjorden, noe som er veldig sannsynlig, siden det er en bunker på den andre siden, der hvor det er kortest avstand over.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  «En reise i stilhistorien». *web.archive.org*. Vestfold Blad. 17. august 2012. Archived from the original on 5. mai 2014. Besøkt 28. desember 2021. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)

«Krabbedammen» med Ballastberget til venstre i bakgrunnen  Foto: Morten Bakkeli

Eksterne lenker
---------------

* Om Tollerodden på nettsidene til Kulturarv i Vestfold fylkeskommune
* *En reise i stilhistorien.* Artikkel publisert 17. august 2012 i Vestfold Blad

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |