**Syrah** er en av de klassiske franske blå druene, og dyrkes spesielt i Rhône-regionen. Den gir kraftige viner med forholdsvis høye verdier av syre. Druen kalles syrah i Europa, Sør-Amerika og USA. I Canada, Australia og Sør-Afrika er druen kjent under navnet **shiraz**.

Druen dyrkes også i regionen Languedoc-Roussillon i Sør-Frankrike og i land utenfor Europa, først og fremst Australia.

Historie
--------

Noen trodde lenge at druen opprinnelig kom fra Persia, og at den fikk navnet sitt fra byen Shiraz. Andre hevdet at den opprinnelig kom fra Egypt, og derifra til Rhône.
En DNA-analyse tyder på at den er fremavlet i Rhône, ved en krysning mellom to druetyper, Mondeuse Blanc og Dureza.

I 1832 ble den importert til Australia av skotten James Busby.

Smak
----

Når syrah er best, smaker og lukter den av nelliker, fioler og eksotiske blomster, med alderen utvikler den en smak av lær, sjokolade og tobakk. 

I Australia er vinene ofte kraftigere, men smakene er mykere, med toner av søt lakris og brent gummi. De har ofte mer smak av frukt, som kirsebær og svarte vinbær.

I Sør-Afrika forekommer både fransk stil og australsk stil på syrah-vinene. Ofte staves de også etter karakteren: «syrah» om vinen er i fransk stil, «shiraz» om vinen er av australsk stil.

Holdbarhet
----------

Syrah er godt egnet til lagring på grunn av høyt innhold av tanniner. Finere årganger av syrah-viner kan lagres og utvikles i årevis. Som en tommelfingerregel sies det at man ikke skal drikke de store syrah-vinene fra Rhône før tidligst 10 år etter høståret, mens mindre edle viner fra f.eks. Crozes-Hermitage og Saint-Joseph kan drikkes allerede etter fem år. Syrah-viner som drikkes før de er fullt flaskemodne, kan smake tarvelig og surt og lukte av brent gummi.

I Australia og California blandes syrah ofte med cabernet sauvignon, som gir en bløtere og mer tilgjengelig vin.

Referanser
----------

1. ↑  «Vitis International Variety Catalogue VIVC».

Eksterne lenker
---------------

* / Vinum : Syrah[*død lenke*]

| * v
* d
* r
Vin |
| --- |
| Vintyper | Rød **·** Hvit **·** Rosé **·** Musserende **·** Dessert **·** Sterk **·** Frukt **·** Retsina |
| Kjente vindruer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Grønne druer | Albariño **·** Chardonnay **·** Chenin blanc **·** Cinsault **·** Gewürztraminer **·** Grüner Veltliner **·** Muscat **·** Pinot blanc **·** Pinot gris **·** Riesling **·** Roditis **·** Sauvignon blanc **·** Savatiano **·** Sémillon **·** Viognier |
| Blå druer | Cabernet franc **·** Cabernet sauvignon **·** Carménère **·** Dolcetto **·** Gamay **·** Grenache **·** Lagrein **·** Malbec **·** Merlot **·** Nebbiolo **·** Barbera **·** Petite sirah/durif **·** Petit verdot **·** Pinotage **·** Pinot noir **·** Sangiovese **·** Syrah/shiraz **·** Tempranillo **·** Zinfandel |

 |
| Kjente vinregioner | Alsace **·** Amarone **·** Asti **·** Barbaresco **·** Barbera d'Asti **·** Barolo **·** Barossa **·** Beaujolais **·** Bordeaux **·** Burgunder **·** Chablis **·** Champagne **·** Chianti **·** Commandaria **·** Loire **·** Dão **·** Egri Bikavér **·** Madeira **·** Marsala **·** Mosel-Saar-Ruwer **·** Portvin **·** Rheingau **·** Rheinhessen **·** Rhône **·** Rioja **·** Sancerre **·** Sauternes **·** Sherry **·** Tokaji **·** Valpolicella **·** Vermut **·** Vinho Verde **·** Vouvray **·** Paarl **·** Stellenbosch **·** Franschhoek |
| Relaterte artikler | Cru **·** Maserasjon **·** Vinterminologi **·** Vindruer **·** Vinproduserende land **·** Polyphenol **·** Vinmeny **·** Sommelier **·** Varietal **·** Ønologi **·** Vintilbehør **·** Appellasjoner **·** Vinifikasjon **·** Vitikultur |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** TasteAtlas **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |