**Hjernebølger** er milliarder av nerveceller som kommuniserer med hverandre ved hjelp av bittesmå elektriske impulser.

Hjernen er elektrisk aktiv natt og dag hele livet. Denne aktiviteten kan registreres som hjernebølger ved å sette elektroder utenpå kraniet, forsterke signalene og vise dem på en dataskjerm. Denne målemetoden kalles elektroencefalografi (EEG). Hjernebølgene svinger med forskjellig hastighet (frekvens) avhengig av bevissthetstilstanden, akkurat som utslagenes størrelse (amplitude) kan variere. Vanligvis oppdeler man EEG-frekvensspektret (0,5–36 Hz) i fire forskjellige frekvensbånd tilsvarende de fire typer hjernebølger: delta-, theta-, alfa- og beta-bølger. Disse bølgenivåer er utelukkende bestemt av deres frekvens.

Der er en direkte sammenheng mellom en persons aktivitets- eller oppmerksomhetsnivå og hans hjernebølgefrekvens. Under ubevisste tilstander (for eksempel dyp søvn) opptrer de langsomme delta-bølger (0,5–4 Hz) med stor amplitude i EEG. I den halvbevisste tilstand mellom våkenhet og søvn er theta-bølger (4–8 Hz) ofte dominerende, og under den våkne, mentalt avspente tilstand med lukkede øyne dominerer alfabølger (8–13 Hz) hos de fleste mennesker. Til slutt opptrer de hurtige beta-bølger (13–36 Hz) med liten amplitude under våken, bevisst aktivitet. EEG-målinger kan avgjøre, om en person er bevisst (alfa- og beta-bølger) eller ubevisst (delta- og theta-bølger). Jo lavere EEG-frekvensen er, desto mer ubevisst er tilstanden.

Hjernebølgenivåer
-----------------

Hjernen fungerer på fire hjernebølgenivåer:

### Beta-nivå

Dette er den tilstanden vi befinner oss i når vi arbeider og gjør våre daglige gjøremål. Hjernen opererer i beta-tilstand på 13 til 36 sykluser per sekund. Dette vil si at hjernen «sender» og «mottar» i bølger på 13 til 36 sykluser per sekund. Desto mer stresset og «hardttenkende» vi er, desto høyere blir beta-bølgene. Det er målt betabølger opp mot 60, men dette er uvanlig og slike høye verdier er livstruende.

### Alfa-nivå

Alfa-tilstanden har mellom 8 til 12 sykluser per sekund. Dette er den ideelle læringstilstanden, en tilstand vi kaller for «avslappet konsentrasjon». Mange vil oppleve dette som en halvdøsig tilstand og tro at på dette nivået går konsentrasjonen og evnen til innlæring ned. Dette er ikke tilfelle. I alfa-tilstand kobles underbevisstheten inn i læringen, noe som blant annet styrker langtidshukommelsen. Når du befinner deg i alfa-tilstand flyter informasjonen fritt mellom hjernehalvdelene, og gjennomstrømningen i «corpus colossum» er veldig mye større i denne tilstanden. Alfa-tilstand frigjør fantasi og kreativitet, og bidrar til inspirasjon, raskere innlæring og bedre hukommelse. Når du befinner deg i alfa-tilstand er heller ikke hjernen i kontrollmodus (reptilhjernen i funksjon).

Det er ulike måter å sette seg selv i alfa-tilstand på. Avspenningsøvelser og meditasjon, ofte kombinert med ditt eget pustemønster (puste dypt og rolig med magen) er en metode. Bruk av spesielle typer musikk er en annen.

### Theta-nivå

På theta-nivå har hjernen 4 til 7 sykluser per sekund. Dette er det tidlige stadiet av søvn, der vi er i grenseland mellom å være våken og i søvne. Hjernen arbeider her med dagens informasjon, og mange forskere mener at det er på dette stadiet hjernen sorterer, sammenligner og lagrer ny informasjon via «submodaliteter». Dette er dermed et gunstig tidspunkt for å sette din egen underbevissthet i sving med å arbeide frem kreative løsninger og vurderinger mens du selv sover. For eksempel kan du stille deg selv eller andre spørsmål som «Hva ville skje dersom …?» rett før dere avslutter dagen eller du selv går til sengs. Dette er en direkte oppfordring til underbevisstheten om å arbeide med denne problemstillingen natten igjennom, og ofte vil det komme et svar i hjernen i løpet av natten. Theta-tilstanden er dermed også en god læringstilstand, men langt vanskeligere å oppnå bevisst enn alfa-tilstanden.

### Delta-nivå

Delta-tilstanden er dyp søvn. Her arbeider hjernen mellom 0,5 til 3 sykluser per sekund.

Referanser
----------

1. ↑  Morten Engstrøm, Jan K. S. Jansen (10. juni 2022). «elektroencefalografi». Store Norske Leksikon. Besøkt 20. september 2023.

Se også
-------

* Hjerne
* Hjernebark
* Hjernenerve
* Storehjernen
* Lillehjernen