**Anna Juliana Thomasson** (1880–1956) var en svensk sørsamisk reindriftssame, emissær og salmedikter. 

Sammen med mannen Anders Thomasson drev hun med rein i Jijnjevaerie sameby (*Hotagen*) i Krokom, Jämtland og Raedtievaerie sameby (*Frostvikens södra*) i Strömsund, før de senere bosatte seg i Gäddede. Den samiske lærerinna Sigrid Rutfjäll (1898-1981) var som ung i tjeneste hos ekteparet Thomasson i årene 1913–16, som «renvaktare og lillpiga». Rutfjäll forteller i sin selvbiografi at hun der lærte om reingjeting, å lage reinost, lagre melk i *boernh* (jordkjellere), og å bruke kvann og fjellsyre i matlaging.

Ekteparet arbeidet senere som «fjällmissionärer» for Pinsebevegelsen i Sverige. Anna Thomasson utga pamfletten *Nöd och nåd* i 1934, og den kom i nytt opplag i 1938.

Ekteparet var en av kildene til Karl Tiréns innsamling av samisk folkemusikk i 1911. For Tirén sang hun en vuggevise og en joik om reinen og Hotagsfjellene. Også komponisten Wilhelm Peterson-Berger besøkte ekteparet i 1913–15 mens han arbeidet med sin symfoni «Same Ätnam», hvor det er joikemotiv.

Sammen oversatte de den opprinnelig tyske salmen «Der Morgen im Gebirge» («Morgon mellom fjella») fra den svenske utgaven til sørsamisk «Aarehke biejjie». Den er tatt med i *Norsk salmebok 2013* som en av de sørsamiske salmene der. Ekteparet Thommassens oversettelse til sørsamisk ble meget populær og brukt både i norske og svenske miljøer i mange år. Den opprinnelige tyske salmeteksten ble skrevet av Christoph von Schmid (1768–1854). Ekteparet skrev flere salmer og åndelige sanger, og samepresten Bo Lundmark forteller i fotnotene til Sigrid Rutfjälls selvbiografi at ekteparet ga ut «två små häften betitlade 'Lappmissionssånger'. En del av dessa sånger hör man fortfarande sjungas blant äldre samer i Jämtland och Härjedalen.». I sine egne memoarer skriver Lundmark at Thomassons sanger var populære når han holdt andakter på det samiske aldershjemmet Fjällgård i Undersåker, og nevner særskilt «Biejjie guaka» (*Solen skinner*).

Referanser
----------

1. 1 2 3   gravar.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Bo Lundmark. «'Bealloe tjuaja – skällan ljuder' : Sigrid Rutfjäll och jojken». I: *Åarjel-saemieh : årbok = Samer i sør : årbok*. 2016. Side 35–46
3. ↑  JLM ASv626 – Samer; fotografi av Albin Svensson ca 1912-1915, Stiftelsen Jamtlis Samlingar
4. ↑  JLM NTh16508 – Samer; fotografi av Nils Thomasson, Stiftelsen Jamtlis Samlingar
5. 1 2 3 4  Sigrid Rutfjäll. *ABC bland fjällen : nomadlärarinnan Sigrid Rutfjäll berättar* ; upptecknad och kommenterad av Bo Lundmark. Lindfors förlag, 1990. Side 21–30, 193–195. ISBN 91-7268-134-9
6. ↑  JLM NTh7116 – Transport"; fotografi av Nils Thomasson, Stiftelsen Jamtlis Samlingar
7. ↑  Bierna Bientie, red. (1990). *Johkegaske 10 år*. Snåsa. s. 25.
8. ↑  Nöd och nåd; Libris, kb.se
9. ↑  Tirén, Karl (1942). *Die lappische Volksmusik : aufzeichnungen von Juoikos-Melodien bei den schwedischen Lappen*. Stockholm: Hugo Geber.
10. ↑  Linda Einmo. *Åarjelsaemiej tjoeje – dolvetje jih daaletje ; Sørsamers stemme – fortid og nåtid*. Masteroppgave, Høgskolen i Nesna, 2015 (pdf)
11. ↑  Holter, Stig Wernø (2018). *Nytt norsk salmeleksikon*. Fagbokforlaget. s. 790. ISBN 9788251408233.
12. ↑  Biografisk register i *Norsk salmebok 2013*
13. ↑  Vidar Kristensen: *Stevnemøte med salmeboka*, Eide forlag 2019, side 628–629.
14. ↑  Holmberg, Andreas (19. februar 2010). «1986 års psalmbok som melodipsalmbok på nätet: 179 Morgon mellan fjällen». *1986 års psalmbok som melodipsalmbok på nätet*. Besøkt 1. februar 2024.
15. ↑  «Juli 2021: Morgon mellom fjella». *Salmer* **(norsk)**. Besøkt 1. februar 2024.
16. ↑  Bo Lundmark. *Såvitt jag minns*. Skellefteå : Ord & visor , 2014. Side 177. ISBN 978-91-86621-59-9

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |