**Ole Andreas Sverre** (opprinnelig etternavn *Olsen*; født 7. juni 1865 i Fredrikstad, død 31. januar 1952 i Oslo) var en norsk arkitekt. Han tegnet en rekke signalbygg i hjembyen men fremfor alt i Oslo, og mestret mer enn de fleste arkitekter å ta del i den omfattende tekniske og stilmessige utvikling fra historismen og frem til funksjonalismen som utspilte seg i hans lange yrkesaktive periode.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Ole Andreas Olsen var sønn av byggmester Erik Olsen (1831–1918) og Josefine Andrea Nicolaysen (1839–99). Han tok eksamen ved Trondhjems Tekniske Læreanstalt i 1886 og ved den tekniske høyskole i Charlottenburg i Berlin i 1890. I mellomtiden var han assistent hos professor Hans Grisebach i Berlin 1887–88. Navneendringen av etternavnet til **Sverre** ble foretatt i 1896.

### Virke som arkitekt

Han praktiserte i Oslo. Han hadde i mange år en fremskutt plass blant hovedstadens arkitekter og har levert tegninger til en lang rekke kjente bygninger. Av hans verk kan nevnes Holmenkollens turisthotell, turnhallen i Fredrikstad, Norges landbrukshøyskoles bebyggelse på Ås, Keiser Wilhelms jaktslott og stavkirke i Rominten i Øst-Preussen, det første Skimuseet på Frognerseteren, Grand Hotels om- og nybygning m. v. foruten mange større villaer og andre bygninger, blant annet skipsreder Fred. Olsens villa på Drammensveien og Halléngården på Grünerløkka. Han tegnet også storparten av det katolske Vor Frues Hospital i Oslo.

Etter krigen ble Sverre fratatt retten til medlemskap i Norske arkitekters landsforbund i to år, frem til 1. januar 1948. Tilsvarende straff ble gitt til arkitekter som var medlem i det nazifiserte arkitektforbund eller som hadde utført særlig graverende tilfelle av arbeid for okkupasjonsmakten.

Ole Sverre var sportslig interessert. I 15 år var han president i Norges Roforbund og ble etterhvert forbundets æresmedlem. Han var også æresmedlem i Christiania Roklub og Fredrikstad Turnforening.

Priser og utmerkelser
---------------------

Sverre ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull og var innehaver av Dannebrogordenen og Nordstjerneordenen.

Han mottok Sundts premie to ganger, første gang i 1908 for Fred. Olsens (1857–1933) bolig *Villa Fredly* i Drammensveien 41, andre gang i 1912 for Drammensveien 89.

* Ur-bygningen på NMBU sett fra parkenUr-bygningen på NMBU sett fra parken
* Grand Hotell, 1913Grand Hotell, 1913
* Christiania Roklub, 1924Christiania Roklub, 1924
* Storgata 10a og 12, 1931Storgata 10a og 12, 1931
* Sverreslottet, Drammensveien 44b og Thomles gate 4-6Sverreslottet, Drammensveien 44b og Thomles gate 4-6
* Steen & Strøm varemagasin, 1930Steen & Strøm varemagasin, 1930

Referanser
----------

1. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID 3089e866-9a46-46f3-b08b-9dc484a2bd03, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   sports-reference.com, www.sports-reference.com, besøkt 30. januar 2016[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Møllerhaug, Nicholas: *Stupet - Leif Grungs krig*, Forlaget Vigmostad & Bjørke AS, Bergen 2016, s. 326, 328.
5. ↑  Møllerhaug, Nicholas: *Stupet - Leif Grungs krig*, Forlaget Vigmostad & Bjørke AS, Bergen 2016, s. 323.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ole Sverre – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Ole Sverre – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata
* Arc! Ole Sverre
* Ole Sverre i Norsk biografisk leksikon, 2. utg.

| * v
* d
* r
Norges Roforbund |
| --- |
| Kretser | 
* Aust-Agder
* Hedmark og Oppland
* Hordaland
* Oslo
* Rogaland
* Trøndelag og Omegn
* Vestfold
* Østfold

 | Norges flagg |
| Styreledere | 
* 1900–11: Ole Sverre
* 1912–13: Einar Wettre
* 1914–17: Leif Sundt Rode
* 1918–21: Jens Knudsen
* 1922–25: A. Corneliussen
* 1926: Eskild Jensen
* 1927–29: Nils Solberg
* 1930–34: Rolf Neegaard
* 1935–38: Hans Blom
* 1939–47: Rolf Manskow
* 1948–49: Ove Roll
* 1950–: Knut Gråbø

 |
| *Se også:* FISA **·** Nordisk Roforbund |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** KulturNav
 |