**Johan Grøn Lund** (født 28. oktober 1802 i Orkdal, død 1. mars 1858 på Ørland) var en norsk embedsmann og stortingsmann for Søndre Trondhjems amt (Sør-Trøndelag) fra 1848 til 1853.

Liv og virke
------------

Han tilhørte på farssiden en gammel presteslekt som nedstammer fra Morten Olafssøn Lund, som var prest i Stod på 1600-tallet. Morsslekten var for en stor del offiserer. Faren var Hans Holst Lund, prest i Orkdal, senere på Ørland, der Johan vokste opp. Faren døde i 1817. Moren Cathrine Bygball Gaarder giftet seg på nytt med Knud Henrik Holtermann, eier av Storfosen gods. Morbroren Augustinius Meldal Gaarder ble sogneprest på Ørland.

Johan hadde to søstre som vokste opp. Den ene ble gift med stefarens bror Cort Holtermann, løytnant, veiinspektør og eier av Balsnes på Ørland. Den andre ble gift med Nils Rosing Parelius, som drev handelsstedet Hopsjø på Hitra. Johan Grøn Lund giftet seg i 1827 med Parelius' søster Margrethe, som han fikk ti barn med. Sønnen Rasmus Lund ble megler og den som begynte villautbyggingen på Singsaker i Trondheim, og Knud Lund ble ingeniør og grunnlegger av rørleggerfirmaet K. Lund. Datteren Catharine ble gift med forretningsmannen Claus Berg.

Johan Grøn Lund tok «norsk» juridisk eksamen i 1824. Han ble utnevnt til lensmannsstillingen i Rissa og Stadsbygd i 1827, på Hitra i 1837 og så i Eidsvoll i 1851.

Mens han var lensmann på Hitra, ble han ved stortingsvalget i 1847 valgt til stortingsmann for Søndre Trondhjems amt. I den første avstemningen på valgmannstinget ble det stemmelikhet mellom Lund og sittende stortingsmann Ole Soelberg. I omvalget seiret Lund klart. Lund tok sete i Stortingets næringskomité. Han ble gjenvalgt ved stortingsvalget i 1850 og ble sekretær i næringskomiteen. Lund trakk seg tilbake ved valget i 1853, og Lunds søskenbarn, sogneprest Rasmus Brochmann Parelius Gaarder ble den fra kystdistriktene som fikk flest stemmer, men ble ikke valgt.

I 1855 ble Lund utnevnt til fogd på Fosen med bolig på Brekstad.

Han døde i 1858 og ble begravet fra Ørland kirke.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 561[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4  Lindstøl, Tallak (1914). *Stortinget og statsraadet 1814–1914. Bind 1, del 2: Biografier L–Ø samt tillæg*. Kristiania. s. 561.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Flood, Ingeborg og Daae, Aagaat (1947). *Presteslekten Lund fra Stod* (2 utg.). Oslo. s. 78–99. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
4. 1 2 3 4  Sørensen, Terje. «Familien Margrethe Schjødt Mørch Parelius og Johan Hansen Grøn Lund». Yrjar heimbygdslag. Besøkt 5. juli 2021.
5. ↑  «Gården Balsnes, under matrikkelgården Austrått. G.nr. 82/2». Yrjar heimbygdslag. Besøkt 5. juli 2021.
6. ↑  Kavli, Guthorm (1996). *Trondheim bygger gjennom 1000 år*. Oslo: Schibsted. s. 103. ISBN 82-516-1630-1.
7. ↑  «For 140 år siden». K. Lund. Arkivert fra originalen 2. august 2016. Besøkt 5. juli 2021.
8. ↑  Lindstøl, Tallak (1914). *Stortinget og statsraadet 1814–1914. Bind 2, del 1: De enkelte storting og statsraader 1814–1885*. Kristiania. s. 238.
9. ↑  Lindstøl, Tallak (1914). *Stortinget og statsraadet 1814–1914. Bind 2, del 1: De enkelte storting og statsraader 1814–1885*. Kristiania. s. 254.
10. ↑  Lindstøl, Tallak (1914). *Stortinget og statsraadet 1814–1914. Bind 2, del 1: De enkelte storting og statsraader 1814–1885*. Kristiania. s. 269.
11. ↑  «Gården Brekstad, under matrikkelgården Brekstad. G.nr. 67/1». Yrjar heimbygdslag. Besøkt 5. juli 2021.
12. ↑  «Ministerialbok for Ørland prestegjeld 1857–1875 (1621P)». Digitalarkivet. Besøkt 5. juli 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |