Et **smartkort** er et kort med chip eller integrert mikroprosessor, og kortene har mange bruksområder. Teknologien benyttes stadig oftere, blant annet på grunn av fleksibiliteten og sikkerhetsmulighetene.

Historikk
---------

Smartkortet ble utviklet i Tyskland på slutten av 1960-tallet, og de første offentlige løsningene ble tilgjengelige i Frankrike på begynnelsen av 80-tallet. På 1990-tallet ble kortet mer allment gjennom SIM-kortteknologien som benyttes i mobiltelefoner. Smartkortet er idag i utbredt bruk blant annet som adgangskort og betalingskort.

Typer
-----

Smartkort kan skilles i to kategorier, kontaktbaserte kort og kontaktfrie kort.

### Kontaktbaserte kort

Kontaktbaserte kort forutsetter at kortet settes fysisk inn i en Smartkortleser for at informasjonen på kortet kan leses. Kontaktområdet som benyttes av leseren, er den lett gjenkjennelige gullplaten på rundt 1 cm² størrelse. Når kortet står i leseren, kan det både sende og motta informasjon fra et eksternt system.

* Mikroprosessorkort

Mikroprosessorkortet er variant av det kontaktbaserte smartkortet. Mikroprosessoren gir kortet en form for "intelligens" så det kan viderebehandle informasjonen internt. Dette kan være nyttig f.eks. i tilknytning til sikkerhetsrutiner.
### Kontaktfrie kort

Kontaktfrie smartkort behøver ikke å settes fysisk inn i leseren for å kommunisere med et eksternt system. Denne teknologien baserer seg på RFID-teknologi. Kortleseren inneholder en antenne som kan kommunisere med kort innen rekkevidde. Denne løsningen er fordelaktig i situasjoner som krever rask behandling f.eks. for å unngå kødannelser. Kontaktfrie kort benyttes ofte som adgangskort til bygg eller som billett til transportmidler.

Bruksområder
------------

På smartkort.no skisseres følgende bruksområder:

* *Medlemskort, kundekort, ID-kort*

Smartkortet kan fungere som et identifikasjonskort, som kan hente frem informasjon om kortets eier fra en database når det settes i kortleseren. I næringslivet åpner dette mange muligheter for tettere kontakt mellom f.eks. butikk og forbruker. I byggebransjen benyttes kortene for kompetanseinformasjon med utdanningshistorikk og firmatilhørighet. I helsesektoren er det interesse for å benytte et liknende system for pasientjournaler.
* *Adgangskontroll*

Smartkortet kan brukes for adgangskontroll ved at kortlesere er koblet opp mot låssystemer eller portløsninger.
* *Elektronisk gavekort og tilgodelapp*

Vanligvis utstedes gavekort og tilgodelapper ved hjelp av strekkoder i handelsnæringen, men Data Nova er av de forretningssystemleverandører som har utviklet en gavekort- og tilgodelappløsning med smartkortteknologi for å gi et sikrere og mer fleksibelt tilbud til både butikk og kunde.
* *Billettsystem*

Smartkort benyttes også til f.eks. heiskort på vinterparker og opplevelsessentre. Dette er en variasjon av adgangskontrollen som er nevnt under.
* *Tidsregistrering*

I kombinasjon med benyttelsen av smartkort som ID-kort, kan det også benyttes med tidsur og lønnssystemer.
* *Betalingskort og kredittkort*

Smartkort kan benyttes for intern bankvirksomhet, i likhet med saldohåndtering tilknyttet gavekort- og tilgodelapp. Vanlige bankkort er også iferd med å gå over til den nye EMV-standarden, men det er uvisst når man går over til den nye teknologien for fullt.

Eksempler på bruk i Norge
-------------------------

### BCC-kortet

Blant landets mest profilerte og omfattende konseptløsninger. Kortet er utviklet for Brunstad Conference Center og benyttes som både adgangskort og betalingskort i hele anlegget. Løsningen er utviklet av det norske programvarefirmaet Data Nova AS.

### Buypass ID

Buypass ID er en personlig elektronisk ID som er integrert med spillerkortet til Norsk Tipping. Løsningen vedlikeholdes av Buypass AS.

### Flexuskortet

Elektronisk billettsystem utviklet for kollektivtrafikken i Oslo og Akershus, samt NSBs togtrafikk i østlandsområdet. Løsningen er utviklet av det franske selskapet Thales.

### Norske leverandører

* *Bankenes BetalingsSentral*

Etablert i 1972, med fokus på innenfor elektronisk identifikasjon samt betalingskort som f.eks kantinekort (småpengekort), og gavekort.
* *Buypass ID*

Etablert i 2001, med fokus på elektronisk identifikasjon, signatur og betaling.
* *Data Nova*

Etablert i 1994, med fokus på flerdimensjonelle smartkortkonsepter i handels- og servicenæring.

Se også
-------

* Kortholder

Referanser
----------

1. ↑  Løsninger og bruksområder – Smartkort.no[*død lenke*]
2. ↑  På nett med legen når du trenger det? – Bjarne Håkon Hanssens samhandlingsblogg Arkivert 5. desember 2008 hos Wayback Machine.
3. ↑  «EMV-teknologi, BBS-Nordic». Arkivert fra originalen 23. april 2009. Besøkt 23. april 2009.
4. ↑  Norge seint ute med smartkort - digi.no Arkivert 7. oktober 2008 hos Wayback Machine.
5. ↑  «Teknisk Ukeblad – Fra bedehus til smarthus». Arkivert fra originalen 23. januar 2005. Besøkt 23. april 2009.

Eksterne lenker
---------------

* [ BBS nordic nettsider om smartkort] Arkivert 27. februar 2009 hos Wayback Machine.
* [ Temasiden Smartkort.no] Arkivert 20. februar 2003 hos Wayback Machine.
* Buypass' nettsider
* Data Novas nettsider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |