**Thessaloníki** (gresk: Θεσσαλονίκη) er Hellas' nest største by og den største byen i området Sentral-Makedonia. Byen er også hovedstad i prefekturet Thessaloníki. Thessaloníki kalles også for *Selânik* (på tyrkisk, *Salonika* eller *Salonica* (Σαλονίκη, Солун, Solun, סלוניקה). Byen er hovedstad for regionen Sentral-Makedonia (en av tretten greske periferier) , foruten også hovedstaden i den desentraliserte administrasjonen av Makedonia og Trakia. Dens hederstittel er Συμπρωτεύουσα (*Symprotévusa*), bokstavelig «medhovedstad»,  og står som en referanse til byens historiske status som Συμβασιλεύουσα (*Symvasilévousa*), «medregjerende» by innenfor Det bysantinske rike ved siden av Konstantinopel. Økonomisk og politisk er byen landets nest viktigste etter Aten. I Romerriket var byen et betydelig handelssenter og ble i det bysantiske riket ansett som den nest viktigste etter Konstantinopel.

Byen antas å ha blitt etablert 300 år f.Kr.. Fra 1430 til 1912 tilhørte byen Det osmanske rike og var en overveiende jødisk by befolket særlig av sefardiske jøder fordrevet fra det kristne Spania etter 1492.

Befolkning
----------

I henhold til folketelling i 2011 har kommunen Thessaloniki i dag en befolkning på 322 240,  mens Thessalonikis urbane område (det tilstøtende området som har vokst inn i «byen Thessaloniki») har en befolkning på 790 824;  noe som gjør den til den femte største byen på Balkan og den nest mest befolkede byen som ikke er en hovedstad. I tillegg strekker Thessalonikis metropolitiske område seg over 1 455.62 km² og dens befolkning i 2011 nådde et antall på totalt 1 006 730 innbyggere.

Historie
--------

Byen ble grunnlagt i 315 f.Kr. av Kassandros av kongeriket Makedonia. Byens historie strekker seg over 2300 år. Det var en viktig metropol i den romerske perioden. Thessaloniki var den nest største og rikeste byen i Det bysantinske rike. Byen har flere kjente oldtidskristne og bysantinske monumenter som i 1998 ble innført i UNESCOs verdensarvsliste. I 1997 var Thessaloniki Europas kulturhovedstad. I byen finnes også et større antall bysantinske kirker fra 300-700-tallet blant annet Hagios Dimitrios og Hagia Sofia. I tillegg er det også mange romerske, osmanske og sefardisk jødiske strukturer. Byens hoveduniversitet, Aristotelesuniversitetet i Thessaloniki, er det største i Hellas og på Balkan.

### Jødisk befolkning

Den jødiske gravplassen i Thessaloniki (fotografert rundt 1900) var med 350 dekar og omkring en halv million graver den største i Europa. Gravene ble slettet av kommunale myndigheter under tysk okkupasjon og tomten overlatt til Aristotelesuniversitetet i Thessaloniki.
Thessaloniki ble rundt 1500 et sentrum for sefardiske jøder som ble fordrevet fra spansk territorium i 1492 etter Alhambradekretet utstedt av Ferdinand og Isabella. Den osmanske sultanen lot mange fordrevne jøder slo seg ned i Thessaloniki som lå innenfor sultanens imperium. Thessalonikis befolkning vokste fra rundt 1500 og innbyggerne var for en stor del jødiske. De var en viss innvandring av jøder fra andre deler av Balkan til Thessaloniki særlig etter at sultanen på 1800-tallet mistet herredømmet over Bulgaria, Serbia og Hellas mens Thessaloniki forble osmansk. Jødene søkte da tilflukt i områder under osmansk kontroll. Fra middelalderen av innvandret enkelte askenaser til Thessaloniki. Etter pogromene i Russland i 1881 og 1903 søkte en del jøder fra Russland tilflukt. Thessaloniki kom under gresk herredømme i 1913 etter Balkankrigene. Før første verdenskrig hadde byen rundt 150.000 innbyggere hvorav omtrent halvparten var jødiske. Etter at Thessaloniki ble innlemmet i Hellas søkte myndighetene å «hellenisere» byen. Etter første verdenskrig gjorde tilstrømming av etniske grekere fra det østlige Trakia og fra Anatolia til at jødene ble i mindretall i Thessaloniki som fikk en overveiende etnisk gresk befolkning. Blant etniske grekere vokste det i mellomkrigstiden frem nasjonalistiske og tildels antisemittiske bevegelser som angrep jødiske innbyggere.

Thessaloniki ble okkupert av Wehrmacht 9. april 1941 som den første greske byen. Ved begynnelsen av andre verdenskrig bodde det mellom 72 000 og 77 000 jøder i Hellas, av disse om lag 50 000 i Thessaloniki. Forfølgelsen av jødene i Thessaloniki begynte i juli 1942 da menn mellom 18 og 45 ble satt i tvangsarbeid. Mennene måtte stille opp på en plass i sentrum hvor de ble ydmyket offentlig noe som landets naziaviser lovpriste. I løpet av 3-4 måneder døde 12 % av mennene sendt på tvangsarbeid. Høsten 1942 eksproprierte de kommunale myndighetene den jødiske gravplassen med en halv million graver på 350 dekar. Myndighetene satte inn 500 greske arbeidere som fjernet 100 000 gravsteiner og slettet graver i strid med jødisk tro og skikk.

Under holocaust i Hellas ble minst 80 % eller opp til 90 % av jødene i Hellas drept etter at den tyske okkupasjonsmakten deporterte dem til utryddelsesleirene. I Thessaloniki overlevde 5 %. Dette var den laveste andelen overlevende på Balkan og blant de laveste i Europa.

Samfunn og næringsliv
---------------------

Det hvite tårnet er Thessalonikis landemerke
Thessaloniki er Hellas nest mest betydelige økonomiske, industrielle, kommersielle og politiske sentrum og et betydelig transportsentrum for resten av det sørøstlige Europa. Dens handelshavn er også av stor betydning for både Hellas og det indre av sørøstlige Europa. Byen er også kjent for sine festivaler, kulturhendelser og det levende kulturelle livet generelt,  og er hevdet å være Hellas' kulturelle hovedstad. 

Hendelser som Thessalonikis internasjonale handelsmarked og Thessalonikis internasjonale filmfestival skjer årlig samtidig som byen også er vert for de halvårlige møtene for gresk diaspora (grekere som lever i utlandet eller utvandret). I 2014 var Thessaloniki den europeiske ungdomshovedstad. I tillegg til byens historiske røtter er Thessaloniki også populært som turistmål i Hellas. I 2010 rangerte Lonely Planet byen som verdens femte beste by for festing og uteliv, sammenlignet med andre byer som Dubai og Montréal.

Det europeiske senter for utvikling av yrkesrettet opplæring som er et EU-byrå, har sitt hovedkontor i Thessaloniki.

Etymologi
---------

Inskripsjon som forteller: «Til dronning Thessalonike, (datter) av Filip», Arkeologisk museum.
Alle varianter av byens navn er avledet fra det opprinnelige (og nåværende) benevnelsen i gresk: Θεσσαλονίκη (fra Θεσσαλός, *Thessalos*, og Νίκη, *Nike*), bokstavelig oversettelse er «thessalinsk seier») og har også opprinnelse i navnet til en prinsesse, Thessalonike av Oldtidens Makedonia (datter av Filip II av Makedonia og gift med Kassandros), og hun ble navngitt slik ettersom hun ble født på dagen for den makedonske seieren i slaget ved Krokusmarkene.

Det alternative navnet *Salonika* eller *Salonica*, avledet fra en variantform Σαλονίκη (*Saloníki*) i folkelig gresk tale og har gitt navnutgaver på flere språk. Navn i andre språk, som har vært framtredende i tider i byens historie, er blant annet Солоунь (*Soloun*) på gammelkirkeslavisk, *Salonika* på jødespansk, *Selanik på Albansk* eller *Selânik* på tyrkisk (سلانیك på osmantyrkisk, *Solun* (også skrevet som Солун) i lokale og naboliggende sørslaviske språk, Салоники (*Saloníki*) på russisk, og *Sãrunã* på arumensk. I lokal tale, er byens navn typisk uttalt med en mørk og dyp L som er karakteristisk for makedonsk-gresk aksent. Navnet er ofte skrevet i den forkortede formen Θεσ/νίκη.

Referanser
----------

1. ↑  «Αποτελέσματα Μόνιμου Πληθυσμού κατά Δημοτική Κοινότητα» **(nygresk)**. Hellas' statistikkbyrå. 21. april 2023.
2. ↑  «Πρόγραμμα Καλλικράτης [Kallikratis Programme Arkivert 2. juli 2010 hos Wayback Machine.»] Arkivert 2. juli 2010 hos Wayback Machine. (PDF). 2011. s. 22. «Έδρα της περιφέρειας Κεντρικής Μακεδονίας είναι η Θεσσαλονίκη.» («Hovedstaden i regionen Sentral-Makedonia er Thessaloniki».)
3. ↑   «Πρόγραμμα Καλλικράτης» (Kallikratis program) Arkivert 2. juli 2010 hos Wayback Machine. (PDF). 2011. s. 25. «Αποκεντρωμένη Διοίκηση Μακεδονίας – Θράκης, η οποία εκτείνεται στα όρια της περιφέρειας Ανατολικής Μακεδονίας – Θράκης και Κεντρικής Μακεδονίας, με έδρα την Θεσσαλονίκη.» («[Opprettelsen av] desentraliserte administrasjon av Makedonia-Trakia, som omfatter de moderne regionene i østlige Makedonia-Trakia og Sentral-Makedonia, med Thessaloniki som hovedstad.»)
4. ↑   Coccossis, Harry & Psycharis, Yannis (2008): *Regional analysis and policy: the Greek experience*.
5. ↑   Birēs, Manos G. & Kardamitsē-Adamē, Marō (2004): *Neoclassical architecture in Greece*.
6. 1 2 3 4  Gemenetzi, Georgia (1. april 2017). «Thessaloniki: The changing geography of the city and the role of spatial planning». *Cities*. 64: 88–97. ISSN 0264-2751. doi:10.1016/j.cities.2016.10.007. Besøkt 15. august 2023.
7. 1 2 3   «Πίνακας 1: Προσωρινά αποτελέσματα του Μόνιμου Πληθυσμού της Ελλάδος» (PDF). Det nasjonale statistiske tjeneste i Hellas: Ανακοίνωση προσωρινών αποτελεσμάτων Απογραφής Πληθυσμού 2011, 22 Ιουλίου 2011.
8. ↑   «Aristotle University of Thessaloniki». *www.auth.gr*.
9. 1 2  Saltiel, Leon (2018). «A City against Its Citizens? Thessaloniki and the Jews». I Moses, A. Dirk. *The Holocaust in Greece*. Cambridge University Press. s. 113–134. ISBN 978-1-108-47467-2. doi:10.1017/9781108565776.007. Besøkt 13. juni 2021.
10. 1 2 3  Chandrinos, Iason; Droumpouki, Anna Maria (2018). «The German Occupation and the Holocaust in Greece: A Survey». I Moses, A. Dirk. *The Holocaust in Greece*. Cambridge University Press. s. 15–35. ISBN 978-1-108-47467-2. doi:10.1017/9781108565776.003. Besøkt 11. juni 2021.
11. ↑  Naar, Devin E. (2016). «The "Mother of Israel" or the "Sephardi Metropolis"? Sephardim, Ashkenazim, and Romaniotes in Salonica». *Jewish Social Studies*. 1. 22: 81–129. ISSN 0021-6704. doi:10.2979/jewisocistud.22.1.03. Besøkt 10. juni 2021.
12. ↑  «Thessaloniki — United States Holocaust Memorial Museum». *www.ushmm.org*. Besøkt 10. juni 2021.
13. ↑  Chandrinos, Iason (2018). «The German Occupation and the Holocaust in Greece: A Survey». I Moses, A. Dirk. *The Holocaust in Greece*. Cambridge University Press. s. 15–35. ISBN 978-1-108-47467-2. doi:10.1017/9781108565776.003. Besøkt 7. juni 2021.
14. ↑  Bowman, S. B. (2009). *The Agony of Greek Jews, 1940–1945.* Stanford University Press.
15. ↑  Antoniou, Giorgos; Moses, A. Dirk, red. (2018). *The Holocaust in Greece*. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 978-1-108-47467-2. doi:10.1017/9781108565776.
16. 1 2   Konsolas, Nicholas; Papadaskalopoulos, Athanassios; Plaskovitis, Ilias (2002): *Regional development in Greece*.
17. 1 2   "Introducing Thessaloniki". *Lonely Planet* travel guides.
18. ↑   AIGES oHG, www.aiges.net. «SAE – Conventions». En.sae.gr.
19. ↑   «Η Θεσσαλονίκη Ευρωπαϊκή Πρωτεύουσα Νεολαίας 2014» Arkivert 13. januar 2012 hos Wayback Machine. [«Thessaloniki den europeiske ungdomshovedstaden 2014»]. Thessalonikis kommune.
20. ↑   Elms, Greg: «Ultimate party cities - travel tips and articles». *Lonely Planet*.
21. ↑   «Definition of Thessaloniki». *Allwords.com*.
22. ↑   Ανδριώτης (Andriotis), Νικόλαος Π. (Nikolaos P.) (1995): *Ιστορία της ελληνικής γλώσσας: (τέσσερις μελέτες)* ("Historien til det greske språk: fire stadier") Θεσσαλονίκη (Thessaloniki): Ίδρυμα Τριανταφυλλίδη. ISBN 960-231-058-8.
23. ↑   «Results for θεσ/νικη». Google News.
24. ↑  Thessaloniki and the Bulgarians.History. Memory. Present.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thessaloniki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Θεσσαλονίκη – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

