Panorama ved Brommafjorden
**Hallingdal** er et av de store dalførene på Østlandet. Dalen er U-formet og faller omtrent sammen med Hallingdalsvassdraget. Dalføret strekker seg nordover, fra nordenden av innsjøen Krøderen, gjennom de nordøstlige og nordlige delene av Buskerud fylke og er omgitt av høye fjell på begge sider. 

Hallingdal er et av landets mest trafikkerte dalfører med Bergensbanen og riksvei 7. Med riksvei 52 og fylkesvei 50 har riksvei 7 forbindelser også til Sogn.

Ved Gol bøyer dalføret vestover, sidedalen Hemsedal tar av nordover, og elva Hemsil gir tilsig til Hallingdalselva. Fra Ål tar en sidedal av mot nord til *Leveld* og Vats. Vest for *Strandafjorden* deler dalen seg i to. Hoveddalen mot nordvest fører til bygdesenteret Hol ved *Holsfjorden*. *Ustedalen* fører vestover langs elva *Usta* til Geilo. 

Dalen har vært preget av smågårder, seterdrift og et karrig jordmonn, der ull, melkeprodukter og kjøttproduksjonen har vært hovednæringer gjennom århundrer. Fiske har vært tradisjonell matauk i de mange fjellvannene. Siden 1960-årene har dalen hatt en eksplosiv utvikling i turisme og hyttebygging. Dalen har også en rekke store og små hoteller og overnattingsbedrifter, både nede i dalen og oppe på fjellet.

Distriktet Hallingdal omfatter seks kommuner med til sammen 20 566 innbyggere (1. januar 2015) og et samlet areal på 5 830 km².

Geografi og geologi
-------------------

Ustedalen er øvre del av dalføret mot Hardangervidda og strekker seg fra Ustevatnet til Hagafoss.Ustedalselvi renner fra Ustevatnet sør for Hallingskarvet og Åni renner fra Strandefjorden nord for Hallingskarvet, og de to elvene løper sammen ved Hol der de blir til Hallingdalselva. Dalene er formet av isbreer med terskler mellom dypere partier og høye, bratte sider. Ved Hol er det et markert trinn i dalen. Dalbunnen er bred bortsett fra noen trange punkter («klyper»). Ved Gol løper Hemsedal ut i hoveddalen og tettstedet Gol ligger på grusvifte deponert av Hemsil. Fra Ustevatnet til Gol faller elven om lag 800 meter. Fra Gol til Krøderen gjennom nedre Hallingdal faller elven bare 70 meter. Dalsidene er bratte og skogkledde, og bebyggelsen er konsentrert i dalbunnen der elven har lagt opp fruktbare sletter. I vinterhalvåret siger kaldluft fra fjellet ned i dalbunnen der luften blir ytterligere nedkjølt, og temperaturen kan falle godt under - 30°C. Nesbyen har varmerekorden for Norge med 35,6°C 20. juni 1970. Hallingdal har et innlandsklima, men ikke så utpreget som Gudbrandsdalen. De høye sommertemperaturene skyldes dels at Hallingdal ligger i ly av høye fjell. Østerdalen har ikke like høye sommertemperaturer. Det faller mer nedbør i fjellene rundt enn i selve dalføret. Rett etter istiden sto havet omtrent 200 meter høyere enn i dag og den salte fjorden omfattet Krøderen og strakk seg nesten til Nesbyen.

Ål var et tradisjonelt sentrum i dalen og har blitt forbigått av Geilo med sine skiheiser og hoteller. Gol er det mest sentrale stedet i dalen med trafikknutepunkt, variert industri og videregående skoler. I sidedalen Votndalen har gårdene har tradisjonelt vært anlagt i solsidenes skråninger for å unngå frosten i dalbunnen. Da ny vei ble anlagt i dalbunnen ble det anlagt sideveier til bebyggelsen i midtlia. Ved Ål omtales dalføret også som Åldalen.

Skogshorn og Reineskarvet består av hardt, krystallinsk berg.

### Kraftutbygging

Ved Hovet, Hol, Gol og Nes er det store kraftstasjoner som utnytter vannføring og fall i hovedelva og sideelvene. Fra Strandefjorden ved Ål går en 31,5 km lang tunnel til kraftverket ved Nes. Tunnelen har et tverrsnitt på 65 m2 og var ved anlegg trolig den lengste kraftverktunnelen. Utbyggingene medførte blant annet reduserte vannføring over en strekning på 80 km. Bak utbyggingen sto særlig Oslo kommune for å forsyne byen med strøm. Per 1991 var 76 % av Buskeruds vannkraftressurser utbygget.

Kommunestruktur
---------------

Hallingdals kommuner i blåfarger (Valdres i rød-rosa)
Hallingdal er inndelt i 6 kommuner:



| Nummer | Kart | Navn | Adm.senter | Folketall | Areal | Målform | Ordfører | Parti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3039 | Flå kommuneFlå kommune | Flå  Flå | Flå | **Kinfo ble matet med en eller flere ugyldige parametre.** | 704,41 | Bokmål | Merete Høntorp Gandrud | Ap |
| 3040 | Nesbyen kommuneNesbyen kommune | Nes (Buskerud)  Nesbyen | Nesbyen | **Kinfo ble matet med en eller flere ugyldige parametre.** | 809,63 | Nøytral | Tore Haraldset | NBL |
| 3041 | Gol kommuneGol kommune | Gol  Gol | Gol | **Kinfo ble matet med en eller flere ugyldige parametre.** | 532,5 | Nynorsk | Heidi Granli | Ap |
| 3042 | Hemsedal kommuneHemsedal kommune | Hemsedal  Hemsedal | Trøym | **Kinfo ble matet med en eller flere ugyldige parametre.** | 753,52 | Nynorsk | Pål Terje Rørby | Sp |
| 3043 | Ål kommuneÅl kommune | Ål  Ål | Ål | **Kinfo ble matet med en eller flere ugyldige parametre.** | 1 174,98 | Nynorsk | Solveig Vestenfor | Ap |
| 3044 | Hol kommuneHol kommune | Hol  Hol | Hol | **Kinfo ble matet med en eller flere ugyldige parametre.** | 1 854,54 | Nøytral | Petter Rukke | Ap |

### Kommuneinndelingshistorikk

I 1838 ble Hallingdal inndelt i kommunene Nes, Gol og Ål. I 1877 ble Hol skilt ut fra Ål. I 1897 ble Hemsedal skilt ut fra Gol. I 1903 ble Flå skilt ut fra Nes. I 1944 ble Dagali sogn fra Uvdal overført til Hol, med unntak av Tunnhovdgrenda som ble overført til Nore, se Numedal. (Kilde: Brøgger, Waldemar: Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963).

Administrasjon
--------------

Kommunene samarbeider i Regionrådet for Hallingdal, og utgjør Hallingdal næringsregion (NHO). Området er domsmyndighetsområdet til Hallingdal tingrett under Borgarting lagmannsrett, og virkeområde for Hallingdal prosti under Tunsberg bispedømme. Distriktet utgjorde tidligere Hallingdal fogderi.

Tettsteder
----------

Tettsteder i Hallingdal, rangert etter innbyggertall 1. januar 2013 (kommune i parentes):

Nesbyen
Skianlegg ved Geilo
* Gol – 2 900 (Gol)
* Geilo – 2 363 (Hol)
* Ål – 2 270 (Ål)
* Nesbyen – 2 159 (Nesbyen)
* Hemsedal – 744 (Hemsedal)
* Torpo – 432 (Ål)
* Svøo – 431 (Hemsedal)
* Hol – 346 (Hol)

Politikk
--------

Trond Helleland (H) fra Ål er innvalgt på Stortinget for Buskerud siden 1997. 
Strandavatnet (regulert) med Hallingskarvet.
### Egen valgkrets

Hallingdal var en valgkrets i Buskerud amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Hallingdal valgte således én representant og én personlig vararepresentant.

Valgkretsen Hallingdal hadde rundt 19 000 innbyggere og 9 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett. Herredene Sigdal og Krødsherad inngikk også i valgkretsen. 

