***Børn av Tiden*** og ***Segelfoss by*** er en dobbeltroman av den norske forfatteren Knut Hamsun, utgitt henholdsvis i 1913 og 1915. 

Handlingen er lagt til den fiktive kystbygda *Segelfoss* et sted i Nordland og skildrer dens utvikling fra gård/grend i 1870, gjennom «den moderne tids» utvikling fram til å være et bysamfunn i romanens nåtid, med avis, sakfører og industri. Romanen skildrer den nye tids inntog og bysamfunnets mentalitet med en overdådig, bitende humor. 

De forskjellige posisjonene og rollene i romanen fylles av et bredt spekter av personer. På Segelfoss gods sitter brukeieren *løytnant Willatz Holmsen III*, hans tyskfødte hustru *Adelheid* og sønnen *Willatz Holmsen IV*. Løytnanten representerer den vikende patriarkalske herskerkulturen, den rotløse kunstnersjelen Willatz IV evner ikke å føre arven fra faren videre. Holmsens motpol er eventyreren og oppkomlingen *Tobias Holmengraa* en fattiglus fra utværet som «er to hundrede aar yngre», og kommer hjem med penger tjent i Mexico. Tobias «spekulerer», og setter i gang industri. Kjøpmannen *Theodor på Bua* utvikler landhandelen og representerer hamskiftet og overgangen fra naturalhusholdning til den nye tid med kjøpesmør, ferdige river og økseskaft fra fabrikken. Forfatterens talsperson er *telegrafist Baardsen*, en undergangsdømt vandrerskikkelse med cellospill og alkohol, som tar livet av seg mot slutten av romanen. 

Hamsun gjør narr av den nye arbeiderklassen og oppfinnelser som hermetikk: «Man ville ta sin død av latter over den som enda holdt saltmat. Det var i all rimelighets navn mat i dåser å få, dåsemat. Den var ferdig og kokt, den var også tygget, den var rede til å legges i en klut og gjøre menneskeheten en tåte av...Hva skulle munnen med tenner mer? Pyntetenner hang jo på snor i tannmakerens butikk, og til selve dåsematen trengtes bare en skje.» Verst går det likevel utover middelklassen – presten, sakføreren, legen, avisredaktøren og hotellverten: «De har så syke hender, de kunne bare sitte og ingenting gjøre med dem...de satt og skrev.» Akkurat slik Hamsun selv «satt og skrev».

*Segelfoss by* ble Hamsuns første store suksess på det norske bokmarkedet, og Edvard Beyer peker på at romanen både kronologisk og tematisk står midt i Hamsuns forfatterskap. Bøkene ble skrevet i en tid da forfatteren hadde passert 50 år, og hadde bosatt seg som bonde på Hamarøy. Romanen følger opp den nordlandske folkelivsskildringen fra *Sværmere*, *Benoni* og *Rosa*, med forsterket kritikk av den nye tid. Forfatteren vender tilbake til Segelfoss i siste del av Landstryker-trilogien.

Referanser
----------

1. ↑  Øystein Rottem: *Biografien om Knut Hamsun* (s. 84), forlaget Gyldendal, Oslo 2006, ISBN 82-05-35468-5
2. ↑  i forordet til 1967-utgaven i Norges nasjonallitteratur

Eksterne lenker
---------------

* *Børn av tiden* fra 1994 | 1997 hos Nasjonalbiblioteket.
* *Segelfoss by* fra 1994 | 1997 hos Nasjonalbiblioteket.

| * v
* d
* r
Knut Hamsun |
| --- |
| Liv | Bergljot, første hustru **·** Victoria, datter **·** Marie, andre hustru **·** Tore, sønn **·** Arild, sønn **·** Ellinor, datter **·** Cecilia, datter **·** Hamsunstugu **·** oppvekst på Hamarøy **·** kjøpte gården Nørholm | Knut Hamsun |
| Verk | *Den Gaadefulde* (1877) **·** *Et Gjensyn* (1878) **·** *Bjørger* (1878) **·**   *Fra det moderne Amerikas Aandsliv* (1889) **·** *Sult* (1890) **·** *Mysterier* (1892) **·** *Redaktør Lynge* (1893) **·** *Ny Jord* (1893) **·** *Pan* (1894) **·** *Ved Rigets Port* (1895) **·** *Livets Spil* (1896) **·** *Siesta* (1897) **·** *Aftenrøde*  (1898) **·** *Victoria* (1898) **·** *Munken Vendt* (1902) **·** *Kratskog* (1903) **·** *Dronning Tamara* (1903) **·** *I Æventyrland* (1903) **·** *Det vilde Kor* (1904) **·** *Sværmere* (1904) **·** *Stridende Liv* (1905) **·** *Under Høststjærnen* (1906) **·** *Benoni* (1907) **·** *Rosa* (1908) **·** *En Vandrer spiller med Sordin* (1909) **·** *Livet ivold* (1910) **·** *Den siste glæde* (1912) **·** *Børn av tiden* (1913) **·** *Segelfoss By* (1915) **·** *Markens Grøde* (1917) **·** *Konerne ved Vandposten* (1920) **·** *Siste Kapitel* (1923) **·** *Landstrykere* (1927) **·** *August* (1930) **·** *Men livet lever* (1933) **·** *Ringen sluttet* (1936) **·** *Paa gjengrodde Stier* (1949) |
| Annet | Hamsun-Selskapet **·** Hamsunsenteret  **·** Filmatiseringer |