### Myndighetene

* Thessalonikis kommune Arkivert 18. januar 2008 hos Wayback Machine.
* Havnemyndighetene i Thessaloniki
* ΟΑΣΘ – Organisasjonen for urban transport i Thessaloniki (gresk og engelsk)

### Turisme

* You in Thessaloniki (YouTube): offisiell promoteringsvideo for Thessaloniki av Ethnikos Organismos Tourismou, den greske nasjonale turistbyrået
* Thessaloniki, byen hos det offisielle nettstedet for Ethnikos Organismos Tourismou

### Kultur

* Thessalonikis konserthus
* Thessalonikis filmfestival
* Thessaloniki, info & lenker
* Thessaloniki360, virtuell byguide
* Thessaloniki Tsimiski.gr gater

| * v
* d
* r
Europeisk kulturhovedstad |
| --- |
| «City of Culture»1985–1999 | 
* 1985: Athen
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Vest-Berlin
* 1989: Paris
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lisboa
* 1995: Luxembourg
* 1996: København
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Stockholm
* 1999: Weimar

 |  |
| Milleniumsåret | 
* 2000: Avignon, Bergen, Bologna, Brussel, Helsingfors, Kraków, Praha, Reykjavík og Santiago de Compostela

 |
| «Capital of Culture»2001– | 
* 2001: Porto og Rotterdam
* 2002: Brugge og Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Luxembourg og Sibiu
* 2008: Liverpool og Stavanger
* 2009: Linz og Vilnius
* 2010: Essen, Istanbul og Pécs
* 2011: Tallinn og Åbo
* 2012: Guimarães og Maribor
* 2013: Košice og Marseille
* 2014: Riga og Umeå
* 2015: Mons og Plzeň
* 2016: San Sebastián og Wrocław
* 2017: Páfos og Aarhus
* 2018: Leeuwarden og Valletta
* 2019: Matera og Plovdiv
* 2020 og 2021: Galway og Rijeka
* 2022: Kaunas, Novi Sad og Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2024: Bodø og Tartu

 |
| *Se også:* Europeisk miljøhovedstad |

| * v
* d
* r
Verdensarvsteder i Hellas (liste) |
| --- |
|  | Akropolis i Athen (1987) **·** Apollon Epikourios-templet i Bassae (1986) **·** Athos (1988) **·** Delfi (1987) **·** Dilos (1990) **·** Epidauros (1988) **·** Klostrene Dafni, Osios Loukas og Nea Moni på Khios (1990) **·** Korfus gamleby (2007) **·** Meteora (1988) **·** Mykene og Tiryns (1999) **·** Mystras (1989) **·** Olympia (1988) **·** Patmos: Khora med kloster og grotte (1999) **·** Rhodos' middelalderby (1988) **·** Samos: Pythagoreion og Heraion (1992) **·** Thessaloniki: oldkristne og byzantinske monumenter (1988) **·** Vergina (1996) | Hellas’ flagg |
| Årstallene angir når stedet ble tatt opp på verdensarvlisten |

Portaler: Arkeologi | Historie

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** LIBRIS **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |