De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Biologisk klassifisering** er en metode for å kategorisere organismer i et hierarkisk system. Kategori-baserte systemer bruker et gitt antall nivåer i hierarkiet slik som rike, familie, slekt og art. Ikke-kategoriske systemer bruker et vilkårlig antall nivåer i hierarkiet, som varierer fra art til art. Gruppene i et klassifikasjonssystem kalles et taxon.

Moderne biologisk klassifikasjon har røtter tilbake til Carl von Linné, som grupperte arter etter deres bygningstrekk. Disse gruppene har senere blitt revidert for å passe med Charles Darwins prinsipp. 

Tradisjonelt har dette vært etter organismenes likhetstrekk. I de senere årene har mange systematikere hoppet over klassifikasjonen og konsentrert seg om organismenes slektskap. Et system som utelukkende bygger på slektskap, vil «definerer gruppene selv». Kjenner man til stamtreet, trenger man ikke å *definere* grupper, fordi man allerede har *oppdaget* dem. Hver gren i stamtreet tilsvarer en monofyletisk gruppe.

Mono-, para- og polyfili
------------------------

Utdypende artikkel: Gruppe (biologi)

Denne nye måten å klassifisere på har ført til at enkelte eldre etablerte grupper, blir regnet som kunstige grupper fordi de inneholder arter som ikke er i nær slekt med hverandre. Ett eksempel er hovdyr, som er en samlebetegnelse på pattedyr som har tær som ender i harde tåspisser, hover. I eldre systematikk hadde hovdyr det «vitenskapelige» navnet *Ungulata*. Hovdyr er ikke lengre noen naturlig systematisk gruppe, men en polyfyletisk gruppe, eller en ikke-systematisk gruppe, det vil si en samlegruppe på dyr fra ulike slekter som har det til felles at de alle har hover.

Andre grupper ender opp som parafyletiske, det vil si at de ikke er «komplette», i og med at en av delgruppene ikke lenger regnes med. Et typisk eksempel er fisker, som har gitt opphav til firbeinte virveldyr.

Taksonomiske nivåer
-------------------

Utdypende artikkel: Kategori (biologi)

I biologisk klassifikasjon er organismene tradisjonelt organisert i sju obligatoriske ulike taksonomiske nivåer eller biologiske kategorier. Enkelte tar med selve livet (alt liv) som det åttende nivå eller kategori. Det er likeså vanlig å dele disse nivåene inn i mellomnivåer, det vil si at en familie ofte har flere underfamilier (delgrupper). 

De sju obligatoriske kategoriene er (sortert etter stigende omfang) (i parentes *latin/engelsk*):

* art – (species/species) – (menneske) *Homo sapiens*
* slekt – (genus/genus) – *Homo*
* familie – (familia/family) – menneskeaper
* orden – (ordo/order) – primater
* klasse – (classis/class) – pattedyr
* rekke – (phylum/phylum) – ryggstrengdyr
* rike – (regnum/kingdom) – dyr

Eksempel på klassifikasjon er å sammenfatte: 

* enfrøbladete og tofrøbladete planter til gruppen blomsterplanter.
* broøgler, krokodiller, skilpadder og skjellkrypdyr til krypdyr.

Kilder
------

* Hanne Hegre Grundt, NRK, Kristin Bøhle. Introduksjon til systematikk og klassifikasjon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Taxonomy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis
 |