**Fjotolf Hansen** (født 1979), hovedsakelig kjent som **Anders Behring Breivik**, hans navn inntil 2017, er en norsk terrorist og massemorder som stod bak terrorangrepene i Norge 22. juli 2011: først et bombeangrep på regjeringskvartalet i Oslo som drepte åtte personer, og knapt to timer etterpå en massakre med skytevåpen som kostet 69 mennesker livet – 33 av dem under 18 år – på Arbeidernes ungdomsfylkings (AUF) sommerleir på Utøya i Tyrifjorden. Handlingene skadet i tillegg flere hundre mennesker. Breivik ble 24. august 2012 dømt i Oslo tingrett til forvaring i 21 år for massemord, å ha forårsaket en dødelig bombeeksplosjon, og terrorisme.

Terrorangrepene ble planlagt over lengre tid. For å presentere sin høyreekstreme og militante ideologi, hadde Breivik utarbeidet et kompendium, en tekstsamling som han kalte *2083 – A European Declaration of Independence* og distribuerte elektronisk få timer før angrepene. På bakgrunn av kompendiets innhold blir han ansett for å ha islamofobe oppfatninger. I årene før angrepene var Breivik en aktiv deltager på nettfora med nasjonalistisk og islamskeptisk tilsnitt, og han var tilknyttet den norske islamfiendtlige organisasjonen Norsk Forsvars Allianse. Han fremsto som en nazist under en rettssak om sine soningsforhold i mars 2016.

I september 2020 søkte han om prøveløslatelse. Det ble satt av fire dager til saken fra 17. januar 2022, og den 18. januar 2022 startet rettssaken ved Telemark tingrett for å avgjøre om Riksadvokatens avslag om prøveløslatelse skulle omgjøres eller opprettholdes. Rettssaken ble avsluttet den 20. januar 2022, og den 1. februar 2022 falt dommen der tingretten avslo kravet om prøveløslatelse. Dommen ble anket av Breivik og lagmannsretten vil vurdere om den skal ta saken.

Bakgrunn
--------

### Oppvekst og familieforhold

Anders Behring Breivik ble født den 13. februar 1979 i Oslo, og er sønn av Jens Breivik (født 1935) og Wenche Behring Breivik (1947–2013). Seks måneder gammel flyttet han med sine foreldre og en seks år eldre halvsøster til London, der hans far, som er utdannet siviløkonom, arbeidet ved ambassaden i Storbritannia. Foreldrene skilte seg i 1980, da Breivik var halvannet år. Moren, halvsøsteren og Breivik flyttet da tilbake til Oslo. I en bekymringsmelding til barnevernet i 1983 rapporterte psykologen at «gutten ble utsatt for omsorgssvikt og anbefalte at han ble flyttet fra hjemmet». Faren forsøkte igjen å få foreldreansvaret, men saken ble forlikt, slik at Breivik ble boende hos moren.

Videre i oppveksten bodde Breivik sammen med moren og halvsøsteren på vestkanten i Oslo, og han reiste på besøk til faren, som sammen med sin nye kone bodde i Paris i Frankrike. Han var også på besøk i farens feriehus i Normandie.

Faren var lite fornøyd med det Breivik selv kaller sin «graffitifase» mellom 13 og 16 år, og han skal ha opplevd sønnen som «vanskelig». De to skal ha mistet kontakt i 1995, da Breivik var 15 år gammel. Sønnen skal likevel ha bevart et godt forhold til farens senere fraskilte norske kone, som arbeidet i forvaltningen, og følte at hun hadde et spesielt bånd med sin tidligere manns sønn.

### Skolegang

Breivik gikk på Smestad barneskole og Ris ungdomsskole på Oslos vestkant, og på Hartvig Nissens skole og Oslo handelsgymnasium (1995–1998). En klassekamerat har fortalt at Breivik ble oppfattet som en intelligent person, fysisk sterkere enn andre på samme alder, og at han tok seg av folk som ble mobbet.

I begynnelsen av tyveårene skal han ha gjennomgått noe kosmetisk kirurgi, ifølge venner i haken, nesen og pannen, med hvilket resultat han var meget fornøyd.

Breivik tjenestegjorde aldri i Forsvaret da han ved sesjon ble klassifisert som «ikke tjenesteskikket».

### Arbeid

Breivik arbeidet på slutten av 1990-årene for et telesalgselskap. Han etablerte selskapet *Media Group AS* med en venn sommeren 1999 som drev med utvikling og salg av utendørs reklameplasser i Oslo. Breivik solgte sine aksjer i selskapet uten fortjeneste i 2001. Samme år etablerte han enkeltpersonforetaket Citygroup, men dette ble avviklet i 2004.

I desember 2002 etablerte Breivik nettstedet Diplomaservice.com hvor han solgte falske vitnemål til tredjepersoner mot fortjeneste. Denne virksomheten ble videreført i selskapet E-Commerce Group AS. I perioden 2002 til 2006 tjente han i overkant av 3,6 millioner kroner på salg av disse vitnemålene. Han handlet også aksjer i selskapets navn. I 2005 skal selskapet ha handlet aksjeposter i blant annet det børsnoterte amerikanske foretaket SunCom for 900 000 kroner, noe som medførte et tap på 500 000 kroner. Den 30. juli 2007 overførte Breivik også en bil av merket BMW og 600 000 kroner til seg selv fra selskapet. I årene 2007 til 2009 solgte Breivik aksjer for over 1,1 millioner kroner, fordelt på over 60 transaksjoner. E-Commerce Group ble tvangsoppløst i 2008, og ifølge borapporten brøt selskapet likningsloven, aksjeloven og regnskapsloven.

Etter at han sluttet med produksjon av falske vitnemål i 2006 levde Breivik på oppsparte midler og aksjehandel. Han hadde fra 2006 ingen lønnsinntekt og mottok ingen stønader fra det offentlige.

### Organisasjonsliv

Breivik var engasjert i Fremskrittspartiets Ungdom (FpU) fra 1997 til 2007, som nestformann i lokalpartiet Oslo Vest fra januar 2002 til oktober 2002 og styremedlem samme sted fra oktober 2002 til november 2004. Han skal ha festet med og hatt kontakt med sentrale FpU-medlemmer, både hjemme hos seg selv og hos andre FpU-medlemmer. Breivik ble oppfattet som en med sterke meninger om innvandring, men ikke som en potensiell terrorist og massedrapsmann.
På ungdomspartiets nettforum uttrykte Breivik et intenst ønske om økonomisk rikdom.
I 2007 meldte han seg ut av FpU. Fra 1999 til 2006 var han medlem av Fremskrittspartiet, men holdt ingen verv der. I ettertid kritiserte han partiet for å være for liberalt og for å være en del av det politisk korrekte etablissementet.

Videre holdt Breivik medlemskap i Oslo Pistolklubb, noe som gav ham mulighet til å anskaffe skytevåpen lovlig. Han skal ifølge media hatt våpenkort på tre skytevåpen; en Ruger Mini-14 halvautomatisk rifle, en Glock 34-pistol og en Benelli Nova
pumpehagle. Han var også medlem av frimurerlosjen St. Johanneslogen St. Olaus til de tre Søiler, men ble ekskludert med umiddelbar virkning fra Den Norske Frimurerorden etter terrorhandlingene.

### Forumdeltagelse

> Jeg har aldri noensinne hørt om et høyreekstremt eller [nasjonalsosialistisk] terrorangrep av betydning på Europeisk (sic) jord. Dette høres ut som kulturmarxistisk ønsketenkning.
> 
> 
> Anders Behring Breivik, Document.no 2009.
> 
> 

Før terroraksjonene skal Breivik ha vært aktiv på minst 40 forskjellige nettsteder deriblant på VG og Aftenpostens debattfora, Minerva, FpUs nettsider og det borgerjournalistiske nettstedet Document.no. Breivik fremsto som motstander av et multikulturelt samfunn og han kalte seg kulturkonservativ og nasjonalistisk.

### Videospill

I lengre perioder skal Breivik ha deltatt i MMORPG, en type rollespill for datamaskiner og spillkonsoller som tillater tusenvis av mennesker å koble seg til tjenere og delta i virtuelle verdener. Hver spiller er representert med sin egen avatar, gjennom hvilken spilleren kommuniserer med andre og deltar i aktiviteter.

Breivik skal ha vært aktiv og en såkalt laug-leder i spillet *World of Warcraft* under brukernavnene «Andersnordic» og «Conservatism». Slike laug består av grupper på 10–12 spillere eller flere, som må samarbeide om å løse ofte krevende, virtuelle oppdrag. Angivelig skal han som 25-åring ha tatt et helt år fri for å spille *World of Warcraft*, og fortsatte å spille dette og andre spill frem til 2011.

### Kontakt med islamfiendtlige organisasjoner

Breivik hadde personlig og via Internett kontakt med høyrevridde organisasjoner som English Defence League (EDL) i England.
Breivik hevder han møtte en serbisk krigsforbryter i Liberia i 2002, men politiets vitne under rettssaken Alpha Kallon oppfattet at Breivik kun var i Liberia for å handle diamanter. Breivik var også tilknyttet den norske anti-islamske organisasjonen Norsk Forsvars Allianse under pseudonymet «Sigurd Jorsalfar».

### Navnebytte

Den 9. juni 2017 kom det frem at Breivik hadde skiftet navn i Folkeregisteret, til Fjotolf Hansen. Ifølge Statistisk sentralbyrå er det ikke kjent andre personer med navnet Fjotolf i Norge.

Forsvarer Øystein Storrvik ba dommer Dag Bjørvik om å bruke det navnet Breivik er mest kjent for, Anders Behring Breivik, under rettssaken om Breiviks prøveløslatelse i januar 2022.

Terroraksjonene
---------------

### Breivik Geofarm

Angivelig skal Breivik ha begynt planlegging av terroraksjoner tidlig på 2000-tallet. Våren 2009 opprettet Breivik enkeltpersonforetaket *Breivik Geofarm*, en virksomhet etablert under det fiktive formålet «dyrking av grønnsaker, meloner, rot- og knollvekster». Den egentlige hensikten var å skaffe tilgang til kjemikalier og materiell som kunne benyttes til produksjon av sprengstoff.

Selskapet skal ha hatt oppført minst to svenske ansatte på det sosiale nettstedet Facebook, men det er uvisst hvorvidt disse ansatte faktisk har eksistert.

I april 2011 eller månedskiftet juni/juli meldte han flytting fra Oslo til Åmot kommune, da han flyttet til Vålstua gård, som ligger rundt 9 kilometer sør for kommunesenteret Rena, på østsiden av Glomma. Jordbruksforetaket ble drevet fra gården, og ga tilgang på ingredienser til eksplosiver.

Den 4. mai 2011 kjøpte Breivik via selskapet seks tonn kunstgjødsel fra Felleskjøpet, og oppbevarte det i en garasje på gården i Åmot. I 82 dager bodde Breivik på gården, der han drev praktiske forberedelser for et terrorangrep og deriblant fremstilte flere kunstgjødselbomber: én prøvebombe som ble sprengt i naturterreng og én bilbombe på 950 kilo som ble sprengt i Oslo sentrum den 22. juli 2011 der den drepte 8 mennesker. Han hadde minst mellom 1 000 og 1 500 kilo ytterligere materiale som ble igjen på gården og kunne benyttes til tilvirkning av en tredje bombe.

### Angrepene 22. juli 2011

Ødeleggelser i Regjeringskvartalet i Oslo sentrum etter bombeeksplosjonen 22. juli 2011.

Utdypende artikkel: Terrorangrepet i Norge 2011

Breiviks falske politibevis som han bar da han tok seg over til Utøya, fotografert på 22. juli-senteret, et informasjonssenter og en minneutstilling som åpnet i 2015.
Den 22. juli 2011 klokken 15.26 gikk det av en bilbombe i Oslo sentrum ved Regjeringskvartalet som rammet en rekke departementskontorer, blant annet Høyblokka. Åtte personer ble drept. To minutter før eksplosjonen ble en på dette tidspunkt uidentifisert person observert ved en varebil samme sted. Gjerningsmannen, senere identifisert som Breivik, ble filmet av overvåkningskameraer under flukten. Fra vaktmannskaper kom det melding om en gjerningsmann iført uniform som hadde forlatt varebilen før den sprengte: «Han hadde våpen i hånda, og ble beskrevet som noe mørkere i huden enn nordmenn flest». Han satt seg i en leiebil parkert på Hammersborg torg, og kjørte i denne fra Oslo sentrum til Utøya i Buskerud, der han gjennomført en massakre. Klokken 17.26 fikk politiet i Buskerud den første meldingen om skyting på AUF sin sommerleir på Utøya.

I alt ble 65 personer drept på selve Utøya, to døde på brygga ved ankomsten til fastlandet ved Utvika camping, én ble funnet druknet og én døde senere på sykehus. Det var i første omgang uvisst hvorvidt Breivik var eneste attentatmann, men det ble antatt at han var alene.

Klokken 18.27 ble Breivik pågrepet av politi fra det lokale politidistrikt og fra beredskapstroppen på Utøya, etter at han frivillig la ned våpnene og overga seg umiddelbart da han ble anropt av politiet. Han var tungt bevæpnet og ikledd skuddsikker vest. Under pågripelsen skal han ha kommunisert med de arresterende tjenestemennene, og ha sagt at en annen terrorcelle hadde sprengt bomben i Regjeringskvartalet, og at en tredje celle skulle lage det han omtalte som «et helvete».

Breivik ble holdt på Utøya i 10 timer etter pågripelsen. Politiet startet samtalene med Breivik i et rom i det hvite hovedhuset i 20-tiden 22. juli. Han tilsto i avhør det han kalte «grusomme, men nødvendige handlinger», men erkjente ikke straffskyld.

Etter drapene var det stor sorg og minnemarkeringer en rekke steder.

Fengsling og etterforskning
---------------------------

### Siktelse og fengsling

Anders Behring Breivik ble den 23. juli 2011 siktet for såkalte allmennfarlige forbrytelser, beskrevet i straffelovens paragraf 147a,
kjent som terrorparagrafen. Dette er en bestemmelse som har strafferamme på 21 års fengsel, men det ble vurdert en utvidelse etter det nye kapitlet i straffeloven om krigsforbrytelser, der strafferammen er på 30 års fengsel.

Breivik ønsket selv å få oppnevnt advokat Geir Lippestad som sin forsvarer.
Etter det første møtet mellom advokaten og Breivik, uttalte Lippestad at Breivik «ville endre det politiske Norge gjennom vold» og at «han dro til Utøya for å gi Arbeiderpartiet et varsel om at dommedag kunne komme hvis partiet ikke endret sin politikk».

Han ble den 25. juli 2011 varetektsfengslet for åtte uker, med isolasjon i fire uker og besøks- og medieforbud i åtte uker.

Breivik ønsket å ha en åpent rettsmøte, og å ha på seg en egendesignet uniform, men begge ønsker ble avslått av retten. Den 19. august 2011 besluttet retten at Breivik skulle holdes isolert i fire nye uker,
I september besluttet tingretten at det kommende fengslingsmøtet kunne holdes for åpen rett, men Borgarting lagmannsrett endret dette etter anke da det ble funnet tungtveiende argumenter for at Breivik ikke skulle kunne kommunisere med eventuelle sammensvorne. Den 19. september ble varetektsfengslingen forlenget til den 15. november 2011 med de første fire uker i isolasjon.
Den 13. oktober 2011 opplyste politiet overfor Oslo tingrett at de ikke ønsket å forlenge isolasjonen.
Breiviks varetektsfengsling ble forlenget med tolv nye uker med besøkskontroll i åtte uker og medieforbud i fire uker den 14. november 2011,
Dette rettsmøtet ble som det første holdt for åpne dører.

Den 14. november 2011 ble det offentliggjort at rettssaken mot Anders Behring Breivik var berammet til å starte 16. april 2012, ni måneder etter hendelsene.

### Rekonstruksjoner

#### Skyting på Utøya

Lørdag 13. august 2011 ble Breivik ført tilbake til Utøya, der han gjennomgikk en 8 timer lang rekonstruksjon av massakren. Saken fikk oppmerksomhet i media dagen etter, da det kom uventet på offentligheten. Avisen *VG*, som fikk fasaden knust under bombeangrepet i regjeringskvartalet, var eneste avis med vesentlig dekning av saken i sin søndagsutgave.

Breivik hadde fotlenker og håndjern da han ankom til fergekaia på land, og en kjetting festet til et svart belte rundt livet. Han ble bevoktet av tungt bevæpnet politi. Da avhøret begynte, ble fotlenkene og håndjernene tatt av, og politiet brukte i stedet en sikkerhetssele med tau som var festet i ryggen til Breivik.

#### Bombesprengning

Som del av etterforskningen bygget politiet en bombe etter forklaringen til Breivik. De benyttet materiale som var igjen på Vålstua gård på Rena. Bomben skulle være identisk til den som eksploderte i regjeringskvartalet. Den ble sprengt 8. september 2011 klokken 14.25 på Forsvarets skytefelt på Gråfjellet i Hedmark. Kriminalteknikerne satte sammen de siste delene av bomben på skytefeltet. I likhet med i Regjeringskvartalet var bomben plassert i lasterommet på en Volkswagen Crafter varebil. Det stod en annen bil i umiddelbar nærhet, slik som var tilfelle utenfor høyblokken 22. juli. I tillegg til den sentrale etterforskningsledelsen til politiet, var Kripos til stede samt en bombeekspert fra spansk politi og folk fra Forsvaret. Det ble benyttet høyhastighetskameraer fra forskjellige vinkler og trykkmålere fra luften. Resultatet skulle sammenliknes med bevisene som var sikret fra Regjeringskvartalet.

Rettspsykiatriske vurderinger og diagnoser
------------------------------------------

Utdypende artikkel: Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik

### Den første sakkyndige utredningen

Rettspsykiaterne Synne Sørheim og Torgeir Husby ble oppnevnt av Oslo tingrett som sakkyndige. Deres rapport på 243 sider ble overlevert retten 29. november 2011. Den gav Breivik diagnosen *paranoid schizofreni* og hevdet at Breivik var psykotisk på gjernings- og observasjonstidspunktet og dermed strafferettslig utilregnelig. De sakkyndige hadde tolv samtaler på til sammen 35 timer med Breivik.

De sakkyndige skrev i rapporten at Breivik har usammenhengende tale, at han er en fare for andre og for seg selv, at han har en livslang lidelse med behov for langvarig behandling med medisinering, og at det vil være vanskelig å behandle ham. De peker på at han mangler empati, og hadde en traumatisk barndom med psykisk sykdom i familien. I skalaen *Global Assessment of Functioning* (GAF) fikk Breivik karakteren 23 i funksjonsnivå og 2 i symptomnivå. Hos friske mennesker er tallene 100.

De sakkyndige skrev videre at Breivik kan ha alvorlige personlighetsforstyrrelser, men ville ikke stille diagnose for dette før Breivik var behandlet for schizofreni.

Utredningen ble vurdert av den rettsmedisinske kommisjonen og godkjent 22. desember 2011. Sju av kommisjonens ni medlemmer vurderte rapporten: Psykiater Andreas Hamnes, psykiater Agneta Nilsson, psykiater Gunnar Johannesen, ​barne- og ungdomspsykiater Jannike E. Snoek, spesialist i klinisk psykiatri og nevropsykiatri, professor Kirsten Rasmussen, spesialist i klinisk psykiatri og nevropsykiatri, professor Knut Waterloo og psykiater Karl Heinrik Melle. Psykiater Hege Saltnes og spesialist i klinisk psykologi Annika Melinder var inhabile i saken.

### Oppfølging i fengselet

Psykologene og psykiateren som fulgte Breiviks helsetilstand i fengselet kom i januar 2012 til den konklusjonen at Breivik ikke var psykotisk. Blant disse var rettspsykiater Randi Rosenqvist, som var medlem av den rettsmedisinske kommisjonen fra 1988 til 2009 og dens leder fra 2003 til 2009. Som rådgiver på Ila fengsel leverte hun en rapport den 18. august 2011, som konkluderte med at Breivik ikke er psykotisk. I et intervju med Der Spiegel kritiserte hun kollegaer for å se på Breiviks antimuslimske ideologi som vrangforestillinger, mens den venstreekstreme tyske Baader-Meinhof-banden ble sett på som tilregnelige.

### Kritikk av den første utredningen

Den 21. november 2011 kom det frem at tre av sju kommisjonsmedlemmer – nestlederen Gunnar Johannesen, Jannike Snoek og Agneta Nilsson, var kritiske til konklusjonen om at Breivik var utilregnelig. I utredningen ble Breivik klassifisert med en funksjonsnivå på 23 poeng i henhold til *Global Assessment of Functioning*, mens symptomnivået ble vurdert til to. En score på 2 svarer til vedvarende fare for å skade seg selv eller andre eller vedvarende uskikkethet til å ivareta personlig hygiene eller alvorlig suicidal handling med klar forventning om død. En norsk ekspert på GAF, seniorforsker Geir Pedersen ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet ved Oslo universitetssykehus, kritiserte nivået på GAF som ble gitt Breivik. Et poengantall på 2 representerer en vegeterende tilstand, der man ikke kan foreta seg noe som helst, ikke kan redegjøre for seg, og må mates, vaskes og kles på. I hans øyne passet dette ikke med Breiviks tilstand. Professor emeritus i klinisk psykologi Svenn Torgersen og overlege i Psykiatrien i Vestfold Arne Thorvik, mente rapporten manglet begrunnelse for valg av diagnostiske kjennetegn.

Ekspert på schizofreni og førsteamanuensis Anne Kari Torgalsbøen ved Psykologisk institutt ved Universitetet i Oslo betegnet rapportens konklusjon som «veldig forunderlig». Den 29. februar tok hun til orde for nye retningslinjer for sakkyndige, og mente dagens praksis truer rettssikkerheten. Den 8. juni sa hun at en psykotisk person ikke kunne ta regi i retten slik Breivik har gjort. Den danske spesiallegen i psykiatri Henrik Day Poulsen, som har vært med på å utarbeide over 100 mentalundersøkelser av kriminelle i Danmark, mente kriteriene som WHO krever for å stille diagnosen paranoid schizofreni, ikke var til stede. Den svenske psykiateren Johan Cullberg hevdet at ingen observasjoner tydet på psykose. Deriblant viste ikke Breivik tegn på hallusinasjoner eller mental desorganisering, men hadde et symptombilde som peker mot en narsisstisk eller blandet personlighetsforstyrrelse. Den svenske psykiateren Ulf Åsgård, som blant annet har innført gjerningsmannsprofilen i svensk psykiatri, sa seg veldig overrasket over diagnosen.

### Den andre sakkyndige utredningen

Den 8. desember 2011 fremmet to bistandsadvokater krav om en ny psykiatrisk utredning.

Oslo tingrett valgte den 13. januar 2012 å oppnevne psykiaterne Agnar Aspaas og Terje Tørrissen som sakkyndige. Oppnevnelsen ble anket av forsvarerne, men anken ble forkastet av Borgarting lagmannsrett den 2. februar og av Høyesterett den 15. februar.

Etter begjæring fra de nye sakkyndige besluttet Oslo tingrett den 10. februar at Breivik skulle innlegges til observasjon fordi han ikke ville samarbeide med de nye sakkyndige. Breivik begrunnet sin motstand med at han mente 80% av innholdet i den første rapporten var feil. Etter at anken var avvist valgte Breivik likevel å samarbeide med de nye sakkyndige, dersom samtalene ble tatt opp på bånd. Den sakkyndige observasjonen startet 29. februar 2012. Observasjonsperioden foregikk ved en spesialbygget celle på 60 kvadratmeter inne på Ila fengsel med ansatte fra Dikemark sykehus til stede. Dette var første gang en observasjon etter straffeloven § 167 ble foretatt inne i et fengsel.

Den nye sakkyndigrapporten på 310 sider ble overlevert til Oslo tingrett den 10. april 2012 etter at observasjonsperioden ble avsluttet én uke før fristen. De sakkyndige uttalte at samarbeidet med Breivik hadde vært bra. Rapporten konkluderte med at Breivik ikke led av paranoid schizofreni, og at observanden ikke var *«psykotisk, bevisstløs eller psykisk utviklingshemmet i høy grad på tiden for de påklagede handlinger.»* Den erklærer at *«observanden har ikke alvorlig psykisk lidelse med betydelig svekket evne til realistisk vurdering av sitt forhold til omverdenen, og han handlet ikke under en sterk bevissthetsforstyrrelse på tiden for de påklagede handlinger. Observanden er ikke lettere psykisk utviklingshemmet»*, og at *«observanden var ikke psykotisk på tiden for undersøkelsene»*. Den konkluderte med at Breivik er strafferettslig tilregnelig, men lider av dyssosial personlighetsforstyrrelse og narsissistisk personlighetsforstyrrelse.

Den 23. april ville ikke den rettsmedisinske kommisjonen godta denne andre rapporten, uten en tilleggserklæring. Den ønsket å utelukke at Breivik kunne ha tilpasset forklaringene til de sakkyndige, ifølge fagdommer Arne Lyng. Kommisjonen savnet også opplysninger om barne- og ungdomsår, og utdypelse av diskrepansen mellom sosial funksjonsevne og følelsesmessige reaksjoner når Breivik konfronteres med sine handlinger.

Tilleggserklæringen ble levert kommisjonen 30. april. Den 21. mai svarte kommisjonen at erklæringen «ble tatt til etterretning», og at de sakkyndige ikke har svart tilfredsstillende på bemerkningen, ifølge kommisjonens leder Tarjei Rygnestad. Kommisjonen underkjente ikke rapporten, men hadde tilleggsspørsmål om atferdsforstyrrelser i barne- og ungdomsår. Den krevde også en bedre begrunnelse for bruk av skjønn i vektlegging av SCID-I (psykose) og SCID-II (personlighetsforstyrrelser), som de ba Aspaas og Tørrissen besvare når de skal vitne mot slutten av rettssaken.

### Søkelys på den rettsmedisinske kommisjonen

Saken har avdekket en dyp uenighet internt i det psykiatriske fagmiljøet. Tidligere avdelingsoverlege og psykiatriprofessor Sigmund Karterud ved Universitetet i Oslo, som har skrevet flere lærebøker – blant annet i personlighetspsykiatri, uttalte 25. april at det var begått tre store tabber i saken: Diagnosen paranoid schizofren i den første rapporten, at kommisjonen godkjente den første rapporten, og at den ikke godkjente den andre rapporten. Spesialist i klinisk psykologi Anne Kari Torgalsbøen uttalte 8. juni at både rettspsykiatrane Husby og Sørheim, tingretten og kommisjonen er skyldige i unnlatingssynder. Hun mener kommisjonen er preget av samrøre, knebler dissens og lar det gå prestisje i saken.

I brev av 6. desember 2011 stilte Oslo tingrett spørsmål om den rettsmedisinske kommisjonens habilitet. Bakgrunnen var et oppslag i Aftenposten samme dag om et vennskap mellom Torgeir Husby og psykiater Karl Heinrik Melle i den rettsmedisinske kommisjonen. Karl Heinrik Melle jobbet under Husby i Trondheim fra april 1989 til 1994, og de to var da omgangsvenner med mye sosial kontakt. Torgeir Husby var rettsoppnevnt sakkyndig i en straffesak i 2009, og endret konklusjon om drapsmannens tilregnelighet etter at Karl Heinrik Melle ble trukket inn i saken. Melle var med på å godkjenne rapporten som Husby og Sørheim forfattet, og var også med på å ikke ville godkjenne den andre rapporten. I svarbrev til Oslo tingrett av 7. desember svarte kommisjonen at Melle er habil. Koordinerende bistandsadvokat Mette Yvonne Larsen satte 24. mai spørsmålstegn ved kommisjonens habilitet.

Samme dag sendte Oslo tingrett brev til den rettsmedisinske kommisjon. Kommisjonen fikk frist til 1. juni med å klargjøre om den har funnet vesentlige mangler i den andre rapporten. Retten krevde å vite om rapporten er godkjent eller ikke før de sakkyndige forklarer seg i retten. I brev av 31. mai svarte kommisjonen at rapporten fortsatt ikke var godkjent. Begrunnelsen var den samme som 21. mai: Manglende beskrivelser av adferdsproblemer i barndom og ungdom, og krav om bedre begrunnelse for bruk av skjønn i vektlegging av SCID-I (psykose) og SCID-II (personlighetsforstyrrelser).

Den 8. juni ble det rapportert om tette bånd mellom Synne Sørheim og de øvrige seks av de sju fagfolkene som godkjente den første rapporten. Alle seks jobbet i kommisjonen mens Synne Sørheim var nestleder og leder av gruppen. Da Sørheim var nestleder i 2007-2008, bestod psykiatrisk gruppe av psykiater Randi Rosenqvist (leder), psykiater Agneta Nilsson, psykiater Andreas Hamnes, psykiater Gunnar Johannessen, assisterende fylkeslege Odd Herder, overlege Jannike Snoek og professor Kirsten Rasmussen. I tillegg deltok professor Knut Waterloo i gruppens arbeide. I 2009 var professor, dr. med. Tarjei Rygnestad leder for den rettsmedisinske kommisjonen, samtidig som Synne Sørheim ledet psykiatrisk gruppe. Denne bestod av Synne Sørheim, Gunnar Johannessen, Jannike Snoek, Annika Melinder, Kirsten Rasmussen, Knut Waterloo, Andreas Hamnes, Agneta Nilsson og spesialist i psykiatri Hege Saltnes.

### Vurderinger under rettssaken

Den 19. april begynte avdelingsoverlege og professor i psykiatri Ulrik Malt å følge rettssaken med mandat fra bistandsadvokatene. Under vitneforklaringen i retten den 8. juni, sa han at Breivik kan lide av Aspergers syndrom. En annen mulig diagnose han trakk frem var Tourettes syndrom. Også barnepsykiater Per Olav Næss, som behandlet Breivik som 4-åring i 1983, mener nå at Breivik kan ha Aspergers syndrom. En slik diagnose vil måtte bety at Breivik er tilregnelig. Psykiateren Einar Kringlen støttet i januar 2012 den første sakkyndige rapporten. Den 27. april hadde han skiftet mening og ikke sett tegn til psykose hos Breivik etter å ha fulgt ham i retten. Den 14. mai 2012 uttalte psykiater Finn Skårderud til NRK at han ikke hadde sett tegn til psykose hos Breivik etter at rettssaken hadde pågått i fire uker.

### Etterspill

Saken er unik i norsk rettshistorie. Det har aldri i tidligere saker vært to såpass avvikende rettspsykiatriske vurderinger. Den 13. april 2012 vedgikk riksadvokat Tor-Aksel Busch at det var feil å utnevne bare to psykiatrisk sakkyndige i utgangspunktet, og vil insistere på flere sakkyndige dersom en lignende sak inntreffer. Knut Arild Hareide, som ledet Stortingets 22. juli-komité, etterlyste 10. april en debatt om rettspsykiatriens rolle. 13. april varslet justisminister Grete Faremo en omfattende gjennomgang av rettspsykiatrien i kjølvannet av saken. 24. mai uttalte tidligere riksadvokat Georg Fredrik Rieber-Mohn at han aldri hadde opplevd en lignende strid mellom psykiatrisk sakkyndige i sin 40 års erfaring fra strafferett og rettspsykiatri. Riksadvokat Busch tok samtidig til orde for å revidere dagens rettsmedisinske kommisjon. Han ønsket et bredt sammensatt utvalg som bør bruke et års tid på sitt arbeid.

Tiltale og rettssak
-------------------

Tiltalebeslutningen mot Anders Behring Breivik

Utdypende artikkel: Rettssaken mot Anders Behring Breivik

Tiltalen ble tatt ut den 5. mars 2012 og forkynt for Breivik onsdag den 7. mars 2012. Han ble tiltalt etter terrorparagrafen, straffelovens § 147a, som har en strafferamme på 21 års fengsel. Riksadvokat Tor-Aksel Busch åpnet for at Breivik kunne idømmes forvaring. Tiltalen gjaldt to tilfeller av terrorhandlinger etter straffelovens § 147 a, begrunnet med brudd på straffelovens § 148 første ledd (blant annet sprengning med tap av menneskeliv eller ødeleggelse av fremmed eiendom) og § 233 første og annet ledd (overlagt drap under særdeles skjerpende omstendigheter). Det ble i tiltalen lagt ned påstand om tvungent psykisk helsevern. Kravet om tilregnelighet var ikke oppfylt da tiltalen ble tatt ut som følge av den første rettspsykiatriske vurderingen. Tiltalen tok likevel forbehold om å påstå fengsel eller forvaring på et senere tidspunkt.

Rettssaken begynte i Sal 250 i Oslo tingrett 16. april 2012 kl 9:00. Statsadvokat Svein Holden holdt myndighetenes innledningsforedrag, med en grundig gjennomgang av de gjerningene som Breivik er tiltalt for. Etter å ha fått lest opp tiltalen, svarte Breivik kl 10.27 at «Jeg erkjenner handlingene, men ikke straffskyld, og jeg påberoper meg nødrett».

17.-20. april og 23. april ble brukt til tiltaltes egen forklaring. 24.-25. april ble brukt til bevisførselen mot bombeeksplosjonen i regjeringskvartalet. 26.-27. april vitnet overlevende fra regjeringskvartalet. 3. mai vitnet to overlevende fra Utøya. Politiet redegjorde for de våpen som ble brukt på Utøya, og departementsråd Ingelin Killengreen fortalte om konsekvensene av bomben i Regjeringskvartalet for berørte departementer. 4. og 7.-11. mai ble brukt til obduksjonsrapporter av avdøde på Utøya. 14.-16. mai og 21.-25. mai vitnet overlevende fra Utøya. 25. mai overtok politivitnene, som fortalte om pågripelsen og avhørene. 29. mai vitnet tidligere venner av Breivik. 30. mai vitnet flere politivitner, vitner fra Kripos, hovedetterforsker og en ansatt i PST. 31. mai ble høyreekstrem ideologi og nettdebatt belyst.

> Hun lå ved siden av meg. Jeg skjønte at hun var død. Telefonen hennes ringte. MAMMA, sto det. Jeg tok den ikke.
> 
> 
> Forklaring fra overlevende etter massakren på Utøya i retten.
> 
> 

Professor Jørg Møland forklarte seg om Breivks stoff- og ruspåvirkning. Avhørsleder Geir Egil Løken forklarte om endringer i Breiviks forklaring om sitt manifest og det såkalte *Knights Templar*. Seniorforsker og religionshistoriker Terje Emberland forklarte seg om Breiviks politiske ideologi, og definerte denne som fascistisk. Terrorekspert ved Politihøyskolen, Professor Tore Bjørgo, vitnet om Breiviks ideologi, og sammenlignet den med andre former for norsk høyreekstremisme. Journalist og forfatter Øyvind Strømmen vitnet om ekstremistiske og antimuslimske bloggmiljøer. 1. juni vitnet Frank Aarebrot, Brynjar Lia og Lars Gule som vitner for Breivik. Den 4. juni fortsatte forsvarets vitneførsel, med professor i religionsvitenskap ved Universitetet i Uppsala, Mattias Gardell, og forfatter og historiker ved Universitetet i Oslo, Nikolai Brandal. Essensen i deres vitnemål var at Breiviks ideologi ikke er psykose, men høyreekstremistisk tankegods som vi kjenner igjen fra andre høyreekstreme miljøer og bevegelser i Europa.

Breivik forklarte seg mer utfyllende om sin egen radikaliseringsprosess, og hvordan han begynte å hate innvandrere og muslimer. Den 5. juni vitnet fem islamkritikere: Bloggeren og forfatteren Ole Jørgen Anfindsen, Ronny Alte som tidligere ledet den islamkritiske organisasjonen Norsk Forsvars Allianse, og som nå er tilknyttet Norsk Frihetsparti, Arne Tumyr, som leder Stopp islamiseringen av Norge (SIAN), Tore Tvedt, grunnleggeren av «Vigrid» og filosofen Einar Øverenget, som har vært kritisk til den første sakkyndigrapporten. Den 6. juni vitnet Aftenpostens sjefredaktør Hilde Haugsgjerd. Tidligere politiker fra Fremskrittspartiet, Jan Simonsen, vitnet om ytringssensur. Partisekretær Raymond Johansen vitnet om Arbeiderpartiets politikk. En av Breiviks medspillere i videospillet World of Warcraft vitnet også. Den 8. juni vitnet rettspsykiatriske vitner. Barnepsykiater Per Olav Næss ble ikke løst fra sin taushetsplikt, og ble derfor ikke tillatt som vitne. Professor i psykiatri, Ulrik Fredrik Malt, forklarte om ulike måter å foreta psykiatriske observasjoner, og hvordan de to gruppene av psykiatere kom frem til to ulike diagnoser. Siste delen av hans innlegg ble forsøkt stanset av advokat Lippestad uten at det lyktes. Malt mente Breivik kunne lide av Aspergers syndrom.

Rettssak i 2022
---------------

Den 18. januar 2022 begynte en rettssak ved Telemark tingrett for å avgjøre om Riksadvokatens avslag om prøveløslatelse skulle omgjøres eller opprettholdes.

Rettssaken startet i gymnastikksalen i høysikkerhetsfengselet i Skien, og det ble satt av fire dager til saken. Media fikk tilgang til saken. Breivik ankom retten kl 09:58 med høyreekstreme budskap («hvit makt») på dressen og på en veske. På en av plakatene stod det: *«Stop your genocide against our white nation»* (Stopp folkemordet deres av vår hvite nasjon). Han gjorde også flere nazi-hilsener. Han snakket om seg selv i tredje person, som soldaten Breivik som utførte handlingen, mens personen Breivik døde i 2009 da han ble radikalisert. Han ga gruppen *Blood and Honour* hovedansvaret for at han ble hjernevasket for ti år siden og foretok terrorangrepet 22. juli. Det kom også fram at Breivik har ønsket å sone sammen med Philip Manshaus, som den 11. juni 2020 ble dømt for drapet og moskéangrepet i Bærum 2019.

Den 19. januar kl 09:42 vitnet den svenske nynazisten Pär Öberg (f. 1971) fra Den nordiske motstandsbevegelsen. Han var innkalt som vitne av Breiviks forsvarer Øystein Storrvik. Svensken vitnet på telefon fra Sverige, og oppga å jobbe som elektriker. «Gjennom vår organisasjon får man delta i den offentlige politiske debatten. Men når man begynner å sensurere og holde informasjon fra befolkning, og det jeg tenker at man ser når man ser slike ensomme mennesker som gjør ting som ham, så koker det over ... Da har samfunnet en del av ansvaret ved å ha sensurert», sa Öberg. «Jeg tror absolutt vi kunne støttet ham i en ikke-voldelig tilnærming. Man må jo ha litt proporsjoner i det man sier og gjør,» sa Öberg videre.

Kl 10:00 samme dag vitnet rettspsykiateren Randi Rosenqvist. Ifølge Rosenqvist var Breivik «ikke i nærheten av å være psykotisk». Hennes vurdering av Breivik var at han «oppfyller diagnosene F60, dyssosial personlighetsforstyrrelse og dramatiserende personlighetsforstyrrelse. Han oppfyller også screeningkriteriene for psykopati.»[...]«Det gjøres en psykopatsjekkliste. Han er screenet med tolv punkter på den sjekklisten, og han scorer også veldig mye, [...] scorer som en sannsynlig psykopat på den sjekklisten,» sa hun videre. Hun viste til diagnosekriterier i HCR20 (*Historical, Clinical, and Risk Management, violence risk assessment scheme*): «Når det gjelder voldsrisiko, er ikke Breivik så annerledes enn andre drapsmenn. Det han har gjort er mye mer dramatisk enn andre som bare har drept en eller to, men på denne skalaen har han mye til felles med andre høyrisiko voldsdømte.»

Ansatte i Skien fengsel forklarte seg senere på dagen.

Den 20. januar holdt aktor Hulda Olsen Karlsdottir (f. 1971) sin prosedyre. Hun mente Breivik ble næret av publisitet, og brukte retten til å få oppmerksomhet. Aktor mente Breivik ikke er troverdig, og bygde på psykiater Randi Rosenqvists vitnemål. «Breivik sier det han mener er mest hensiktsmessig til enhver tid. Han streber etter et friere soningsregime for å kunne drive sin politiske kamp,» sa hun. Aktor mente fortsatt Breivik var farlig, og at samfunnet måtte vernes mot ham.

Rettssaken ble avsluttet 20. januar 2022, og 1. februar 2022 falt dommen der tingretten avslo kravet om prøveløslatelse. Dommen sier at Breivik fremstår som «åpenbart psykisk forstyrret, og med et sinn som er vanskelig for andre mennesker å [nå eller] trenge gjennom».

I mars 2022 kom det frem i kjennelsen fra Agder Lagmanssrett at Breivik ikke fikk anke dommen.

Kompendium («manifestet»)
-------------------------

Utdypende artikkel: 2083 – A European Declaration of Independence

Bare timer før bomben gikk av i Oslo sendte Breivik en 1 500-siders tekstsamling til en rekke e-post-adresser og han publiserte en 12-minutters video på YouTube. Tekstsamlingen, et kompendium bestående av egenprodusert materiale og tekster tatt fra andre skribenter, ble i media stort sett omtalt som et manifest. Dets tittel var *2083 – A European Declaration of Independence*, der sifrene *2083* kan referere til 400-årsjubileet for slaget ved Wien (juli-september 1683) og resten ser ut til å være hentet fra et essay av den norske bloggeren Fjordman (*Native Revolt: A European Declaration of Independence*).

I teksten oppgir han som motiv for terrorangrepet at han ønsker et monokulturelt Europa, tuftet på kristne verdier, kjernefamilien, fri markedsøkonomi og støtte til Israel. Teksten uttrykker støtte til «kulturkonservatisme», høyrepopulisme, ultranasjonalisme, islamofobi og høyreekstrem sionisme. Han anser islam og det han kaller «kulturmarxisme» – som han bruker om dem som støtter det multikulturelle samfunnet – som fienden, og argumenterer for å bekjempe det han kaller «Eurabia», «dhimmitude» og multikulturalisme for å bevare et kristent Europa. I tekstsamlingen oppgir Breivik bl.a. Robert Spencer, Bat Ye'or, bloggeren Fjordman og Bruce Bawer som sine fremste ideologiske inspirasjonskilder.

Deler av tekstsamlingen er antatt originalt materiale, men mye er tatt fra en rekke andre kilder og dokumenter. Blant annet består tekstsamlingen av 39 essays som er kopiert i sin helhet fra Fjordman, og det inneholder elementer fra manifestet til «Unabomberen» Theodore Kaczynski, hvor ordene «leftist» (*venstreorientert*) er byttet ut med «cultural Marxist» (*kulturmarxist*) og «black people» (*svarte folk*) med «muslims» (*muslimer*). Det hevdes i tekstsamlingen at Breivik samlet inn over 8 000 e-postadresser til nasjonalister via Facebook, og disse skal angivelig ha fått tilsendt dokumentet. På grunn av et spam-filter hos Telenor som begrenser antall e-poster som kan sendes ut i døgnet mottok kun 1 000 av de planlagt 8 000 adressene dokumentet.

Mot slutten av dokumentet, i en tilnærmet dagbok-fremstilling, forklarer teksten hvordan planleggingen av anslagene ble gjennomført, med anskaffelse av lovlige våpen og produksjonen av bomben. Han hevder også å ha operert alene i Norge og å være del av et nettverk kalt «Pauperes commilitones Christi Templique Solomonici», en angivelig tempelridderorden hvilken han skal ha vært med på å etablere etter tidligere slike ordeners form.

Ideologi
--------

Etter arrestasjonen ble Breivik omtalt som en høyreekstrem og høyreradikal med anti-muslimske synspunkter og med et hat mot islam, som anså seg som en ridder med oppgave å hindre muslimsk immigrasjon til Europa. Han ble først beskrevet i media som en kristenfundamentalist og en kristen terrorist, men lærde har bestridt den religiøse koblingen i denne karakteristikken.

Breivik har tro på konspirasjonsteorien om Eurabia, et fremtidig Europa dominert av muslimer.
### Islamofobi og sionisme

Anders Behring Breivik oppgir motivet for hans angrep til et ønske om et monokulturelt Europa, tuftet på kristne verdier, kjernefamilien, fri markedsøkonomi og støtte til Israel. Han har fanatisk tro på «Eurabia»-teorien, som ifølge Marján og Sapir er en «ekstremistisk konspirasjonsteori, som går ut på at Europa og de arabiske landene vil slutte seg sammen for å gjøre livet umulig for Israel og islamisere det gamle kontinentet». Ifølge teorien står Europas politikere i ledtog med ekstreme islamister, som har til hensikt å «invadere» Europa gjennom masseinnvandring og høyere fødselsrate enn ikke-muslimske deler av befolkningen, slikt at muslimer etter noen generasjoner vil utgjøre et befolkningsflertall i Europa. Han argumenterte for at muslimene måtte fjernes fra Europa med makt eller vold slik sudettyskerne ble fjernet fra Tsjekkoslovakia etter andre verdenskrig i henhold til Benes-dekretene.

Breivik er videre opprørt over NATOs luftkampanje i Jugoslavia i 1999, og bombingen av serbere i deres krig mot muslimske bosnjaker. Han omtaler kampanjen som autorisert av «kriminelle vesteuropeiske og amerikanske ledere». Jerusalem Post beskrev Breivik som pro-israelsk og islamfiendtlig, og hevdet at hans manifest inneholdt «ekstreme islamofobiske utblåsninger» og «høyreekstrem sionisme». Han krever en gradvis deportasjon av alle muslimer fra Europa, om nødvendig med makt, og oppfordrer også nasjonalistiske hinduister til å drive muslimer ut av India.

*Financial Times* skrev 24. juli 2011 at Breivik «personifiserer fremveksten av et nytt ytre høyre». De siterer en norsk konservativ politiker som sier at «han er en representant for denne type høyreorientert ekstremisme. I stedet for de gamle nynazistene er de pro-israelske og drevet av radikal anti-islam». Der Spiegel har beskrevet Breiviks ideologi som «provestlig, overdrevent pro-amerikansk og Israelvennlig – men ekstremt anti-muslimsk, aggressivt kristen og åpent fiendtlig til alt som er liberalt, venstreorientert, multikulturelt eller internasjonalistisk». Klassekampen diskuterer Breiviks ideologi i artikkelen «Breiviks ideologiske nett», og mener «en britisk innvandringsfiendtlig protestbevegelse, en islamfiendtlig paneuropeisk blogg og konservative sionister var blant Breiviks viktigste inspirasjoner».

I artikkelen «Inspiratorer, interessenter, innvielsesmestre og investorer i Breiviks verden» i *Nytt Norsk Tidsskrift* spekulerte professor Ola Tunander ved PRIO rundt Breiviks «inspiratorer og [...] hvilke aktører som kan ha hatt interesse av å bruke ham». Tunander trakk blant annet frem Israel, English Defence League, et såkalt «israelsk-amerikansk-saudisk-britisk-tyrkisk nettverk for geopolitisk transformasjon, etterretning, våpenhandel og narkotikahandel» og Saudi-Arabia. Artikkelen ble utsatt for kritikk fra flere hold. I en gjennomgang av artikkelen på Minervas nettsider skrev journalist Øyvind Strømmen at artikkelen var «konspiratorisk», basert på «høyst tvilsomme kilder» og inneholdt «rent fusk». Kristian Berg Harpviken, direktør ved PRIO, skrev at artikkelen ikke oppfylte «grunnleggende krav om solid og etterprøvbar dokumentasjon».

Historiker Johannes Due Enstad beskrev i en kronikk i Aftenposten artikkelen som «et sammensurium av insinuasjoner og forestillinger om skjulte forbindelseslinjer [...] der særlig Israel inntar en ominøs plass». Tunander mente kritikerne hadde misforstått teksten og uttalte at «det er mulig at de ikke er vant med en slik resonnerende stil, og at de er mer vant til å lese konkluderende artikler som forteller at slik og slik er det». Cathrine Holst forsvarte artikkelen og understreket at Tunander er ekspert på det han skriver om. I et tilsvar i Aftenposten skrev Tunander: «Jeg presenterer overhodet ingen konklusjoner om hvem som har stått 'bak 22. juli', og jeg argumenterer mot at det er Israel».

### «Kulturmarxisme» og feminisme

Breivik utpeker det han kaller «kulturmarxister» og «kulturmarxisme» som sin viktigste fiende. Dette er i hans øyne et vidt begrep som favner nær alle tilhengere av multikulturalisme eller innvandring. Videre skylder han på feminisme for å angivelig ha undergravd fundamentet til europeisk sivilisasjon.

### Kristendom

I en tråd på Internett i 2009 skrev han «Dagens protestantiske kirke er en vits. Prester i jeans som marsjerer for Palestina og kirker som ser ut som minimalistiske kjøpesentre. Jeg er tilhenger av en indirekte konvertering av den protestantiske kirke tilbake til det katolske.» På Facebook-profilen sin beskrev Breivik seg som kristen. Han hevder å be til Gud om at han må lykkes med sin personlige kamp. Før terroristangrepene hadde han angivelig til hensikt å delta på en endelig martyrmesse i Frogner kirke.

Samtidig beskriver han seg seg som «ikke svært religiøs», men heller en «kulturell kristen», forklart som en som søker å bevare den kristne kulturen. Religion beskriver han som en kilde til mental styrke. Videre fordømmer Breivik den katolske kirkes pave Benedict XVI for hans dialog med muslimer: «Pave Benedict har forlatt kristendommen og er av alle kristne europeere å anse for en feig, inkompetent, korrupt og illegitim pave». Han uttaler seg kritisk til både de katolske og protestantiske kirker, og mener at det vil være nødvendig å styrte både de protestantiske og de katolske hierarkier, hvoretter den «Store Kristne Kongress» skal sette opp en ny europeisk kirke.

Lærde har bestridt karakteristikken av Breivik som en kristenfundamentalist. Olav Fykse Tveit, leder for Kirkenes Verdensråd, beskyldte Breivik for blasfemi ved å benyttet kristendom for å rettferdiggjøre hans private drapsferd. I et brev høsten 2015 tok Breivik eksplisitt avstand fra kristen tro, blant annet med utsagnet: «Det er få ting i verden som er mer patetisk enn Jesus-skikkelsen og hans budskap, og jeg har alltid foraktet den svakheten og den internasjonalismen som kirken representerer.» Breivik tilkjennega samtidig at han tror på den norrøne guden Odin.

### Høyreradikale bloggere

Etter at Breivik fikk diagnosen paranoid schizofren, uttalte hans forsvarer Geir Lippestad at Breivik kan ha blitt radikalisert av å lese høyreradikale blogger, og bad om at Peder Nøstvold Jensen (kjent som Fjordman) og Hans Rustad (eier av bloggen document.no) ble innkalt som vitner i saken. Lippestad begrunnet det med at «du har et ansvar når du uttrykker deg på en ekstrem måte.»

Se også
-------

* Antijihadisme
* Hatkriminalitet
* Massemord

Referanser
----------

1. ↑   eavis.aftenposten.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Anders\_Behring\_Breivik[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Internet Movie Database, IMDb-ID nm5008063, besøkt 12. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.bbc.com[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Aftenposten, «Breivik får tilbud om studieplass ved Universitetet i Oslo», utgitt 17. juli 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   «Behring Breivik er student ved Høgskolen i Molde», utgitt 19. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   «Bekrefter opplysningen om at ABB er student ved HiMolde», utgitt 19. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  «Her er hele dommen mot Anders Behring Breivik». Aftenposten. 24. august 2012.
9. ↑  ; utgivelsesdato: 24. august 2012; utgiver: Oslo tingrett.
10. ↑  "Anders Behring Breivik flyttes til fengsel like ved Utøya"; besøksdato: 8. februar 2022; utgiver: VG; forfatternavn: CHRISTINA QUIST; utgivelsesdato: 8. februar 2022; sitat: Breivik skal overføres fra Skien fengsel til Ringerike fengsel.
11. ↑  "Anders Behring Breivik flyttes til fengsel like ved Utøya"; besøksdato: 8. februar 2022; utgiver: VG; forfatternavn: CHRISTINA QUIST; utgivelsesdato: 8. februar 2022; sitat: Breivik skal overføres fra Skien fengsel til Ringerike fengsel.
12. ↑  «Oslo tingretts kjennelse i Breivik-saken» (PDF). Oslo tingrett. 25. juli 2011. Arkivert fra originalen (PDF) 27. april 2012. Besøkt 25. juli 2011.
13. 1 2  Åsebø, Synnøve (9. juni 2017). «Anders Behring Breivik har skiftet navn». *VG* **(norsk)**. Besøkt 9. juni 2017. «Mannen som står bak angrepene mot regjeringskvartalet og Utøya 22. juli 2011 vil ikke lenger bli omtalt som Anders Behring Breivik. Massedrapsmannen har ifølge folkeregisteret skiftet navn til Fjotolf Hansen.»
14. ↑  Wenche Elizabeth Arntzen og Arne Lyng (24. august 2012). «Dom» **(norsk)**. Oslo tingrett. Besøkt 15. februar 2013.
15. 1 2 3 4 5 6 7 8  «Her er hele dommen mot Anders Behring Breivik». *Aftenposten* **(norsk)**. 24. august 2012. Besøkt 2. februar 2022.
16. ↑  Behring Breivik er tilregnelig - dømmes til 21 års forvaring, Aftenposten, 24. august 2012
17. 1 2 3 4 5 6 7 8  Hartman, Ben (24. juli 2011). «Norway attack suspect had anti-Muslim, pro-Israel views» **(engelsk)**. Jerusalem Post. Besøkt 24. juli 2011. «In the 1,500-page tome, which mentions Israel 359 times and "Jews" 324 times, Breivik lays out his worldview, which includes an extreme, bizarre and rambling screed of Islamophobia, far-right Zionism and venomous attacks on Marxism and multi-culturalism.»
18. ↑  
Kumano-Ensby, Anne Linn; Sætre, Jonas (23. juli 2011). «Sendte ut ideologisk bokmanus en time før bomben». *NRK* **(norsk)**. Besøkt 10. november 2021. «Fredag kl 14.20 ble et ideologisk manifest fra terrorsiktede Anders Behring Breivik sendt ut til en rekke personer. 15.22 gikk bomben av i Regjeringskvartalet.»
19. 1 2  Klungtveit, Harald S.; Orskaug, Oliver; Ottosen, Peder; Thorenfeldt, Gunnar; Pettersen, Jonas (11. august 2011). «Anders Behring Breivik (32) tatt etter massakrene». *Dagbladet* **(norsk)**. Besøkt 11. august 2011. «Anders Behring Breivik er mistenkt for både bombeangrepet og skytemassakren på Utøya. Han framstår som høyreradikal, er frimurer og skal ha hatt flere våpen.»
20. ↑  Svendsen, Elin (26. juli 2011). «Holder øye med ekstremistene» **(norsk)**. Romerikes Blad. Besøkt 11. august 2011. «Å være islamkritisk og aktiv på nettsider der religion og kultur debatteres er ikke nok for at PST vil starte overvåking.»
21. ↑  Barstad, Stine (26. juli 2011). «Britisk politi undersøker Tempelridder-spor». *Aftenposten* **(norsk)**. Besøkt 11. august 2011.
22. ↑  Zondag, Martin H.W.; Wergeland, Paal; Husø, Astri; Sandvik, Siv; Solheim, Simon; Olsson, Svein Vestrum; Jørstad, Runar Henriksen; Moland, Annemarte; Helljesen, Vilde (15. mars 2016). «– Breivik vil sende et signal til venner og fiender». *NRK* **(norsk)**. Besøkt 28. januar 2022. «Breiviks advokat Øystein Storrvik fremholder at Breivik har «konvertert» til nazismen i fengsel og setter den nye hilsenen hans inn i denne sammenhengen. Etter det NRK vet skal Breivik blant annet ha utført en seremoni, for å markere at han sverger trosskap til landssviker-dømte Vidkun Quisling.»
23. ↑  Widerøe, Rolf J.; Johansen, Øystein David (16. september 2020). «Breivik begjærer seg løslatt fra fengsel» **(norsk)**. VG. Arkivert fra originalen 16. september 2020. Besøkt 16. september 2020. «Anders Behring Breivik begjærer seg nå prøveløslatt. Han planlegger også et nytt søksmål mot staten for brudd på sine menneskerettigheter.»
24. ↑  Fossheim, Kenneth; Braaten, Magnus (21. oktober 2021). «Setter av fire dager til Breivik-rettssak». *TV 2* **(norsk)**. Besøkt 6. november 2021. «Fra 17. januar er det satt av fire dager til saken der terrordømte Anders Behring Breivik (42) begjærer seg prøveløslatt.»
25. ↑  «Breivik i fengsel». NRK. Besøkt 23. januar 2022.
26. ↑  Svein Vestrum Olsson, Eirin Tjoflot og Amalie Bernhus Årtun (1. februar 2022). «Breivik holdes i fengsel – anker avgjørelsen» **(nb\_NO)**. NRK. Arkivert fra originalen 2. februar 2022.
27. ↑  Andersen, Gordon; Vikås, Marianne; Ravndal, Dennis (23. mars 2013). «Breiviks stefar: − Hun har levd med enorme påkjenninger». *VG* **(norsk)**. Besøkt 3. februar 2022. «Jeg tror Wenche ikke klarte den påkjenningen det var å leve med det sønnen gjorde. Det er vondt og sjokkerende å høre at hun nå er død, sier Tore Tollefsen, tidligere samboer med moren til Breivik.»
28. ↑  Orange, Richard (14. juni 2012). «– Child psychologist said four-year old Anders Behring Breivik should be removed from mother» **(engelsk)**. The Daily Telegraph. Besøkt 15. februar 2013. «A child psychologist recommended that Anders Behring Breivik be removed from his mother because she could not cope with his aggressive and anxious behaviour, an Oslo court has heard.»
29. ↑  
Morten Hopperstad mfl. (12. oktober 2011). «Breiviks far mottok psykolog-rapport». Verdens Gang. Besøkt 12. oktober 2011.
30. ↑  
Helljesen, Vilde (25. juli 2011). «– Føles forferdelig å være hans far» **(norsk)**. NRK. Besøkt 3. februar 2022. «Den pensjonerte diplomaten, som nå er bosatt i en landsby i Sør-Frankrike, hørte om bombeangrepet ved regjeringskvartalet i Oslo sentrum og massakren på Utøya fredag ettermiddag og fulgte den dramatiske utviklingen på nyhetssendingene på BBC.»
31. ↑  Skjærli, Brynjar (24. juli 2011). «Terrorsiktedes far ble varslet gjennom nettaviser». *VG* **(norsk)**. Besøkt 3. februar 2022. «– Jeg leste nettaviser, også så jeg plutselig hans navn og bilde på nett. Det var et sjokk å få vite om det. Jeg har ikke kommet over det enda, sier faren utenfor hans hjem i Frankrike.»
32. 1 2 3  Bingham, John (26. juli 2011). «Norway killer: Anders Behring Breivik's stepmother in shock at actions of 'well-behaved boy'». *The Telegraph* **(engelsk)**. Besøkt 3. februar 2022.
33. ↑  
«En av treningskameratene på ungdomsskolen var jo fra Midtøsten». nrk.no. 23. juli 2011. Besøkt 23. juli 2011. «Han var jo mye kraftigere bygd enn de fleste av oss guttene da vi var i puberteten, og han tok litt vare på folk som ble mobbet eller ikke var like godt likt på ungdomsskolen»
34. ↑  
«Skrøt av egen briljans, utseende, kjærester og penger». Dagbladet. 27. juli 2011. Besøkt 27. juli 2011. «I manifestet fremgår det at den massedrapssiktede er svært opptatt av utseende, trening, penger og klær. Dette bekrefter også flere ungdomsvenner overfor Dagbladet. Ifølge venner av den siktede begynte han med anabole steroider i ungdomsårene. I manifestet fra 2011 skriver han også at han bruker det. Ifølge en barndomskompis fikk Behring Breivik utført flere plastiske operasjoner i USA for noen år siden.»
35. ↑  
Landsend, Merete; Lundervold, Linn Kongsli; Bryne, Snorre; Thorenfeldt, Gunnar; Hattrem, Erik; Meland, Astrid (27. juli 2011). «Skrøt av egen briljans, utseende, kjærester og penger» **(norsk)**. Dagbladet. Besøkt 3. februar 2022.
36. 1 2 3  
Linn Kongsli Lundervold, Gunnar Thorenfeldt, Merete Landsend, Ida Hilde Mathisen (13. august 2011). «Rikdomsdrømmen ble terrormareritt». Dagbladet. Besøkt 3. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
37. ↑  Morten Hopperstad, Jarle Brenna, Marianne Vikås, Gordon Andersen, Fridtjof Nygaard og Dennis Ravndal (1. april 2012). «Moren hvitvasket penger for Breivik». VG. Besøkt 1. april 2012. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
38. ↑  Henning Carr Ekroll (19. april 2012). «Fremstiller Breivik som en mislykket forretningsmann». Aftenposten. Besøkt 23. februar 2013.
39. ↑  Astrid Meland (5. september 2011). «Har få venner, føler seg avvist, har psykiske problemer, vil bli kjendis». Dagbladet. Besøkt 23. februar 2013.
40. ↑  
Lars M. Glomnes, Geir Arne Kippernes (23. juli 2011). «Som å ha møtt Hitler før andre verdenskrig». VG. Besøkt 23. juli 2011. «Anders Behring Breivik (32) meldte seg inn i FrP i 1999, og betalte sin siste medlemskontingent for året 2004. Han ble fjernet fra medlemsregisteret i 2006. Han var medlem av lokallaget på St.Hanshaugen i perioden 2001–2003. Og en kort periode i lokallaget på Frogner i 2003. Fra 1997 til 2006/7 var han medlem i FpU. Han betalte sin siste medlemskontingent i 2006, og meldte seg ut i 2007.»
41. ↑  
Lars Joakim Skarvøy (4. august 2011). «Frp-politiker: - Jeg var på fest hjemme hos Breivik». VG. Besøkt 3. september 2011. «Over en periode på et par år omgikk vi jo hverandre endel, både privat og i partisammenheng. Jeg husker ham da som en hyggelig, omgjengelig, utadvendt og intelligent person. Jeg hadde ikke noe negativt å si om ham på den tiden.»
42. ↑  
Martin Haugen (6. august 2011). «Kjente både offer og gjerningsmann». Grimstad Adressetidende. Arkivert fra originalen 12. januar 2012. Besøkt 3. september 2011.
43. ↑  Kristine Grue Langset (23. juli 2011). «Dette mener Anders Behring Breivik». Aftenposten. Besøkt 23. juli 2011.
44. ↑  *2083 – A European Declaration of Independence* s. 1461:« The most pragmatica­l approach to solving this potential problem was to place my loaded Glock .34 close to the work area»
45. ↑  
«Skaffet seg våpen på lovlig vis». Bergens Tidende. 24. juli 2011. Besøkt 24. juli 2011.
46. ↑  «Utøya-skytteren flyttet nylig til Hedmark». Østlendingen. 23. juli 2011. Arkivert fra originalen 14. august 2011. Besøkt 23. juli 2011. «Han er registrert med en Glock pistol, en rifle og en hagle i våpenregisteret.»
47. ↑  
Bent Skjærstad, Hanne Taalesen (23. juli 2011). «Anders Behring Breivik (32) i Oslo ble pågrepet etter bombe og massedrap». TV 2. Besøkt 23. juli 2011. «Han står også oppført som medlem av Johannes-losjen Søilene i TV 2s oversikt over frimurerlosjen.»
48. ↑  «Den Norske Frimurerorden uttrykker medfølelse og omsorg». Den norske frimurerorden. Arkivert fra originalen 12. mai 2012. Besøkt 31. mai 2012. «Eksklusjonen er et uttrykk for at de handlinger han er siktet for å ha utført og de verdier som synes å ha motivert dem er fullstendig uforenlig med hva vi står for som orden.»
49. ↑  Strømmen, Øyvind (2011). *Det mørke nettet*. Oslo: Cappelen DAMM AS. s. 42. ISBN 9788202370275.
50. ↑  «Breivik hadde over 20 e-post adresser». VG:. 20. november 2011. Besøkt 20. november 2011.
51. ↑  «Den vanskelige debatten». Minerva. 24. juli 2011. Arkivert fra originalen 11. oktober 2011. Besøkt 20. november 2011.
52. ↑  «Anders Behring Breiviks kommentarer hos Document.no». *docplayer.me*. Besøkt 6. januar 2022.
53. ↑  
«Retter krass kritikk mot nettsted». Aftenposten. 24. juli 2011. Arkivert fra originalen 15. januar 2012. Besøkt 24. juli 2011. «Redaktør Helge Øgrim i Journalisten er sterkt kritisk til Rustads nettsted og mener at det med sin redaksjonelle linje er uansvarlige. –Document.no er et innvandringsfiendtlig forum som etter hvert har utviklet seg til et arnested for galopperende muslimfrykt, dystopiske forestillinger om sivilisasjonens og frihetens undergang og politiske vrangforestillinger om hvordan politikere og medier sammensverger seg for å gjøre dette mulig, skriver Øgrim i en kommentar. Han mener Document.no derfor må ta sin del av ansvaret for hvordan debatten om innvandring utvikler seg.»
54. ↑  Ole Peder Giæver (23. juli 2011). ««Anti-islamist»». ABC Nyheter. Arkivert fra originalen 3. juli 2013. Besøkt 23. juli 2011. «Breivik kaller seg selv «kulturkonservativ» og en sterk motstander av det han kaller «multikulturalisme»»
55. ↑  Jarle Brenna, Tor-Erling Thømt Ruud, Anne Stine Sæther, Rolf J. Widerøe, Gordon Andersen og Morten Hopperstad (23. juli 2011). «Pågrepet 32-åringen kalte seg selv nasjonalistisk». vg. Arkivert fra originalen 26. juli 2011. Besøkt 23. juli 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
56. ↑  «Høyreradikal terror bør ikke overraske». Adressa. 23. juli 2011. Arkivert fra originalen 10. mars 2016. Besøkt 24. juli 2011.
57. 1 2 3  
Line Brustad, Astrid Meland, Torgeir P. Krokfjord, Frode Hansen, Anders Holth Johansen, Jørgen M. Gilbrant (29. august 2011). «Slik var massedrapsmannens liv på nett». Dagbladet. Besøkt 4. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
58. ↑  Camilla Wernersen m.fl: Ingen anelse om noen serbisk kontakt i Liberia NRK, 12. juni 2012
59. ↑  Overn, Kristina (26. juli 2011). «Var aktiv i norsk antiislamsk organisasjon». Aftenposten. Arkivert fra originalen 4. januar 2012.
60. ↑  «Anders Behring Breivik har skiftet navn». *VG* **(norsk)**. Besøkt 17. juni 2017.
61. ↑  «Breivik har byttet navn». *TV 2* **(norsk)**. Besøkt 17. juni 2017.
62. ↑  «Anders Behring Breivik har byttet navn». *Aftenposten*. Besøkt 17. juni 2017.
63. ↑  Quist, Christina; Elgaaen, Vilde; Hagfors, Caisa Linea; Bjørnstad, Nora Thorp; Mortensen, Ingrid Alice (18. januar 2022). «Statsadvokaten om Breiviks ønske om frihet: − Handler ikke om soningsforholdene». *VG* **(norsk)**. Besøkt 4. februar 2022. «Breivik byttet i 2017 navn til Fjotolf Hansen, men forsvarer Øystein Storrvik ba dommer Dag Bjørvik om at Breivik blir kalt ved det navnet han er mest kjent for under rettsbehandlingen av saken.»
64. ↑  Fra oppføring i Brønnøysundregisteret, organisasjonsnummer 994 089 269, BREIVIK GEOFARM
65. ↑  
Egil Sande (29. juli 2011). «Svensk politi jakter mystiske «Breivik-ansatte»». Nettavisen. Arkivert fra originalen 17. november 2011. Besøkt 3. september 2011.
66. ↑  Sindre Granly Meldalen, Torgeir P. Krokfjord (23. juli 2011). «Står igjen tre tonn gjødsel på gården». Dagbladet. Besøkt 23. juli 2011. «Da den siktede 32-åringen kom til Vålstua Gård på Åsta i april i år, startet han ikke opp med gårdsproduksjon, men valgte å forpakte bort rundt 100 mål hvor det ble produsert gress.»
67. ↑  Harald S. Klungtveit, Peder Ottosen, Gunnar Thorenfeldt, Jonas Pettersen (23. juli 2011). «Anders (32) tatt etter massakrene». Dagbladet. Besøkt 3. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
68. ↑  Torgeir P. Krokfjord, Line Brustad (23. mai 2011). «Breivik kjøpte seks tonn kunstgjødsel i mai». Dagbladet. Besøkt 23. mai 2011.
69. ↑  Jarle Brenna, Morten Hopperstad, Marianne Vikås og Gordon Andersen (19. august 2011). «Her testet Breivik bombeplanen». VG. Besøkt 19. august 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
70. ↑  ««Unikt» at bomba bare drepte åtte personer». Dagbladet. 1. august 2011. Besøkt 17. august 2011.
71. ↑  Tormod Strand (17. august 2011). «Fant enda en stor, klargjort bombe på gården til Behring Breivik». NRK. Besøkt 17. august 2011.
72. ↑  nrk.no 3. mai 2012: *Slik lurte Breivik «alle»*
73. ↑  Arnhild Aass Kristiansen, Espen Sandli, Sindre Granly Meldalen, Hans-Martin Thømt Ruud (19. oktober 2011). ««Han hadde våpen i hånda, og ble beskrevet som noe mørkere i huden enn nordmenn flest»». Dagbladet. Besøkt 19. oktober 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
74. ↑  Marianne Vikås, Morten Hopperstad, Dennis Ravndal, Fridtjof Nygaard, Jarle Brenna og Gordon Andersen (18. september 2011). «Her er Behring Breiviks fluktrute». VG. Besøkt 18. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
75. ↑  «Kripos: Én gjerningsmann på Utøya». NRK.no. 25. juli 2011. Arkivert fra originalen 14. januar 2012. Besøkt 25. juli 2011.
76. ↑  Hans O. Torgersen, Alf Endre Magnussen, Lars Inge Staveland, Eivind Sørlie (4. august 2011). «Anders Behring Breivik (32) pågrepet etter angrepene i Oslo og på Utøya». Aftenposten. Besøkt 1. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
77. ↑  «Terroriserte Utøya i halvannen time». Aftenposten. 23. juli 2011. Arkivert fra originalen 25. juli 2011. Besøkt 23. juli 2011. «Han ble pågrepet med ett tohåndsvåpen og ett etthåndsvåpen, og han la fra seg våpnene og overga seg til politiet når de ankom. Den pågrepne var ukjent for politiet fra tidligere.»
78. ↑  Hans O. Torgersen, Alf Endre Magnussen, Lars Inge Staveland, Eivind Sørlie (23. juli 2011). «Anders Behring Breivik (32) pågrepet etter angrepene i Oslo og på Utøya». Aftenposten. Besøkt 23. juli 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
79. ↑  Jarle Brenna, Dennis Ravndal, Morten Hopperstad, Fridtjof Nygaard, Marianne Vikås og Gordon Andersen (16. september 2011). «Breivik hadde ubrukt våpen i fluktbilen». VG. Besøkt 16. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
80. ↑  Elise Hazel Asbjørnsen (7. september 2011). «Hevdet han var én av tre celler». P4. Besøkt 16. september 2011.
81. ↑  «Breivik ble holdt på Utøya ti timer etter pågripelsen». TV 2. 18. november 2011. Besøkt 16. desember 2011.
82. ↑  Kristine Hirsti (23. juli 2011). «Breivik erkjenner forholdene». NRK.no. Besøkt 23. juli 2011.
83. ↑  Kenneth Stensrud (24. juli 2011). «Siktede nekter straffeskyld». Moss Avis. Besøkt 1. september 2011.
84. ↑  
«Almindelig borgerlig Straffelov: 14de Kapitel.Almenfarlige Forbrydelser.». Lovdata. Besøkt 23. juli 2011.
85. ↑  
«92 døde – søket fortsetter». Politiet. 23. juli 2011. Arkivert fra originalen 23. juli 2011. Besøkt 23. juli 2011.
86. ↑  
Ingelin Haukali (26. juli 2011). «Breivik kan bli siktet for forbrytelser mot menneskeheten». TV 2. Besøkt 1. september 2011.
87. ↑  
«- Tilfeldig at han valgte meg.». Bergens Tidende. 25. juli 2011.
88. ↑  VG – Breivik gikk tom for skudd på Utøya
89. ↑  
Per Annar Holm, Jostein Ihlebæk, Kristin Jonassen Nordby, Emma Tollersrud, Martin Skjæraasen, Jenny Sandvig (25. juli 2011). «Varetektsfengslet i åtte uker». Aftenposten. Besøkt 1. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
90. ↑  «Fengslingskjennelse fra Oslo tingrett av 25. juli 2011» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 14. mars 2012. Besøkt 25. juli 2011.
91. ↑  
Sigrid Haaland-Dahl og Tracey Lavalette (19. august 2011). «Breiviks isolasjon forlenges». abcnyheter.no. Besøkt 20. august 2019.
92. ↑  Eva-Therese Grøttum og Jarle Brenna (19. september 2011). «Breivik ble stoppet av dommeren». VG. Besøkt 19. september 2011.
93. ↑  
«Vil ikke isolere Breivik». Bergens Tidende. NTB. 13. november 2011. Besøkt 15. november 2011.
94. ↑  
«Vurderer å anke medieforbud». Bergens Tidende. 14. november 2011. Besøkt 14. november 2011.
95. ↑  
«Rettssaken mot Behring Breivik starter 16. april 2012». Aftenposten. 14. november 2011. Besøkt 14. november 2011.
96. 1 2  Sigrid Helene Svendsen, Erlend Skevik og Mathias Jørgensen (14. august 2011). «Politiet om Breivik på Utøya: - Viste ikke uttrykk for anger». VG. Arkivert fra originalen 9. september 2011. Besøkt 14. august 2011.
97. ↑  Jarle Brenna, Morten Hopperstad, Gordon Andersen og Dennis Ravndal (8. september 2011). «Sprengte kopi av Breiviks terrorbombe». VG. Besøkt 8. september 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
98. 1 2 3  Jarle Brenna, Dennis Ravndal, Fridtjof Nygaard, Gordon Andersen,
Marianne Vikås, Morten Hopperstad, Tom Byermoen og Dan Kåre Engebretsen: Les de psykiatriske rapportene om Breivik, VG, 13. januar 2012
99. ↑  Andreas Bakke Foss (22. november 2011). «• Vanlig rapport: 30–70 sider. • Behring Breivik-rapport: 230 sider». Aftenposten.no. Besøkt 28. november 2011.
100. ↑  Gordon Andersen, Jarle Brenna, Dennis Ravndal, Morten Hopperstad og Marianne Vikås (29. november 2011). «Rettspsykiaterne mener Breivik er utilregnelig». VG.no. Besøkt 29. november 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
101. 1 2  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 30. november 2011. Besøkt 29. november 2011.
102. 1 2  Breivik fikk bunnkarakter i rapporten: – Jeg har aldri gitt så lav verdi som dette, TV 2 Nyhetene, 3. desember 2011
103. ↑  Torgeir P. Krokfjord, Arnhild Aass Kristiansen, Espen Sandli: Den rettsmedisinske kommisjon har konkludert: Breivik er utilregnelig. Godkjenner rapporten til de sakkyndige Husby og Sørheim, Dagbladet, 22. desember 2011
104. ↑  Ola Karlsen: Godkjenner Breivik-rapporten Arkivert 11. januar 2012 hos Wayback Machine. ABC Nyheter, 22. desember 2011
105. 1 2  Jonas Sverrisson Rasch: To av ni spesialister erklært inhabile, Dagbladet, 29. november 2011
106. ↑  Bjørn Carlsen (3. januar 2012). «Ny rapport om Breivik: – Er ikke psykotisk». TV 2. Besøkt 3. januar 2012.
107. ↑  Psykiatri-nestor kritisk til Breivik-diagnose, TV 2 Nyhetene, 26. desember 2011
108. ↑  Kommisjonsmedlemmer kritiske til rapporten om Breivik, TV 2 Nyhetene, 21. november 2011
109. ↑  Jonas Sætre, Annemarte Moland: Psykiaterne i full splid om Breiviks helsetilstand. Minst tre av medlemmene i Den rettsmedisinske kommisjon mener rapporten om Anders Behring Breivik ikke holder mål. NRK, 21. desember 2011
110. ↑  Øyvind Bye Skille, Annemarte Moland, Peter Svaar: Disse uenighetene kom ikke med i kommisjonsuttalelsen, NRK, 22. desember 2012
111. ↑  *Diagnostic and statistical manual of mental disorders: DSM-IV* (4 utg.). American Psychiatric Association. 2005. s. 32. ISBN 0-89042-061-0.
112. ↑  Eksperter kritiske til grunnlag for Breivik-diagnose, TV 2 Nyhetene, 5. desember 2011
113. ↑  Schizofreniekspert: – En besynderlig konklusjon, TV 2 Nyhetene, 22. desember 2011
114. ↑  Ingunn Andersen, Ida Dahl Nilssen, Eva Marie Strand, Annemarte Moland:
Krever sakkyndigrevolusjon etter Breivik-saken Psykologspesialist Anne-Kari Torgalsbøen ønsker nye retningslinjer for hvordan sakkyndige skal jobbe. Hun mener dagens praksis truer rettssikkerheten. NRK, 29. februar 2012
115. ↑  Psykiatrispesialist svarte leserne: «En psykotisk person ville ikke ha kunnet tatt regi i retten som Breivik har gjort», NRK, 8. juni 2012
116. ↑  Dansk psykiater er rystet over Breivik-rapporten, TV 2 Nyhetene, 22. desember 2011
117. ↑  Terrordåden i Oslo och på Utøya "Breivik är tillräckligt frisk för att straffas", DN.se, 7. desember 2011
118. ↑  Tor Arne Andreassen:Schizofreni-diagnose overrasker kjent svensk psykiater, Aftenposten, 29. november 2011
119. ↑  Bistandsadvokater vil ha ny Breivik-rapport, TV 2 Nyhetene, 8. desember 2011
120. ↑  Disse skal vurdere Breivik på nytt, VG, 13. januar 2012
121. ↑   Disse to har vurdert Breiviks psyke], Dagbladet, 10. april 2012
122. ↑  Vibeke Buan, Andreas Bakke Foss: Behring Breiviks anke om nye sakkyndige forkastet, Aftenposten, 2. februar 2012
123. ↑  Andreas Bakke Foss, Lars Martin Gimse: Behring Breivik anker til Høyesterett, Aftenposten, 3. februar 2012
124. ↑  Vibeke Buan, Martin Skjæraasen: Breivik-anken avvist av Høyesterett, Aftenposten, 15. februar 2012
125. ↑  Breivik tvinges til psykiatrisk observasjon, VG, 10. februar 2012
126. ↑  Gordon Andersen, Jarle Brenna, Morten Hopperstad, Dennis Ravndal og Marianne Vikås: Breivik mener 80 prosent av samtalene er bløff, VG, 16. desember 2011
127. ↑  Nå har psykiaterne startet observasjonen av Breivik, VG, 29. februar 2012
128. ↑  Avslutter Breivik-observasjon én uke før fristen, VG, 19. mars 2012
129. ↑  - Har vært et godt samarbeid med Breivik, VG, 10. april 2012
130. 1 2  Sakkyndige konkluderer med at Anders Behring Breivik er tilregnelig, Aftenposten, 10. april 2012
131. ↑  NTB: Rapporten: Breivik er selvopptatt og dyssosial, VG, 10. april 2012
132. 1 2 3  Den rettsmedisinske kommisjon: Svar på rettspsykiatrisk erklæring, DRK ref 2012-0148, Oslo tingretts ref 11-188627MED-OTIR/05, 23. april 2012
133. ↑  Olav Haugan: Den rettsmedisinske kommisjon ber om tilleggserklæring, 23. april 2012
134. ↑  Marte Svarva: Psykiaterne ferdig med tilleggserklæring, P4, 30. april 2012
135. ↑  Martin Herman Wiedswang Zondag og Merete Jansen: Ferdig med tilleggserklæring om Breivik, NRK, 30. april 2012
136. 1 2 3  Den rettsmedisinske kommisjon: Svar på den rettsmedisinske tilleggserklæring[*død lenke*], DRK ref 012-0193, Oslo tingretts ref 11-188627MED-OTIR/05, 21. mai 2012
137. ↑  Sindre Granly Meldalen, Espen Sandli og Frode Hansen: - Den første rapporten står sterkere, TV 2, 22. mai 2012
138. ↑  Jorunn Stølan og Jonas Tjersland: Psykiatriprofessor: Det er gjort tre store tabber i saken, VG, 25. april 2012
139. ↑  Gunn Evy Auestad: – Ukultur, samrøre og feilslutningar, NRK, 8. juni 2012
140. ↑  Oslo tingrett: Oslo politidistrikt - Anders Behring Breivik[*død lenke*], Brev til den rettsmedisinske kommisjon, 11-120995ENE-
OTIR/08, 6. desember 2011
141. ↑  Espen Sandli,Sindre Granly Meldalen, Hans-Martin Thømt Ruud, Torgeir P. Krokfjord: Oslo tingrett sjekker hvor gode kompiser de er, Dagbladet, 6. desember 2011
142. 1 2 3  Andreas Bakke Foss, Wenche Fuglehaug, Tine Dommerud, Kjetil Østli: « ...en av mine nærmeste venner», Aftenposten, 6. desember 2011
143. ↑  Espen Sandli, Hans-Martin Thømt Ruud, Sindre Granly Meldalen, Line Brustad: - Melle er habil, Dagbladet, 7. desember 2011
144. ↑  Øyvind Bye Skille, Annemarte Moland, Ingunn Andersen: 
Mener selv leder av Breivik-kommisjon er habil. Den rettsmediniske kommisjon mener selv at Karl Heinrik Melle som leder gjennomgangen av Breivik-rapporten er habil. Nå må tingretten selv avgjøre spørsmålet. NRK, 7. desember 2011
145. ↑  Dennis Ravndal, Eric Brekstad Utheim, Gordon Andersen, Morten Hopperstad, Alf Bjarne Johnsen, Jorunn Stølan og Eva-Therese Grøttum: , VG, 24. mai 2011
146. ↑  Arnhild Aass Kristiansen, Espen Sandli: Dommer ber kommisjonen svare for seg, Dagbladet, 24. mai 2012
147. ↑  Anders Holth Johansen, Frode Hansen, Håkon Eikesdal: Kommisjonen: - Må til Breiviks barndom for å finne svar, Dagbladet, 1. juni 2012
148. ↑  Helle Skjervold, Andreas Bakke Foss, Arild Færaas: Kommisjonen mener Breivik-rapporten har to vesentlige mangler, Aftenposten, 1. juni 2012
149. ↑  Den rettsmedisinske kommisjon: Klargjøring om vesentlige mangler i de sakkyndige Agnar Aspaas og Terje Tørrisens skriftlige erklæringer, ref 11-188627MED-OTIR/05, 31. mai 2012
150. ↑  NRK: Tette band bland sakkunnige, NRK Tekst-TV, side 106, 8. juni 2012
151. ↑  Sindre Granly Meldalen, Merete Landsend, Arnhild Aass Kristiansen: Godkjente rapporten til sin tidligere leder, Dagbladet, 8. juni 2012
152. ↑  Peder Ottosen, Håkon Eikesdal, Sindre Granly Meldalen, Merete Landsend, Torgeir P. Krokfjord: Vil ta opp mulige sakkyndig-vennskap i retten, Dagbladet, 8. juni 2012
153. ↑  Årsmelding for Den rettsmedisinske kommisjon 2007-2008[*død lenke*], sivilrett.no
154. ↑  Den rettsmedisinske kommisjon Årsrapport 2009[*død lenke*], sivilrett-no
155. ↑  Ane Rostad Stokholm: Henter inn enda en psykiater i Breivik-saken, TV 2 Nyhetene, 19. april 2012
156. 1 2 3  Klaus Børringbo, Arild Færaas:22. juli-rettssaken fredag 8. juni Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, fredag 8. juni 2012
157. ↑  Hans O. Torgersen: Professor i retten: Som å være i psykologisk fengsel, Aftenposten, 8. juni 2012
158. ↑  NTB: Breiviks barnepsykiater mener han har Aspergers, Aftenposten, 8. juni 2012
159. ↑  NTB: Psykiatriprofessor skiftet mening om Breivik, TV-2, 27. april 2012
160. ↑  Martin Herman Wiedswang Zondag: Psykiater: – Breivik viser ikke tegn til psykose, NRK, 14. mai 2012
161. ↑  Riksadvokaten tar selvkritikk i Breivik-arbeidet, TV 2 Nyhetene, 13. april 2012
162. ↑  Randi Johannessen, Kaja Korsvold: Riksadvokaten vil insistere på flere sakkyndige dersom en lignende sak inntreffer, Aftenposten, 14. april 2012
163. ↑  Hareide: – Viser kompleksiteten i rettspsykiatrien[*død lenke*], Folkebladet, 10. april 2012
164. ↑  NTB: – Rapport om rettspsykiatrien støvet ned i 11 år, Aftenposten, 14. april 2012
165. 1 2  Morten Hopperstad, Eric Brekstad Utheim og Marianne Vikås: Rieber-Mohn: - Aldri opplevd dette før, VG, 24. mai 2012
166. ↑  «Tiltale» (PDF). NRK. 7. mars 2012. Arkivert fra originalen (PDF) 23. mars 2012.
167. ↑  «Her er tiltalebeslutningen mot Anders Behring Breivik». VG. 7. mars 2012.
168. ↑  Svein Holden, Inga Bejer Engh (5. mars 2012). «Tiltalebeslutning mot Anders Behring Breivik». Statsadvokatene i Oslo. Besøkt 10. mars 2012.
169. ↑  Eva-Therese Grøttum, Marianne Vikås, Mads A. Andersen og Eric Brekstad Utheim (7. mars 2012). «Nå er Breivik tiltalt i terrorsaken». VG. Besøkt 7. mars 2012. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
170. ↑  «Breivik tiltalt for terrorhandlinger og overlagt drap». VG. 7. mars 2012.
171. ↑  Klaus Børringbo, Jostein Ihlebæk, Vibeke Buan: Følg 22. juli rettssaken direkte her, Aftenposten, 16. april 2012
172. ↑  Marit Ytterland Nygård, Kristoffer Furberg: 22. juli-rettssaken torsdag. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, torsdag 3. mai 2012
173. ↑  Marit Ytterland Nygård, Kristoffer Furberg: 22. juli-rettssaken fredag 4. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, fredag 4. mai 2012
174. ↑  Kristoffer Furberg, Mari Ytterland Nygård: 22. juli-rettssaken mandag 7. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, mandag 7. mai 2012
175. ↑  Marit Ytterland Nygård, Christer S. Johnsen: 22. juli-rettssaken tirsdag 8. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, tirsdag 8. mai 2012
176. ↑  Marit Ytterland Nygård, Christer S. Johnsen: 22. juli-rettssaken onsdag 9. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, onsdag 9. mai 2012
177. ↑  Marit Ytterland Nygård, Christer S. Johnsen: 22. juli-rettssaken torsdag 10. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, torsdag 10. mai 2012
178. ↑  Marit Ytterland Nygård, Christer S. Johnsen: 22. juli-rettssaken fredag 11. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, fredag 11. mai 2012
179. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken mandag 14. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, mandag 14. mai 2012
180. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken tirsdag 15. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, tirsdag 15. mai 2012
181. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken onsdag 16. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, onsdag 16. mai 2012
182. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken mandag 21. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, mandag 21. mai 2012
183. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken tirsdag 22. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, tirsdag 22. mai 2012
184. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken onsdag 23. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, onsdag 23. mai 2012
185. ↑  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken torsdag 24. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, torsdag 24. mai 2012
186. 1 2  Magnus Aamo Holte, Erlend Langeland Haugen: 22. juli-rettssaken fredag 25. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, 25. mai 2012
187. ↑  Klaus Børringbo, Marie Melgård: 22. juli-rettssaken tirsdag 29. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, 29. mai 2012
188. ↑  Klaus Børringbo, Marie Melgård: 22. juli-rettssaken onsdag 30. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, 30. mai 2012
189. ↑  Kjetil Østli (19. mai 2021). «RETTSSAKEN ETTER 22. JULI: «Nei, vi går ikke fra ham. Vi blir.»». Aftenposten. Besøkt 7. juli 2021. «Her kommer de. For hver nye historie blir dommeren og rettens aktører sittende og måpe. Ungdommene må da spørre: Skal jeg fortsette? «Gulvet ble et basseng av blod. Som jeg lå oppi. Blodet var varmt i begynnelsen. Men iskaldt etter hvert. Jeg frøs veldig.» Og: «Hun lå ved siden av meg. Jeg skjønte at hun var død. Telefonen hennes ringte. MAMMA, sto det. Jeg tok den ikke.»»
190. ↑  Klaus Børringbo, Marie Melgård: 22. juli-rettssaken torsdag 31. mai. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, 31. mai 2012
191. ↑  Klaus Børringbo, Marie Melgård: 22. juli-rettssaken fredag 1. juni. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, 1. juni 2012
192. ↑  Klaus Børringbo, Marie Melgård: 22. juli-rettssaken mandag 4. juni. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, mandag 4. juni 2012
193. ↑  Klaus Børringbo, Vibeke Buan, Arild Færaas: 22. juli-rettssaken tirsdag 5. juni. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, tirsdag 5. juni 2012
194. ↑  Klaus Børringbo, Vibeke Buan: 22. juli-rettssaken onsdag 6. juni. Vi rapporterer direkte fra tinghuset og sal 250 gjennom rettsdagen. Aftenposten, onsdag 6. juni 2012
195. ↑  Mæland, Kjetil (1. februar 2022). «Breivik slipper ikke ut: - Blottet for empati». *Nettavisen* **(norsk)**. Besøkt 17. mars 2022.
196. ↑  «Nyhetsstudio - Breivik får ikke fremme anken». *Dagbladet* **(norsk)**. Besøkt 21. september 2022.
197. ↑  Eva-Therese Grøttum, Jarle Brenna, Dennis Ravndal og Gjermund Glesnes (23. juli 2011). «Lagde detaljert terrormanifest før angrepene». VG. Besøkt 23. juli 2011. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
198. ↑  Fjordman (16. mars 2007). «Native Revolt: A European Declaration of Independence» **(engelsk)**. The Brussels Journal. Besøkt 18. september 2007.
199. ↑  
Englund, Will (24. juli 2011). «In diary, Norwegian ‘crusader’ details months of preparation for attacks». The Washington Post. Besøkt 10. august 2011.
200. ↑  
«Norwegian Massacre Gunman was a Right-Wing Extremist who hated Muslims». *The Daily Mail*. 24. juli 2011.
201. ↑  Norwegian Crime and Punishment by Debra J. Saunders, *San Francisco Chronicle*, 26 July 2011 ~ *"... the anti-multiculturalism, anti-Muslim and anti-Marxist message of his 1,500-page manifesto."*
202. ↑  
Goodman, J. David (23. juli 2011). «At Least 80 Are Dead in Norway Shooting». *The New York Times*. Besøkt 23. juli 2011.
203. ↑  
Astrid Meland, Gunnar Thorenfeldt (26. juli 2011). «De var Breiviks helter». Dagbladet. Besøkt 26. juli 2011.
204. ↑  ordsøk etter *"by Fjordman"* i teksten til manifestet
205. ↑  Siv Sandvik, Ingrid Vestre Haram (24. juli 2011). «Massedrapsmannen kopierte «Unabomberen» ord for ord». NRK. Besøkt 24. juli 2011.
206. ↑  Øyvind Bye Skille (30. mai 2012). «Undersøker ikke alle epostadresser». NRK. Besøkt 1. juni 2012.
207. ↑  Sigrid Helene Svendsen og Dennis Ravndal (24. juli 2011). «Slik planla han terrorangrepet». VG. Besøkt 24. juli 2011.
208. 1 2  Susan Campbell (26. juli 2011). «Wesleyan Professor Says Christian Terrorists Do Exist» **(engelsk)**. Hartford Courant. Besøkt 18. september 2011.
209. 1 2  Frank Jordans (25. juli 2011). «Churches leader calls Norway rampage 'blasphemous'» **(engelsk)**. Newsvine. Besøkt 18. september 2011.
210. ↑  Marján, Attila (2010). *Europe's Destiny*. Johns Hopkins University Press. s. 161. ISBN 0801895472.
211. ↑  Asbjørn Dyrendahl (27. juli 2011). «Noen foreløpige inntrykk fra «2083»». Skepsis.no. Besøkt 27. juli 2011.
212. ↑  Syse, A. (2014). Breivik–the Norwegian terrorist case. *Behavioral sciences & the law,* 32(3), 389-407.
213. ↑  Astrid Meland og Marie Melgård (6. august 2011). «Fjordman foreslo nazi-løsning». Dagbladet. Besøkt 18. september 2011.
214. ↑  Ben Arnoldy (25. juni 2011). «Norway massacre: Breivik manifesto attempts to woo India's Hindu nationalists» **(engelsk)**. Christian Science Monitor. Besøkt 18. september 2011.
215. ↑  Robin Wigglesworth og Quentin Peel (24. november 2011). «Killer personifies rise of new far-right». Financial Times. Besøkt 15. desember 2011.
216. ↑  Frank Patalong (25. juli 2011). «Blogging Hate: Anders Breivik's Roots in Right-Wing Populism». Der Spiegel. Besøkt 15. desember 2011.
217. ↑  Joakim Møllersen (27. juli 2011). «Breiviks ideologiske nett». Klassekampen. Besøkt 15. desember 2011.
218. ↑  Ola Tunander (2011). «Inspiratorer, interessenter, innvielsesmestre og investorer i Breiviks verden». *Nytt Norsk Tidsskrift* (4): 347–358. Arkivert fra originalen 7. januar 2012. Besøkt 13. desember 2011.
219. ↑  Øyvind Strømmen (20. desember 2011). «Tunander gjemmer seg bak kildene – og hva får vi se?». Minerrvanett.no. Arkivert fra originalen 15. januar 2012. Besøkt 2.1.2012.
220. ↑  Kristian Berg Harpviken (14. desember 2011). «Tunanders artikkel i Nytt Norsk Tidsskrift». Aftenposten. Besøkt 14. desember 2011.
221. ↑  Johannes Due Enstad (13. desember 2011). «Konspiranoia om 22. juli og Israel». Aftenposten. Besøkt 14. desember 2011.
222. ↑
223. ↑
224. ↑  Ordliste i slutten av Manifestet
225. ↑  
«Gro representerer alt det Breivik hater». Nettavisen. 18. september 2011. Besøkt 3. august 2011. «I sitt manifest, utpeker Breivik feminister som fiender fordi de «har ødelagt kjernefamilien, oppfordrer til seksuell promiskuitet og er islamvennlige».» [*død lenke*]
226. ↑  Nicola Menzie (26. juli 2011). «Just how Christian is Anders Behring Breivik?» **(engelsk)**. Christian Post. Besøkt 18. september 2011.
227. ↑  
Gunnar Stavrum (27. juli 2011). «Jeg vil våkne opp til et levende mareritt». Romerikes blad. Besøkt 11. september 2011. «– Jeg ba for første gang på veldig lang tid i dag. Jeg forklarte Gud at med mindre han ønsket den marxist-islamske alliansen, og at den sikre islamistiske overtakelsen skulle utslette europeisk kristendom innen de neste hundre år, så måtte han sikre at krigerne som kjemper for å bevare europiske kristne, fikk vinne. Han måtte sikre at jeg lykkes med mitt oppdrag, skriver Behring Breivik, som dagen etter beskrev seg selv som «svært demoralisert».»
228. ↑  Kjetil Gillesvik (26. juli 2011). «Planla martyrmesse før terrorangrepet». Vårt Land. Besøkt 28. mars 2016.
229. ↑  Silje Rognsvåg (19. november 2015). «Breivik mener Jesus er "patetisk"». Dagen. Arkivert fra originalen 12. mai 2021. Besøkt 19. november 2015.
230. ↑  Lippestad: Nettdebattanter har ansvar for terroren, NRK
231. ↑  Retorikken legger grobunn for vold, VG
232. ↑  Nettdebattanter har ansvar for terroren, Dagbladet