#### Valgresultat

| Valgår | Samlingspartiet | Venstre | Socialistene |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. valgomgang | 2. valgomgang | 1. valgomgang | 2. valgomgang | 1. valgomgang | 2. valgomgang |
| Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel |
| 1906 | 1 252 | 40,5% | 1 630 | 42,8% | 1 144 | 37,0% | 1 732 | 45,4% | 654 | 21,1% | 448 | 11,8% |
| 1909 | 2 631(FV og H) | 59,2% |  |  | 1 742 | 39,2% |  |  | 65 | 14,6% |  |  |
| 1912 | 2 690(FV og H) | 52,7% |  |  | 2 133 | 41,8% |  |  | 260 | 5,1% |  |  |
| 1915 | 1 384(H)1323(FV) | 24,5%23,3% | 3 050(H) | 45,7% | 2 386 | 42,1% | 3 310 | 49,6% | 572 | 10,1% | 311 | 4,7% |
| 1918 | 3 220(H og FV) | 52,7% |  |  | 2 128 | 34,8% |  |  | 744 | 12,2% |  |  |

#### Stortingsrepresentanter

| Periode | Representant | Parti | Vararepresentant | Parti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1907–1909 | Overrettssakfører Jørgen Jensen Jorde, Nes | Venstre | Gårdbruker Bernhard Tandberg, Nes | Samlingspartiet |
| 1910–1912 | Gårdbruker Bernhard Tandberg, Nes | Høyre og Frisinnede Venstre | Lærer Kristen Christoffersen Kopseng, Sigdal | Frisinnede Venstre og Høyre |
| 1913–1915 | Lærer Kristen Christoffersen Kopseng, Sigdal | Frisinnede Venstre og Høyre | Lærer I. Helgesen, Ål | Høyre og Frisinnede Venstre |
| 1916–1918 | Gårdbruker Knut Knutsen Heje, Flå | Venstre | Lærer I. Slettemoen, Hol | Venstre |
| 1919–1921 | Lærer og gårdbruker Kristen Christoffersen Kopseng, Sigdal | Høyre og Frisinnede Venstre | Gårdbruker E. E. Tollefsrud, Flå | Høyre og Frisinnede Venstre |

Etymologi
---------

Det gammelnorske navnet på Hallingdal var *Haddingjadalr*. Navneformen *Hall-* finnes første gang i 1443 i *Diplomatarium Norvegicum*. Ifølge Sandnes og Stemshaug i *Norsk stadnamnleksikon* forklarer A.B. Larsen overgangen til *Hall-* som et resultat av naboopposisjon. De mener at førsteleddet kan være genitiv flertall av folkenavnet *haddingjar* og laget på samme måte som Hadeland og Hordaland, men er ikke sikre på dette. En annen forklaring de presenterer er at førsteleddet er personnavnet *Haddingi*. I *Flateyjarbok* er nevnt en *Haddingr* som konge over Hallingdal. I begge tilfelle mener Sandnes og Stemshaug at dette trolig er en avledning av gammelnorsk *haddr* som betyr 'kvinnehår'. Haddingi/Haddingjar må da tolkes som 'den/de langhårete'.

Historie
--------

«Utsikt over Hallingdal» av J.C. Dahl.
Hallingdal *(norrønt: Haddingjadalr)* har sitt navn fra den tiden kong Hadding hadde makten i dalføret.[] Kong Hadding var en av småkongene som hersket i distrikts-Norge, før Harald Hårfagre samlet Norge til ett rike på 800-tallet. Kong Haddings hovedsete skal ha vært på Garnås på Nes. Grunnen til at han holdt til akkurat her, var høyst sannsynlig de gode dyrkningsforholdene på stedet, angivelig etter at en stor meteoritt slo ned i dette området for flere millioner år siden (se Gardnos meteorittkrater). I tillegg gav denne beliggenheten godt utsyn over store områder av dalen, hvilket naturligvis var av stor strategisk betydning. Fra kong Hadding regjerte, og inntil på 1400-/1500-tallet, ble dalføret benevnt *Haddingjadalr*. Mot slutten av denne perioden var Halling-formen på vei til å innarbeide seg.[] Den gamle navneformen kom av *haddr*, som var norrønt for «kvinnehår», og kan ha vist til en mann med langt hår.

Tradisjonelt har de nordvestre områdene i dalen vært nært knyttet til Vestlandet, spesielt i tiden før Bergensbanen ble lagt gjennom dalen. De sentrale og søndre delene har imidlertid vært nærmere knyttet til Østlandet, spesielt Ringerike, noe som ble forsterket med Bergensbanens åpning.[] Hallingdal og Valdres hørte periode til Gulatingets område og i middelalderen til Stavanger bispdømme.

Hallingdal ble mest sannsynlig i hovedsak befolket fra Vestlandet og lå av den grunn opprinnelig under Gulatinget og tilhørte Stavanger bispedømme fra 1120. Etter makeskifte mellom bispene i Stavanger og Oslo, datert 10. april 1631, ble daværende Hallingdal og Valdres prosti lagt inn under Oslo bispedømme, og således Oslo lagdømme juridisk. Da Hamar bispedømme gjenoppsto i 1864, ble imidlertid Hallingdal og Valdres delt, idet Valdres ble lagt til Hamar, mens Hallingdal fortsatte som et geistlig distrikt under Oslo, der Ringerike og Hallingdal prosti ble opprettet. Disse ble imidlertid skilt i to prostier fra 1914, da Hallingdal prosti ble opprettet som eget prosti. Prostiet kom inn under Tunsberg bispedømme da dette ble opprettet i 1948, etter et Odelstingvedtak den 24. november 1947.

Prostesetet ligger i Ål, der Ål kirke er sognekirke. Torpo stavkirke er dalens eldste bygning.

Mer om Hallingdal
-----------------

Det finnes i Hallingdal mange kjente hytteområder, nær flere små og store skianlegg, områder som;

Geilo og Ustedalen sett fra fly
* Geilo
	+ Kikut
	+ Havsdalen

* Hol
	+ Holsåsen
	+ Sudndalen

Regnbue over dalen i juli
* Ål
	+ Bergsjø
	+ Skarslia
	+ Votndalsåsen, nær Reineskarvet
	+ Liatoppen
	+ Sangefjell
	+ Primhovda sør, på toppen av Ål skisenter. 1000 moh, 8 km fra Ål sentrum
	+ Torpo
	+ Oppheim

* Gol
	+ Golsfjellet
	+ Søråsen
	+ Nystølfjellet

Utsikt ned Hemsedal fra Hydnefossen.
* Hemsedal
	+ Lykkja
	+ Holdeskaret, nær Hemsedal Skisenter
	+ Grøndalen
	+ Skarsnuten

* Nesbyen
	+ Natten
	+ Myking
	+ Bøgaset
	+ Nystølen

* Flå
	+ Vassfarfjellet
	+ Høgevarde, nær Norefjell Skisenter
	+ Reinssjøfjell

Se også
-------

* Hallingdialekt

Referanser
----------

1. 1 2 3  *Norge: Land og folk*. Oslo: Cappelen. 1963.
2. ↑  Statistisk sentralbyrå: Kvartalsvise befolkningsendringer 1. januar 2015
3. ↑
4. 1 2 3  *Norge sett fra luften*. Oslo: Det Beste. 1980. ISBN 8270100935.
5. ↑  Reusch, Hans (1917). *Norges geografi*. Kristiania: I kommision hos T. O. Brøgger.
6. ↑  Rødevand, Øivind (1982). *Natur og kultur: geografi for den vidaregåande skulen*. Oslo: NKS. ISBN 8250801431.
7. ↑  Wikipedia*Verneplan for vassdrag IV: utredning nr 4 fra Kontaktutvalget kraftutbygging-naturvern ; avgitt til Olje- og energidepartementet, august 1991*. Oslo: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykning. 1991. ISBN 8258301977.
8. ↑  Regjeringen (3. januar 2020). «Kommunekatalog gjeldende fra 1. januar 2020». Arkivert fra originalen 27. april 2020. Besøkt 30. mars 2020.
9. ↑  Statistisk sentralbyrå (1. januar 2024). «Kvartalsvise befolkningsendringer».
10. ↑  Kartverket. «Arealstatistikk for 2020». Arkivert fra originalen 11. mai 2020.
11. ↑  Lovdata. «Målvedtak i kommunar og fylkeskommunar». Besøkt 16. januar 2008.
12. ↑  Statistisk sentralbyrå: Tettsteder. Folkemengde og areal etter kommune. 1. januar 2013.
13. ↑  Haffner, Vilhelm (1949). *Stortinget og statsrådet 1915–1945 : Med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814–1914*. Oslo: Aschehoug. s. 69.
14. ↑  «Norges offisielle statistik V.049.» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
15. ↑  «Norges Offisielle Statistikk. V. 128» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
16. ↑  «Norges Offisielle Statistikk. V. 189» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
17. ↑  «Norges Offisielle Statistikk VI. 065» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
18. ↑  «Norges Offisielle Statistikk VI. 150» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
19. 1 2  Jørn Sandnes og Ola Stemshaug, red. (1980). *Norsk stadnamnleksikon* (2. utg.). Oslo: Det Norske Samlaget. s. 139. ISBN 82-521-0999-3.
20. ↑  Leiv Heggstad, Finn Hødnebø og Erik Simensen (1990). *Norrøn ordbok* (4. utg.). Oslo: Det Norske Samlaget. s. 163. ISBN 82-521-3493-9.
21. ↑
22. ↑
23. ↑  *Aschehougs konversasjonsleksikon*. Oslo: Aschehoug. 1972.

Eksterne lenker
---------------

* 
* 
* 

| * v
* d
* r
Distrikter i Norge |
| --- |
| 
* Indre Østfold
* Ytre Østfold
* Follo
* Romerike
* Asker og Bærum
* Oslo
* Glåmdalen
* Hedmarken
* Østerdalen
* Gudbrandsdalen
* Valdres
* Vestoppland
* Ringerike
* Midt-Buskerud
* Hallingdal
* Numedal
* Drammensregionen
* Vestfold
* Grenland
* Vestmar
* Aust-Telemark
* Vest-Telemark
* Østre Agder
* Setesdal
* Kristiansandregionen
* Lindesnesregionen
* Lister
* Dalane
* Jæren
* Ryfylke
* Haugalandet
* Sunnhordland
* Hardanger
* Midthordland
* Bergen
* Nordhordland
* Voss
* Sogn
* Fjordane
* Sunnmøre
* Romsdal
* Nordmøre
* Fosen
* Orkladalen
* Gauldalen
* Trondheim
* Stjørdalen
* Innherred
* Namdalen
* Helgeland
* Salten
* Ofoten
* Lofoten
* Vesterålen
* Sør- og Midt-Troms
* Nord-Troms
* Vest-Finnmark
* Øst-Finnmark

 |

| * v
* d
* r
Distrikter og regionråd i Viken |
| --- |
| Distrikter | 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Akershus | 

|  |
| --- |
| 
* Asker og Bærum
* Follo
* Hadeland

 |
| Romerike | 
* Øvre Romerike
* Nedre Romerike

 |

 |
| Østfold | 
* Indre Østfold
* Ytre Østfold

 |
| Buskerud | 

|  |
| --- |
| 
* Nedre Buskerud
* Numedal og Sandsvær
* Hallingdal

 |
| Ringerike | 
* Ringerike
* Midt-Buskerud

 |

 |

 | Viken (fylke) |
| Regionråd: | 

|  |  |
| --- | --- |
| Akershus | 
* Nedre Romerike
* Gardermoregionen
* Follorådet
* Asker-Bærum
* Hadeland

 |
| Østfold | 
* Mosseregionen
* Nedre Glomma
* Haldensregionen
* Indre Østfold

 |
| Buskerud | 
* Drammensregionen
* Ringerike
* Kongsbergregionen
* Hallingdal
* Midt-Buskerud

 |

 |
| 
* **Kilder:** Rapport: Kommuneregioner og regionråd i Viken
* Regionrådene i Osloregionen

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |