**Steinbekkhaugen** er et stedsnavn og et gårdsbruk i nærheten av Gruben i Mo i Rana, på Helgeland i Nordland. Stedet befinner seg 75 meter over havet.

Det bygges en ny flyplass i Fagerlia i nærheten av Steinbekkhaugen som erstatning for Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

Navnet
------

Stedsnavnet er omtalt som *Stenbackhouff* og *Steenbackhouff* i 1610, *Stenbach* i 1612 og 1614, *Stennbacke* i 1620, *Stenbachenhaugen* i 1648. Senere ble benevnelsen *Stenbechhoug* vanlig, og fra 1800-tallet *Stenbækhaug* og *Steinbekkhaug*.

I ruller fra 1811, 1814 og 1824 er navnet skrevet *Stembeckhaugen*, og bekken som det er oppkalt etter ble i dagligtale kalt *Stembekken* og *Stembekkhåjen*. Det har vært spekulert i om bekken het *Stembekken* fordi den var oppdemt («oppstemd») for sager eller vannmøller. Sag kom først i 1751, men vannmøller var der lenge før.

Navnet *steinbekk* er nok riktig, men ikke særlig typisk. Frøholm (1965) har påpekt at «nb» i dagligtale har lett for å gå over i «mb», slik at *Steinbekken* kan ha gått over til *Stembekken*.

I bygda sier folk bare *Haugen* eller *Håjen* (*hå'jen*), og det sammensatte ordet blir derfor *Hågsbekken*. Navnet ble skrevet *Hoenn* i 1624, *Højenn*, *Hoijenn* og *Hoyenn* flere ganger mellom 1636 og 1652.

Steinbekkhaugen gård
--------------------

Steinbekkhaugen gård ble trolig ryddet like før år 1600. Gården nevnes ikke i 1566–1567, men den må ha blitt ryddet ikke lenge etter denne tid. For det første er det en bra og sentral gård. For det andre hadde brukeren betalt 1 mark i tredje års landbohold (tredjetake) av 1/2 våg i 1612, så gården må ha hatt en relativt høy skyld tidlig på 1600-tallet.

Gården var et bruk frem til omkring 1618. Deretter var det to bruk på 1/2 våg hver frem til 1666. I 1666 ble det ene bruket delt i to på 18 mark kvart, men de gikk sammen igjen i 1674. Frem til omkring 1680 var det to jevnstore bruk. Fra 1682 til 1902 var det tre jevnstore bruk, hvert med en gammel skyld på 1 pund; unntaket var perioden 1714–1733, da det ene bruket var delt i to.

Fra 1838 til 1891 var skylden 4 ort 21 skilling, og fra 1891 3.03 skyldmark a 100 øre på bnr.3 og 3.28 skyldmark a 100 øre på hvert av de to andre. I 1902 ble bnr.1 delt i to jevnstore bruk, bnr.1 og bnr.5. Deretter ble det utskilt 3 mindre deler og flere bnr. på jernbanegrunn. Bnr.2 ble skylddelt i to i 1936, men ble drevet sammen igjen.

### Gårdstun

Frem til jordskiftet i 1864–1865, lå de tre brukene tett sammen i tunet, med faste grenser mellom hvert bruk. Bnr.1 *Midtigarden* lå i midten, bnr.3 *Nergarden* eller *Nerstua* nedenfor og bnr.2 *Oppistua* ovenfor. De nederste husene i *Oppistua* lå på høyde med, og øst for, de øverste i *Midtigarden*. De øverste i *Nergarden* lå på høyde med, og vest for, de nederste i *Midtigarden*. *Midtigarden* er trolig det eldste tunstedet.

Etter jordskiftet ble *Oppistua* flyttet 30–40 meter østover, og ble omdøpt til *Innistua*. I 1930-årene ble alle husene, unntatt stua fra 1860-årene, flyttet om lag 150 meter østover, mot midten på jorden til bruket.

I *Oppistua* var det et gammelt bur av øksa tømmer; gulvet var av kløyvde stokker og trenagler, og trodet var økset av tynne tre. I en takås stod muligens bumerke for Anders Anderssa.

Noen av husene i *Nerstua* ble flyttet litt ned etter jordskiftet. Da *Midtigarden* ble delt i 1902, ble det nye bnr. 1 *Yterstua* bygd tett ovenfor gammeltunet i *Midtigarden*, som fikk bnr.5.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Frøholm 1965, side 119
2. 1 2 3 4 5 6 7  Frøholm 1965, side 120

Litteratur
----------

* Frøholm, Anders (1965). *Mo prestegjeld : gardshistorie*. [Mo i Rana] : Mo sparebank, 1965.