Eksterne lenker
---------------

* (en) Anders Behring Breivik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Anders Behring Breivik på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (no) Politiske taler av Anders Behring Breivik, virksommeord.uib.no

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | Kjennelser og beslutninger fra Oslo tingrett – originaltekst fra Wikikilden |

| * v
* d
* r
Terrorangrepene i Norge 2011 |
| --- |
| Hendelser | 
* Terrorangrepene i Norge 2011
* Bombeangrepet på Regjeringskvartalet
* Massedrapet på Utøya
* Tidslinje
* Omkomne
* Rettssak
* Rettspsykiatriske vurderinger
* Rapport fra 22. juli-kommisjonen
* Sønderland-rapporten

 |
| Personerog aktører | 
* Anders Behring Breivik
* Jens Stoltenberg
* AUF
* Eskil Pedersen
* Tonje Brenna
* Beredskapstroppen Delta
* 22. juli-kommisjonen
* Alexandra Bech Gjørv
* Nasjonal støttegruppe
* Stortingets 22. juli-komité
* Knut Arild Hareide
* Marcel Gleffe
* Bjørn Kasper Ilaug
* St. Johanneslogen St. Olaus til de tre Søiler

 |
| Rettssaken | 

|  |  |
| --- | --- |
| Dommere | 
* Wenche Elizabeth Arntzen
* Arne Lyng

 |
| Forsvarere | 
* Geir Lippestad
* Vibeke Hein Bæra

 |
| Aktorat | 
* Inga Bejer Engh
* Svein Holden

 |
| Sakkyndige | 
* Torgeir Husby
* Synne Sørheim
* Agnar Aspaas
* Terje Tørrissen

 |

 |
| Relevante steder | 
* Regjeringskvartalet
* Grubbegata
* Einar Gerhardsens plass
* Utøya
* Utøykaia
* Utvika Camping
* Sundvolden Hotel
* Ila fengsel
* Minnesteder og minnesmerker

 |
| Markeringer | 
* Internasjonale reaksjoner
* Oversikt over markeringer
* Minnekonserten «Mitt lille land»
* Minnemarkeringen i Oslo 21. august 2011
* 22. juli 2012
* 22. juli 2013
* 22. juli 2021

 |
| Ideologi | 
* *2083 – A European Declaration of Independence*
* Islamofobi
* Eurabia

 |
| Relaterte tema | 
* Fjordman
* Theodore Kaczynski («Unabomberen»)
* Bat Ye’or
* MS «Thorbjørn»
* 22. juli-senteret
* Minnematerialet
* Sørbråten
* Bøker knyttet til terrorangrepene

 |
| Filmer og TV-serier | 
* *Til ungdommen* (2012)
* *22 July* (2018)
* *Utøya 22. juli* (2018)
* *22. juli* (2020)
* *Generasjon Utøya* (2021)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** BBC Things
 |