**Knollerteknapp** (*Lathyrus linifolius*) er en plante i erteknappslekta, i erteblomstfamilien. Den er 10-35 cm høy, og har stender av 4-6 blå-lilla blomster som sitter en og en eller i par omvendt oppover stengelen med 1-2 cm mellomrom (såkalt skaftet klase). Blomstene blir relativt raskt grå-lilla utover sommersesongen.

Beskrivelse
-----------

Stengelen har tydelige vingekanter og er ikke så skjev som hos slektningen vårerteknapp *(Lathyrus vernus)*. Vårerteknapp er større og mangler vingekanter på stengelen. Knollerteknapp har også mer smale og slanke blader som er blågrønne eller grønngrå av farge. Knollerteknapp har heller ikke den dråpeformen på bladene som vårerteknapp ofte har ytterst. 
Planten har mellomgrønne blader som er smalt lansettformede og slankere enn hos vårerteknapp, og som ikke er tydelig bredere innerst enn ytterst. Bladene sitter parvis med 2-3 par på hver bladstengel. 
Knollerteknapp har dessuten mer blå-fiolette eller grå-lilla blomster som sitter 2-6 i skaftet klase på stengelen. Skolmen hos sistnevnte er svartbrun.

Når blomsten modner, utvikles den til en brunsvart, 4-6 cm lang frøbelg (skolme) som slynger frøene ut.

Utbredelse
----------

Knollerteknapp foretrekker mager jord, ofte eikeskog, skogsbryn, beitemark, eller veikanter.

Knollerteknapp vokser på frodige og varme plasser i skogsbryn, løvskog og i lunder og raviner. Den er utbredt i Sør-Norge langs kysten og innover dalstrøkene opp til Hordaland, samt med mindre populasjoner i Sogn, Møre og Romsdal, Sør-Trøndelag, sørligste Nordland, og kyststrøkene av sørlige Troms.

I Norden lever den i hele Danmark, Sverige nord til Medelpad (Bottenhavet), og helt spredt i Norrbotten. I Finland finner vi den i sørvest og bare spredt i innlandet oppover mot midt-Finland.

Bruk
----

Planten var ifølge Jens Holmboe en av de viktigste kildene til spiselige røtter i gammel tid. Den ble blant annet malt til mel, og brukt til baking av flatbrød. Roten har en lakrisaktig søt smak.

Galleri
-------

* Knollerteknapp har slankere og mer smalt lansettformede blader enn vårerteknappKnollerteknapp har slankere og mer smalt lansettformede blader enn vårerteknapp

Referanser
----------

1. ↑  Lennart Stenberg (red.), Steinar Moen (norsk red.), *Gyldendals Store nordiske Flora*, 2003 (Oslo 2007), side 349
2. ↑  Lennart Stenberg (red.), Steinar Moen (norsk red.), *Gyldendals Store nordiske Flora*, 2003 (Oslo 2007), side 349
3. ↑  Jens Holmboe (1929). *Gamle norske matplanter*. Oslo: I kommisjon hos J. Dybwad. s. 16,18.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Knollerteknapp* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Knollerteknapp* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Knollerteknapp* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Knollerteknapp* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Knollerteknapp* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Knollerteknapp* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Knollerteknapp* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Knollerteknapp* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lathyrus linifolius* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lathyrus linifolius* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lathyrus linifolius* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Norges sopp- og nyttevekstforbund oppgir knollerteknapp som «spiselig».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |