Segl fra kongsdatteren Ingebjørg Håkonsdatter (død ca. 1360). Hun holder våpenbannere med den norske riksløven og den svenske folkungeløven.
Våpenbannere med figurer på hele flaggduken, for riddere av den skotske Tistelordenen
**Våpenbanner** eller **våpenflagg** er et banner eller flagg der flaggduken tilsvarer skjoldbunnen i et heraldisk våpenskjold. Flaggduken har skjoldbunnens farge (tinktur) og figurmotivet i skjoldet utgjør figuren(e) på flaggduken. Noen bruker uttrykket *våpenbanner* bare om denne typen, mens de vil bruke uttrykket *våpenflagg* om både denne og alle andre typer flagg som har hele eller deler av våpenskjold på flaggduken.

Våpenbannere har vært brukt fra heraldikkens eldste tid i middelalderen og i alle land med europeisk heraldikk. De har vært brukt av både offentlige og private våpeneiere, samt av statlige og kommunale myndigheter, kongelige, adelige og ikke-adelige slekter og personer, foretak og foreninger.

Norske kommunevåpen blir etter den 2. verdenskrig fastsatt i kgl. res. både med skjold og med flagg som er våpenbannere og kalles for *kommuneflagg*. I flaggbeskrivelsene brukes betegnelsene gult og hvitt, i stedet for gull og sølv som er brukt i beskrivelsene (blasoneringene) av kommunevåpnene. Ved fastsettinger i kgl. res. følger det med tegninger av både skjold og flagg. Figurene blir tegnet spesielt slik at de fyller godt ut den firkantete flaggduken, og figurene tegnes ikke som en kopi av utformingen i skjoldene.

Det norske kongeflagget som stammer fra 1905, har riksvåpenets farge- og figursammensetting. Flaggets norske løve er formet lik en opprett løve i et trekantet skjold. Løven er lik riksvåpenets løve i versjonen fra 1905. Dermed står løven i flagget nærmest og balanserer på en labb, og den har forholdvis store røde flater på hver side.

Det britiske kongeflagget er oppdelt i fire felt, slik som i den britiske monarkens våpen. Figurene i feltene er tegnet slik at de godt utfyller flatene i den rektangulære flaggduken.

Mange våpeneiere bruker flagg med avbildninger av hele våpenskjoldet på en flaggduk. Da er både skjoldet og eventuelt ytre utstyr rundt dette (krone, hjelm m.m.), tatt med inne på flaggduken. Slike flagg kalles ikke våpenbannere, men kan være kalt for våpenflagg. Denne typen flagg brukes nå av Oslo kommune og av mange kommuner i utlandet. Noe annerledes var kongeflaggene i unionstiden med Sverige inntil 1905. I disse flaggene var hele kongevåpenet satt inn i et hvitt felt midt på korset i flagget. I Danmark og Sverige bruker monarkene denne typen kongeflagg.

Litteratur
----------

* Gustav Storm: *Norges gamle Vaaben, Farver og Flag*, Kristiania 1894
* Oluf Kolsrud: *Bergen bys segl, vaaben, farver og flag*, Bergen 1921
* Chr. Brinchmann: *Norske konge-sigiller og andre fyrste-sigiller fra middelalderen*, Kristiania 1924
* Hallvard Trætteberg: *Fylkesmerker*, Forslag fra Norges Bondelags fylkesmerkenevnd, Oslo 1930
* Hans Cappelen og Knut Johannessen: *Norske kommunevåpen*, Oslo 1987 med tilleggshefte 1988

**Utenlandsk**

* Carl Alex. von Volborth: *Alverdens heraldik i farver*, Politikens Forlag, København 1972
* Ottfried Neubecker: *Heraldik. Kilder, brug, betydning*, København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
* Carl-Alex. von Volborth: *Heraldry – Customs, Rules and Styles*, Dorset, England 1981
* Magnus Bäckmark og Jesper Wasling: *Heraldiken i Sverige*, Lund 2001