Et **partisipp** (latin *participum*, fra *particeps* «deltakende») er et ord som dannes av et verb, men som bøyes og brukes som et adjektiv. Det kan dermed sies å «delta» i to ordklasser, hvorav det har fått sitt navn. Det er visse uenigheter om hvilken ordklasse partisipper faktisk tilhører. I norsk har verb to partisippformer: *perfektum partisipp* og *presens partisipp*.

Perfektum partisipp er de ordene som kommer etter verbene *være* eller *bli.* Eksempler er «boka er skreven», «brevet blir skrevet». «skrevet» er også form for presens perfektum som i eksempelet «jeg har skrevet» men regnes da ikke som en partisippform.

Presens partisipp er de ordene som i bokmål slutter på *-ende* og i nynorsk *-ande*: *leende*/*leande*, *gående*/*gåande*, *lyttende*/*lyttande*.

Presens partisipp ligger til grunn for ord som i dag oppleves som substantiver: «Bonde» (av norrønt *bóandi, búandi*, presens partisipp til *búa*)), «frende» (av norrønt *frjá* = elske) og «fiende» (av *fiandi*, presens partisipp av et verb som på gotisk var *fijan* = hate).

Bøying av partisipp
-------------------

Som følge av at partisippet ofte har en adjektivistisk tilnærming i et språk, samsvarsbøyes det ofte i lik grad som et adjektiv. I alle skandinaviske språk finnes det en viss grad bøying av perfektum partisipp. I nynorsk samsvarbøyes perfektum partisipp i kjønn og tall, men fra og med den nye rettskrivinga fra 2012 er det også mulig å la være å samsvarbøye partisipp av svake verb i predikativ stilling (altså etter kopulaverb). Sterke verb, som «skrive» og «lese», er obligatorisk å samsvarsbøye i både kjønn og tall på nynorsk i alle tilfeller. 

I nynorsk har man samsvarsbøying etter verbene vere, verte og bli.

* Protokollen er *kjøpt* – protokollen er *seld* – protokollen er *skriven*
* Boka er *kjøpt* – boka er *seld* – boka er *skriven*
* Brevet er *kjøpt* – brevet er *selt* – brevet er *skrive*
* Den *kjøpte boka* – den *selde* boka – den *skrivne* boka
* Mange *kjøpte* bøker – mange *selde* bøker – mange *skrivne* bøker

Enkelte perfektum partisipp har valgfri samsvarsbøying for både kjønn og tall på bokmål, men å bøye i tall er obligatorisk når det står som attributt. «En skreven artikkel», «Et skrevet brev» og «To skrevne brev» er eksempler på at verbet skrive bøyes i kjønn og tall. På bokmål kan man også velge å bare bøye i tall som i følgende eksempler; «En skrevet artikkel», «Et skrevet brev» og «To skrevne brev». 

Samsvarsbøying av presens partisipp finnes ikke i de skandinaviske språkene, men finnes i andre europeiske språk, deriblant tysk.

Referanser
----------

1. ↑  Vemund Skard: *Norsk språkhistorie* bind 1 (s. 63), Universitetsforlaget 1973, ISBN 82-00-02287-0
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 13. januar 2017. Besøkt 12. januar 2017. ; Nye reglar: samsvarsbøying av perfektum partisipp

Eksterne lenker
---------------

* «Presens partisipp». ordnett.no. Besøkt 28. november 2016.
* «Perfektum partisipp». ordnett.no. Besøkt 28. november 2016.
* Svein Lie. «Partisipper = adjektiver». Universitetet i Oslo. Besøkt 28. november 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |