Bulkskip.Tankbil.
En **forsendelse** er en eller flere gjenstander (stykkgods) eller masser som ekspederes fra ett sted til et annet. Avhengig av forsendelsens karakter brukes forskjellige typer emballasje eller håndtering som er egnet. Et hovedskille går mellom post og varetransport. Post er brev som kan sendes over kort eller stor avstand og små pakker som primært sendes over små avstander. Varetransport er alle typer vare som sendes over kort eller lang avstand. Også elektrisk kraft, telefoni og datainformasjon ekspederes og sendes over liten eller større avstand.

Videre er persontransport en form for forsendelse, men inngår ikke i termene for ekspedisjon av brev og varer.

Emballering
-----------

Varer emballeres på en måte som er egnet i forhold til måten de skal håndteres og fraktes på. Bruk av kasser, rammer, kartonger, sekker, tønner, fat, bokser, paller og containere er tradisjonelle emballeringsformer for stykkgods. Ved forsendelse av flytende gods eller løsmasser i store kvanta brukes spesielle håndteringsteknikker og transportformer.

Spesielle transporter krever tilsvarende sikringstiltak, som ved frakt av kjemikalier, gasser og andre risikovarer. Åpen transport på pall eller lastebil krever sikring mot ukontrollerte hendelser. Under transport er varene i bevegelse, og kan flyttes av treghetskraften.

Fraktekspedisjon
----------------

Fraktekspedisjon skjer ved terminaler som tar imot forsendelsen for videretransport med en egnet transportform. Terminalene har fraktrutiner for ekspedisjon av lokalt, innenriks og utenriks gods. Fraktekspedisjon er et fag som tradisjonelt hører til i handelsfag.

Transportmåte
-------------

Lasting, transport og lossing er avhengig av et anlegg som samsvarer med transportbehovet. Avtaleformene i transportbransjen angir ekspedisjonssted og mottakssted med tillegg av selgers og kjøpers juridiske og økonomiske ansvar. Transporten skjer ved bruk av lastebil (trailer), tog, fly, fraktefartøy eller andre skip for kort- eller langdistansetransport. Ved kortdistansetransport i lokalområder brukes i stor grad budbiler eller små lastebiler.

Håndtering
----------

Ved håndtering av varer ved lasting og lossing brukes jekketraller, trucker, heisekraner og andre løfteinnretninger. Væsker og løsmasser krever vanligvis spesialiserte innretninger til håndtering og lagring.

Lasteramper eliminerer behovet for truck og brukes som losse- og lastefunksjon mellom bil og terminal.

Produksjon
----------

Emballasje brukes også ved pakking av enkeltprodukter i produksjonen. Ved forsendelse pakkes disse vanligvis i større fraktenheter.

Logistikk
---------

Logistikk er et ord som har vunnet innpass på bekostning av de tidligere brukte termene spedisjon og frakt. Spedisjon (terminaldrift) og frakt (transport) er separate bedriftsfunksjoner som gjør kominasjoner av ekspedisjonsmåter mulig og mer fleksibelt. I dag er tendensen at godt etablerte transportører har sine egne terminaler, noe som reduserer enkeltaktørenes servicemuligheter overfor alle bedriftskategorier.

Juss
----

Ved ekspedisjon brukes avtaleformer som i dag omtales som incoterms (leveringsbetingelser). Disse angir selgers og kjøpers rolle ved fraktekspedisjonen og gjør bruk av termer som forteller hvem som har ansvar for skader og kostnader.

Internasjonal frakt
-------------------

Utdypende artikkel: Shipping

Heisekraner losser et containerskip ved Jawaharlal Nehru Port, Navi Mumbai, India
Shipping er et engelsk låneord som på norsk refererer til rederi- og befraktningsvirksomhet med skip, til de som arbeider i foretak innen denne sektoren samt til aksjer og verdipapirer relatert til slik virksomhet.

Et lands skip og mannskap kalles handelsflåte.

Shippingvirksomhet er en sentral del av verdensøkonomien og 90% av verdenshandelen utføres av verdens handelsflåte som utgjøres av mer enn 50 000 skip. Mer enn 150 land disponerer skip og deres samlede mannskap teller mer enn 1 000 000 personer.

Referanser
----------

1. ↑  Overview Arkivert 4. september 2009 hos Wayback Machine. besøkt 18. februar 2011

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** BBC Things
 |