Hielms grav på Vår Frelsers gravlund
**Jonas Anton Hielm** (født 30. desember 1782 i Kristiansand, død 30. mars 1848 i Christiania) var en norsk jurist og politiker.
Han var sønn av regimentskvartermester og auditør Børge Hielm (død 1810) og Hulleborg f. Abel, ble student med utmerkelse 1797 og juridisk kandidat 1800. I 1803 ble han auditør ved Det Norske Livregiment til Fods, 1807 deltok han i forsvaret under Københavns beleiring, 1811 fikk han tittelen overauditør, 1812 ble han høyesterettsadvokat. Ved begivenhetene i 1814 dro han tilbake til Norge, hvor han samme år ble høyesterettsadvokat. I 1815 ble han høyesterettsadvokat samt konstituert dosent i lovkyndighet og 1820 regjeringsadvokat. I 1820 ble han regjeringsadvokat. I årene 1815–21 fungerte han som statsrevisor.

På grunn av to majestetsfornærmende artikler han skrev i *Nationalbladet*, anla regjeringen prosess mot utgiveren, hans bror Hans Abel Hielm. Den første saken, kalt «Komplimentsaken», forløp slik: For å redde broren fikk Hielm en fange på Akershus festning til å utgi seg som forfatter av artiklene, men det lyktes ikke å stanse sakens gang, og broren ble dømt til fengsel. For Jonas Antons vedkommende førte saken til at han ble suspendert som regjerings- og høyesterettsadvokat.

I den andre saken, «Profetisaken», ble broren dømt til landsforvisning i under- og overretten. Da dommen var innstevnet for høyesterett, oppga Hielm broren som den egentlige forfatteren. I høyesterett ble så broren frifunnet for videre tiltale i 1823, men tiltalen mot Hielm sto fast. Ved høyesterettsdom av 13. september 1825 ble Hielm dømt til å betale en bot av 5000 spd. Dermed var saken endelig avgjort, og suspensjonen som regjerings- og høyesterettsadvokat ble hevet. Regjeringen fastholdt imidlertid at han hadde opptrådt uverdig, og avskjediget ham som regjeringsadvokat. Da Hielm reiste klager mot dette, avgjorde stortinget i 1827 at han til gjengjeld skulle få 504 spd. i årlig pensjon.

Hielm var stortingsmann for Smaalenenes amt i 1830, 1833, 1836–37 og 1842. Mest kjent er hans forslag om å gi statsrådene adgang til å delta i stortingets forhandlinger og hans deltagelse i flaggsaken. Ved denne siste anledning skrev Henrik Wergeland sitt dikt «Jonas Anton Hjelm»:

‘‘Geni! Geni!’’ Og *Det* er alt
hvad Verden har om *Hjelm* fortalt?
– Et Raab saa prægtigt som Hæres Hil;
men huult og frostigt som tvunget Smiil.
I 1847 fikk han avskjed som høyesterettsadvokat på grunn av sykdom. Hans enke, Sophie Magdalene f. Bøegh, levde til 1863.

Jonas Anton Hielms gate i bydelen Grim i Kristiansand og Hielms gate i Oslo er oppkalt etter Hielm. Tre hus som har tilhørt Hielm eksisterer fremdeles. Han kjøpte i 1818 landstedet *Sofienlund* på Skøyen i Oslo og utvidet og ombygget huset til dets nåværende tilstand. Løkken er oppkalt etter hans kone. I 1820 kjøpte han bygården Rådhusgata 14 i Christiania, hvor han bodde til sin død. I 1824 kjøpte han også Alby gård på Jeløya ved Moss.

Referanser
----------

1. ↑   Merkedager : fødselsdager, stiftelsesdatoer, begivenheter, urn.nb.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Jonas-Anton-Hielm, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 377[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.begravdeioslo.no, besøkt 27. november 2018[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  *Aftenposten*, 25. oktober 1963, side 9

Kilder
------

* Dansk biografisk Lexikon.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jonas Anton Hielm – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* *Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata*

  


| * v
* d
* r
Regjeringsadvokaten |
| --- |
| 
* Morgenstierne (1816–1820)
* Hielm (1820–1825)
* Petersen (1830–1837)
* Aars (1822–1830)
* Stang (1837–1839)
* Bruun (1839–1842)
* Skjelderup (1842–1859)
* Dunker (1859–1870)
* Grønn (1870–1873)
* Lasson (1873–1893)
* Bergh (1893–1904)
* Lous (1904–1917)
* Schjødt (1917–1923)
* Johanssen (1924–1939)
* Voss (1939–1941)
* Bødtker (1945–1962)
* Michelsen (1962–1972)
* Haug (1972–1993)
* Fagernæs (1993–2015)
* Sejersted (2015–)

 |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF
 |