**Fikret Abdić** (1939–) er en bosnisk-kroatisk ingeniør, forretningsmann og politiker. Han vant presidentvalget i Bosnia i 1990, men trådte likevel til side for Alija Izetbegović. Under Bosnia-krigen dannet han utbryterrepublikken Vest Bosnia som ble slått ned av Bosnias regjeringsstyrker. Abdić ble i Kroatia dømt for krigsforbrytelser. I 2016 ble han valgt som ordfører i Velika Kladuša og i 2021 tiltalt for misbruk av offentlig myndighet.

Biografi
--------

Abdić fikk utdannelse som ingeniør og ble som 23-åring medlem av det bosniske parlamentet. Han gikk inn i partiledelsen i det Tito-styrte Jugoslavia.

I 1980-årene blen han leder av det jugoslaviske landbruksselskapet Agrokomerc, og bygget dette opp til å bli en av de største virksomheter i landet. Veksten i selskapet Agrokomec skjedde på et falskt grunnlag. Abdić presset gjennom politiske kontakter, det lokale kontoret av Privredna Banka, den bosniske sentralbanken, til å garantere for gjeldsbrev utstedt av Agrikomerc. Gjeldsbrevene ble solgt for kontant betaling til andre banker.

Abdić vant presidentvalget i Bosnia i 1990, men trådte likevel til side for Alija Izetbegović.

Forretningsmannen Abdić hadde ingen motforestillinger mot å samarbeide med hverken serbere eller kroater, og inntok dessuten en mer sekulær holdning enn Izetbegović. Da Bosnia-krigen brøt ut i 1992 sto Abdić som var muslim, i konflikt med regjeringen i Sarajevo. I 1994 erklærte han Bihać-provinsen som en selvstendig republikk, Vest Bosnia, med Velika Kladuša som sentrum. De bosniske regjeringsstyrkene angrep deretter provinsen og kastet Abdić og hans styrker over grensen til den serbiskkontrollerte delen av Kroatia. En flyktningestrøm på tjue tusen mennesker oppsto. Den bosniske regjeringen fulgte deretter opp og drev serbiske styrker i retning av byen Bosanska Krupa. Serberne kom imidlertid tilbake og gjenerobret deler av territoriet. Serberne angrep også fra kroatisk territorium, Bihać som var et FN-garantert område. Abdićs egne tropper angrep også Velika Kladuša fra kroatisk territorium. Befolkningen i Bihać-provisen på 180 000 mennesker ble utsatt for angrep med både splintbomber og napalm.

Etter Bosnia-krigen ble Abdić tiltalt i Kroatia der han søkte tilflukt etter krigen og fikk statsborgerskap. Tiltalen mot ham gikk ut på medvirkning til drap på 121 sivile og tre militære. Ofrene døde i leirer som var etablert for de som opponerte mot Abdićs utbryterrepublikk. Senere ble han i Kroatia dømt til 15 års fengsel, etter at landets høyesterett hadde redusert straffen med fem år. Han slapp ut i 2012 etter å ha sonet to tredeler av sin dom. Soningen foregikk i Pula i Kroatia. Ved løslatelsen møtte 3 000 mennesker frem for å feire løslatelsen.

Han ble i 2016 valgt til ordfører i Velika Kladuša, med 44 % av stemmene. I 2021 ble han tiltalt for å ha misbrukt offentlig myndighet.

Referanser
----------

1. ↑  «Fikret Abdić - Munzinger Biographie». *www.munzinger.de*. Besøkt 20. august 2022.
2. 1 2  Dawisha, Karen; Parrott, Bruce (13. juni 1997). *Politics, Power and the Struggle for Democracy in South-East Europe* **(engelsk)**. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-59733-3.
3. 1 2  «Yugoslavia All the Party Chief's Men - TIME». *web.archive.org*. 7. november 2008. Arkivert fra originalen 7. november 2008. Besøkt 18. august 2022.
4. ↑  Mønnesland, Svein (2006). «1993-94: Forhandlinger og nye konflikter». *Før Jugoslavia og etter*. Sypress forlag. s. 303, 304. ISBN 9788291224374.
5. ↑  «Bosnian Warlord Leaves Croatian Jail». *RadioFreeEurope/RadioLiberty* **(engelsk)**. Besøkt 18. august 2022.
6. ↑  «Warlord on trial in Croatia» **(engelsk)**. 20. juli 2001. Besøkt 19. august 2022.
7. ↑  «Službeno: Fikret Abdić načelnik Velike Kladuše». *www.klix.ba* **(kroatisk)**. Besøkt 20. august 2022.
8. ↑  «Potvrđena optužnica protiv Fikreta Abdića zbog zloupotrebe položaja i ovlasti». *www.klix.ba* **(kroatisk)**. Besøkt 20. august 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** Munzinger (iba)
 |