recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Det engelske skipet HMS «Mary Rose» i kamp mellom Salé og Tanger den 8. desember 1669 med syv korsarer fra Alger.
En **korsar** (fransk: *corsair*) var opprinnelig betegnelsen på sjørøverskip utrustet av Barbareskstatene, men senere ble betegnelsen utvidet til kaperskip i sin alminnelighet. I dag er ordet synonymt med sjørøver og fribytter.

Betegnelsen «korsar» kan, foruten sjørøver og pirat, konkret referere til:

* Barbareskkorsarene
* Franske korsarer

Se også
-------

* Corsair (andre betydninger)
* *Corsaren* et dansk satirisk og politisk ukesmagasin fra 1800-tallet
* *Korsaren*, et norsk satirisk magasin fra 1800- og 1900-tallet
* Corsar, et ukrainsk panservernmissil

Referanser
----------

1. ↑  «Korsar». *Bokmåls- og Nynorskordboka*. UiB. Besøkt 29. mars 2017.
2. ↑  Korsar. (2014, 20. januar). I Store norske leksikon. Hentet 29. mars 2017 fra .

  


Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Korsar*.
> Hvis jeg ikke hadde brukt briller, ville ingen ha kalt meg skihopp-professor.
> 
> 
> Ewald Roscher
> 
> 

**Ewald Roscher** (født 19. november 1927 i Gottesgab, Tsjekkoslovakia, død 21. januar 2002 i Karlsruhe, Tyskland) var en tysk skihopper og deretter i mange år vesttysk og sveitsisk landslagstrener. Til tross for at han var selvlært og ikke utdannet trener, ble han ofte omtalt som «skihopp-professoren fra Baden-Baden». 

Roscher var født og oppvokst i det tyskspråklige Böhmen, og drev som ungdom med alpint. Etter 2. verdenskrig flyttet han til Baden-Baden i Vest-Tyskland, og satset deretter på skihopping. Han deltok i enkeltrenn i den tysk-østerrikske hoppuka i årene 1955-1959, med 15. plass i Innsbruck 6. januar 1955 som beste plassering. (Bare de som hadde deltatt i alle fire rennene ble på den tiden regnet med i sammendraget.) Han ble vesttysk mester i 1959.

Han la opp som skihopper etter 1958/59-sesongen, og ble hopptrener for det vesttyske kombinertlandslaget. Som trener hadde han suksess med Georg Thoma og Franz Keller, som ble olympiske mestere i 1960 og 1968. Roscher sluttet i 1968, men ble straks engasjert som hovedtrener for det sveitsiske hopplandslaget. I Sveits hadde han suksess med blant andre Walter Steiner, som satte verdensrekord og ble verdensmester i skiflyging i 1972 og 1977, og tok sølvmedalje i OL i 1972. Også Hans Schmid oppnådde gode resultater under Roschers ledelse.

I 1980 ble Ewald Roscher hovedtrener for det vesttyske hopplandslaget. De vesttyske hopperne hadde slitt i mange år, og lå langt bak sine østtyske konkurrenter, men under Roschers ledelse snudde det. Blant hopperne Roscher trente var Andreas Bauer, Thomas Klauser og en ung Dieter Thoma, nevø av Georg Thoma.

Han sluttet i 1988 og ble erstattet som landslagstrener av Rudi Tusch. I senere år var han ekspertkommentator på tysk TV.

Referanser
----------

1. ↑   www.munzinger.de[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Frankfurter Allgemeine Zeitung: Erfolgreicher Autodidakt: "Skisprung-Professor" Ewald Roscher gestorben (23. januar 2002, besøkt 13. juni 2011)

Kilder
------

* Sport-Komplett.de: Skispringen – Deutsche Meisterschaften (besøkt 13. juni 2011)
* Die Welt: Kleiner großer Mann des Fliegens (26. januar 2002, besøkt 13. juni 2011)
* News.ch: «Vater der Schweizer Skispringer» Ewald Roscher gestorben (22. januar 2002, besøkt 13. juni 2011)

Eksterne lenker
---------------

* (de) Ewald Roscher – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Ewald Roscher – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (en) Ewald Roscher – TheSports.org Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Munzinger (sport)
 |
**Dialektisk teologi** eller **neo-ortodoks teologi** eller **barthianisme** er en protestantisk teologisk retning som oppstod etter 1. verdenskrig i Tyskland og Sveits og var en reaksjon mot den liberale teologi.

Grunnleggende for retningens teologiske metode er motsetningen (jf. *dialektikk*) mellom Gud og menneske. Søren Kierkegaards utlegning av forskjellen mellom kristen og sokratisk religion, i boken Philosophiske Smuler, legger grunnlaget for den dialektiske teologis syn på åpenbaring og tro. Dialektisk teologi avviser enhver form for naturlig teologi og hevder at åpenbaringen av Gud er, hva han har gjort og hva han gjør alene er å finne i Guds ord. Barths uttrykk for dette, fra den dialektiske teologis programskrift Brevet til romerne (1922), er at åpenbaringen kommer «senkrecht von oben» (loddrett ovenfra).

Viktige representanter for retningen er Karl Barth, Emil Brunner, Friedrich Gogarten, Rudolf Bultmann, Georg Metz, Eduard Thurneysen og Dietrich Bonhoeffer.

Bibliografi
-----------

* Kierkegaard, Søren. *Philosophiske Smuler*. Reitzels forlag. 1995.
* Pelikan, Jaroslav. *Christian Doctrine and Modern Culture (since 1700)*. University of Chigago Press. 1989.
* Schwarz, Hans. *Theology in a Global Context. The Last Two Hundred Years.* Eerdmans Pub. 2005.

Referanser
----------

1. ↑  Schwarz, Hans (2005). *Theology in a Global Context. The Last Two Hundred Years*. Eerdmans Pub. s. ss. 298.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NKC
 |
**Frithiof Flodin** (født 10. mars 1828 i Vasa, død 7. desember 1921 i Helsingfors) var en finsk embedsmann.

Han tilhørte en finlandssvensk embedsmannsslekt som sønn av rentemester Johan Ulrik Flodin og Gustava Sofia Thitz. Han var gift med Fanny Virginia Basilier, datter av Carl Fredrik Basilier og Gustafva Mathilda Garvoli. Hennes søster var sangerinnen Ida Basilier-Magelssen. Ekteparet Flodin fikk seks barn sammen. Datteren Ida Flodin var sangerinne og gift med den norske generalmajoren Ivar Aavatsmark. Frithiof Flodin ble også far til bokholder Carl Alexander Flodin og farfar til arkitekt Otto Flodin.

Han hadde juridisk embedseksamen fra Helsingfors universitet fra 1852. Etter en tid som dommerfullmektig i Åbo gikk han inn i sentraladministrasjonen i Storfyrstedømmet Finland, der han arbeidet ved rentekammeret. Mellom 1860 og 1873 var han bokholder for den statlige forvaltningen i Uleåborgs län, før han ble bokholder ved Det keiserlige senatet for Finland.

Han bar ærestittelen som «virkelig statsråd» i Storfyrstedømmet Finland fra 1897.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Personopplysninger om Frithiof Flodin» **(finsk)**. Helsingfors universitets studentmatrikkel. Besøkt 7. oktober 2014.
2. ↑  «Ida Basilier-Flodin (1870–1957) i Maud Hurums operaoversikt» **(norsk)**. Norsk musikkhistorisk arkiv. Besøkt 7. oktober 2014.
3. ↑  Agøy, Nils Ivar (2005). «Ivar Aavatsmark». *Norsk biografisk leksikon* **(norsk)** (2 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
En gutt som får håret klippet av en frisør
**Frisør** (fra fransk) er en yrkesbenevnelse på en person som friserer, klipper, pleier og styler (ordner og setter opp) hår. Lenge ble utøverne omtalt som barber eller barberer, en betegnelse som i Norge fram til 1934 ble brukt som yrkestittel for herrefrisører, fagpersoner som klipper gutter og menn og barberer og steller skjegg.

Historie
--------

Faget har sin opprinnelse i et eldre håndverk, bartskjærerfaget, et fag som i tillegg til klipp og stell av hår og skjegg inntil 1800-tallet også omfattet medisinsk behandling som årelating, tannuttrekking, sårbehandling og liknende. På 1900-tallet var yrket spesialisert etter kjønn, *herrefrisør* som klipte gutter og menn, og *damefrisør*, og utdannelsen var noe ulik.

Utdanning
---------

### Norge

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk, og består av to år på skole og deretter to år lære i bedrift. Første skoleåret er Vg1 design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 frisør.

Se også
-------

* Bartskjær
* Stylist
* Maskør- og parykkmaker
* Frisyre
* Hårklipper

Referanser
----------

1. ↑  *Det Norske Akademis ordbok* om «frisør»
2. ↑  *Det Norske Akademis ordbok* om «barberer»
3. ↑  «Hvordan bli frisør?». *nfvb* **(norsk)**. Besøkt 12. mars 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av frisør
* Design og håndverk – Frisør
* Søkbar digitalkopi av Bjørn Svenssons *Yrkeslære for frisørar* (Universitetsforlaget, 1991)
* Søkbar digitalkopi av Hans Paul Finsruds *Grunnleggende bransjekunnskap for frisører* (Frisørbransjens forlag, 1995)
* Søkbar digitalkopi av Grete Haaland Sunds *Grunnleggende hår- og hodebunnspleie for frisører* (Frisørbransjens forlag, 1996)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** GND **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
**Einar Ferdinand «Einari» Aalto** (født 27. mai 1926 i Fredrikshamn i Kymmenedalen, død 16. september 1985 i Åbo) var en finsk svømmer som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors.

Aalto deltok på distansen 400 meter fristil, hvor ble nummer fem og sist i det sjette innledende heatet, og gikk dermed ikke videre. Heatet ble vunnet av svenske Per-Olof Östrand, som senere ble nummer tre i finalen etter franske Jean Boiteux og amerikanske Ford Konno.

Referanser
----------

1. ↑  The official report of the organising committee for the games of the XV olympiad, Helsinki 1952, side 572

Eksterne lenker
---------------

* (en) Einari Aalto – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Einari Aalto – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Einari Aalto – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Einari Aalto – FINA Rediger på Wikidata

* (en) Einari Aalto – swimrankings.net Rediger på Wikidata

* (en) Einari Aalto – TheSports.org Rediger på Wikidata
**Axel Erik Francois Schard** (født 24. oktober 1894 i Metz, Lorraine i Frankrike, død 14. juni 1962) var en svensk *länsjägmästare* i Jämtlands län, kjent jeger, forstmann, forfatter og skribent. I Norge tilsvarer dette *fylkesskogsjef*, med den forskjell at stillingen i Sverige innehar større ansvar for jakt og viltforvaltning.

Schard var utdannet forstmester etter å ha studert ved universiteter både i USA og Europa. Storparten av livet bodde han og virket på Frösön ved Östersund.

Axel Schard gjorde en rekke jaktreiser til blant annet Norge, Svalbard og andre land i Europa. Av jaktreisene til Norge er det nok hjortejakten på Hitra som er mest beskrevet. Selv har han skrevet flere bøker og vært medforfatter i øvrige utgivelser. I tillegg var han en kjent skribent for en rekke tidsskrifter. Flere av artiklene hans omhandler også norske forhold.

Litteratur
----------

* *En lappman reste till södern*, Stockholm 1934
* *En kunglig björnjakt och andra jaktberättelser*, Stockholm 1935
* *Jakten i Sverige*, Stockholm 1937 – red. *Arvid Lundbergh* med store bidrag av *Axel Schard*. Større utgaver kom i 1947, 1952 og 1957
* *Jämtland* – *Härjedalen* 1645–1945, Östersund 1945. Historen om Jämtlands län i 300 år. Kapitlet «*Jakten*» er skrevet av *Axel Schard*
* *Björn på isen*, Stockholm 1951 – bl.a. om hjortejakt på Hitra, jaktsafari på Svalbard og Nordishavet forøvrig.

Artikler
--------

* Axel Schard: *Vi jaga hjort* – tidsskriftet SVENSK JAKT Nr.12-1947 – om hjortejakt på Hitra.
Axeltorv sett fra Vesterbro Passage
**Axel Towers** ligger ved Axeltorv rett overfor Tivoli i Københavns sentrum. Hovedparten av arealet skal etter åpningen, være domisil for advokatfirmaet Gorrissen Federspiel. Det resterende areal får en blandet anvendelse til kontor, butikker og forlystelser. Axel Towers er designet av arkitektfirmaet Lundgaard & Tranberg og forventes at stå ferdig i 2017.

Bygningen består av fem sammenbyggede tårn med varierende høyder fra 28 til 61 meter i 16 etasjer. På 10. etasje blir det innredet en skybar.

Referanser
----------

1. ↑  Henrik Vesterberg (26. juni 2016). «Den får ikke for lidt i Axel Towers». politiken.dk. Besøkt 11. mars 2017.
2. ↑  «Axel Towers». Magasinet KBH. Besøkt 11. mars 2017.
3. ↑  Stine Hansen (19. september 2016). «Afsløring: Her er de første butikker i Axel Towers». *Alt om København*. Besøkt 11. mars 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Axel Towers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Danmark
**Gjøvik Håndballklubb** er en sammenslåing av håndballen i Vardal IF og «gamle» Gjøvik HK, som ble lagt ned i 1993. Etter en flerårig prosess med forskjellige navn på Gjøvik-håndballen – bl.a. Gjøvik Ballklubb 94 og Vardal HK, ble Gjøvik og Vardal HK stiftet i 1997. 1. juli 2010 ble navnet på klubben endret til Gjøvik Håndballklubb, men den har ingen administrativ forbindelse til «gamle» Gjøvik HK.

Klubben har fostret mange gode spillere. Blant andre landslagskjemper som Tonje Sagstuen og Gro Hammerseng.

Historie
--------

Opprinnelig ble håndballklubben etablert i 1997 som Gjøvik og Vardal Håndballklubb, men 1. juli 2010 endret klubben navn til Gjøvik Håndballklubb.

Tabellen 2012–13
----------------

Kvinnelaget til Gjøvik spilte i 2012–13 i Eliteserien og rykket ned.

| Pos | Lag | S | V | U | T | + | – | D | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Larvik | 22 | 22 | 0 | 0 | 758 | 448 | 310 | **44** |
| 2 | Byåsen | 22 | 18 | 0 | 4 | 619 | 511 | 108 | **36** |
| 3 | Tertnes | 22 | 14 | 2 | 6 | 605 | 509 | 96 | **30** |
| 4 | Stabæk | 22 | 14 | 0 | 8 | 603 | 556 | 47 | **28** |
| 5 | Storhamar | 22 | 11 | 2 | 9 | 561 | 560 | 1 | **24** |
| 6 | Vipers Kristiansand | 22 | 10 | 1 | 11 | 545 | 547 | -2 | **21** |
| 7 | Levanger | 22 | 8 | 3 | 11 | 484 | 562 | -78 | **19** |
| 8 | Glassverket | 22 | 9 | 1 | 12 | 558 | 601 | -43 | **19** |
| 9 | Flint Tønsberg | 22 | 9 | 0 | 13 | 520 | 584 | -64 | **18** |
| 10 | Oppsal | 22 | 8 | 1 | 13 | 581 | 609 | -28 | **17** |
| 11 | Sola | 22 | 2 | 1 | 19 | 485 | 645 | -160 | **5** |
| 12 | Gjøvik | 22 | 1 | 1 | 20 | 474 | 661 | -187 | **3** |

Kilde: Handball.no

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**«You've Got to Hide Your Love Away»** er en sang av rockegruppen The Beatles. Sangen er mest skrevet av John Lennon (men offisielt kreditert Lennon/McCartney). Den ble utgitt 6. august 1965 på albumet Help!.

«You've Got to Hide Your Love Away» var inspirert av Bob Dylans sanger. Det har blitt hevdet at sangen handler om The Beatles' manager Brian Epstein som var homofil, men Lennon hverken bekreftet eller avbekreftet dette i intervjuer. Sangen ble innspilt 18. februar 1965 i Abbey Road Studios, og med unntak av Andy White på Love Me Do og diverse keyboard av George Martin, var «You've Got to Hide Your Love Away» den første av gruppens innspillinger hvor de benyttet en ekstern musiker.

En alternativ tagning ble utgitt på Anthology 2 i 1996.

Personell
---------

* John Lennon: akustisk gitar (12-strengers), vokal
* Paul McCartney: bassgitar
* George Harrison: akustisk gitar (6-strengers)
* Ringo Starr: tamburin
* Johnnie Scott: altfløyte, tenorfløyte

The Beatles eller John Lennon spilte aldri «You've Got to Hide Your Love Away» offentlig i konsertsammenheng, men den ble inkludert i filmen Help!.

Referanser
----------

1. ↑  MacDonald, Ian (2005). *Revolution in the Head: The Beatles' Records and the Sixties* (andre utgave). London: Pimlico. ISBN 1-844-13828-3 s. 118/119
2. ↑  Lewisohn, Mark (1988). *The Beatles Recording Sessions*. New York: Harmony Books. ISBN 0-517-57066-1 s. 55
3. ↑  MacDonald, Ian (2005). *Revolution in the Head: The Beatles' Records and the Sixties* (andre utgave). London: Pimlico. ISBN 1-844-13828-3 s. 118

Eksterne lenker
---------------

* Sangteksten (presentert på The Beatles' offisielle webside)
**Gjørmemudderflue** (*Sialis lutaria*) er en av mudderfluene (Megaloptera). Den er den vanligste av fem arter i Norge og blir ofte bare omtalt som «mudderflue». Den er ikke uvanlig og kan finnes ved innsjøer. De voksne flyr ikke langt fra vannet.

Utbredelse
----------

*Gjørmemudderflue* er den eneste norske arten mudderflue som kan kalles vanlig. Den finnes i hele Norge. Det finnes ytterligere fire norske arter som alle er sjeldne, to av artene har en nordlig utbredelse og er bare funnet helt nord i Norge.

For sikker artsbestemmelse av de fem norske artene mudderfluer må genitalia undersøkes.

Utseende
--------

Gjørmemudderflue er et mørkt brunsvart insekt. De er forholdsvis kraftige dyr. Vingene er svakt sotfarget med tydelig og markert vingeribbenett. Vingespennet er mellom 20 og 35 mm. og kroppen er ca. 10-16 mm. lang. 

Larvene er opptil 20 millimeter lange. De har utvendige gjeller, parvise og utstående på hvert av leddene på bakkroppen. Bakkroppen ender i en hale (telson). Larvene har omtrent ti hudskift.

Levevis
-------

Gjørmemudderflue finnes i ferskvann, ved stranden av større og mindre innsjøer. Larvene lever i vannet (akvatisk), som rovdyr og lever av andre mindre dyr, som insekter. 

De voksne (imago) flyr i juli og august. De lever ganske kort og tar nesten ikke til seg næring. Mudderfluer er ganske trege og store insekter og er dårlige flygere og finnes derfor alltid i nærheten av vann. De flyr med en ganske sterk summende lyd. De voksne kan påtreffes mellom mai og juni. 

Eggene plasseres i stillestående ferskvann, i grupper på vannplanter i mindre og større innsjøer. Larvene finnes ofte på ganske store dyp, nedgravd i bunnslammet. De lever som predator (rovdyr) på andre mindre dyr. 

De bruker normalt to år på utviklingen. Når de er klar for å gå inn i puppeperioden forlater de vannet og graver seg ned i jorden like ved stranden.

Bildegalleri
------------

* Egglegging.Egglegging.
* Larven har gjeller på bakkroppen.Larven har gjeller på bakkroppen.
* Vingene har kraftig ribbenett.Vingene har kraftig ribbenett.

Referanser
----------

1. ↑   Artsdatabanken takson-ID 51554, besøkt 13. september 2022[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *gjørmemudderflue* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *gjørmemudderflue* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *gjørmemudderflue* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *gjørmemudderflue* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *gjørmemudderflue* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *gjørmemudderflue* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Sialis lutaria* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Sialis lutaria* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Sialis lutaria* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
**Johannes Johannesen Aga** (født 25. mars 1814 i Ullensvang, død 23. januar 1898) var en norsk gårdbruker, ordfører og stortingsrepresentant. Han var sønn av Johannes Pedersen Aga og bror av Lars Johannesen Aga.

Aga tok over farsgården i 1839 og drev denne. Fra 1840 var han medlem av kommunestyret i Ullensvang, ordfører 18441871 og 1873–1879. Han var forlikskommissær 1857–1873, og prestens medhjelper i over 40 år. I tillegg var han styreformann i den lokale sparebanken.

Aga representerte Søndre Bergenhus amt på Stortinget fra 1857 til 1873. I 1857 var han medlem av protokollkomiteen og den utvidede justiskomite nr. 1, på det overordentlige Storting i 1858 av finanskomiteen og valgkomiteen. Under tingsamlingene 1859–1860, 1862–1863 og 1865–1866 var han medlem av protokollkomiteen, 1868–1869 og 1871–1873 sekretær i samme. På det overordentlige stortinget i 1864 var han medlem av komiteen om avlønning av hæren. Både i 1868–1869 og 1871–1873 var han medlem av valgkomiteen, i 1869 også av stemmerettskomiteen. Aga var medlem i Stortingets deputasjoner til kroningen av kong Karl IV i Trondheim i 1860, og til 1000-årsjubileet i Haugesund i 1872.

I 1877 ble han tildelt medalje «til belønning for det norske landbruk».

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 22[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4  
Lindstøl, Tallak (1914). *Stortinget og statsraadet: 1814-1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K*. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri. s. 22.
3. ↑  Biografisk informasjon om Johannes Johannesen Aga , NSD Norsk senter for forskningsdatas politikerarkiv (nedlagt)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Johannes Johannesen Aga hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**XQuery** er et spørrespråk med enkel programmeringsfunksjonalitet beregnet for å gjøre spørringer mot XML-data. XQuery er semantisk likt SQL og OQL. Språket støtter visse grunnelementer fra funksjonell programmering.

XQuery 1.0 ble utviklet av World Wide Web Consortium sin arbeidsgruppe for XML Query og ble anbefalt standard i januar 2007. Arbeidet ble nært koordinert med utviklingen av XSLT 2.0, som er en lignende teknologi. XQuery 1.0 er en utvidelse av XPath 2.0.

Viktige mål for XML Query er å utvikle en fleksibel spørrefunksjonalitet for web-dokumenter slik at det blir mulig med effektiv kommunikasjon mellom World Wide Web og databaser, og slik at samlinger av XML-dokumenter kan brukes som en database.

XPath
-----

XPath er et språk som brukes primært til å velge ut deler av et XML-dokument. For dette formålet modelleres XML-dokumentet som et tre av noder, og XPath kan velge noder gjennom den hierarkiske strukturen i treet. XPath er en del av XQuery 1.0 og brukes i XSLT 2.0. XPath har operatorer og funksjoner som kan brukes til å velge data på vilkår og sammenligne ulike oppføringer.

FLWOR
-----

FLWOR er en betegnelse på uttrykkene som brukes i XQuery. FLWOR brukes til å gi XPath-spørringer mer funksjonalitet, for eksempel til å slå sammen sett av data (join).

* *For* lager en sekvens av tupler
* *Let* binder en sekvens til en variabel
* *Where* filtrerer tupler på et booleansk uttrykk
* *Order by* sorterer tuplene
* *Return* undersøkes en gang for hvert tuppel

Eksempel
--------

```
   for $avd in doc("avdelinger.xml")//avdnr
   let $ans := doc("ansatte.xml")//ansatt[avdnr = $avd]
   where count($ans) >= 10
   order by avg($ans/lonn) descending
   return
     <storAvdeling>
        { $avd,
           <antallPersoner>{count($e)}</antallPersoner>,
           <snittLonn>{avg($ans/lonn)}</snittLonn>
        }
     </storAvdeling>

```

(Merk at '//' ikke starter en kommentar, men er en del av syntaksen)

Referanser
----------

1. ↑  XML Query (XQuery) Requirements. W3C Arbeidsgruppe-notat 23. mars 2007
2. ↑  XML Path Language (XPath) 2.0 W3C Anbefaling 23. januar 2007

| * v
* d
* r
Databaser |
| --- |
| 
* Database
* Relasjonsdatabase
* Objektdatabase
* Objektrelasjonell database
* XML
* Databasehåndteringssystem (DBMS)
* Databasemotor
* Datavarehus
* Relasjonsalgebra
* Serialiserbarhet
* Historie
* Nøkler
* Normalisering
* Tabell
* SQL
* NoSQL
* XQuery
* ODBC
* JDBC
* Perl DBI

 |
| Tema innen SQL | 
* Select
* Insert
* Update
* Delete
* Join
* Union
* Create
* Drop
* Utløser
* Visning
* Lagret prosedyre

 |
| Implementasjoner | 
* Apache Derby
* Berkeley DB
* Clipper
* Firebird
* IBM DB2
* Informix
* Ingres
* Microsoft SQL Server
* MySQL
* Oracle
* PostgreSQL
* SQLite
* Visual FoxPro

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
***Fouquieria*** er en planteslekt. Den er den eneste slekten i familien Fouquieriaceae som tilhører lyngordenen (Ericales). De 11 artene i slekten vokser i ørkenstrøkene i sørvestlige USA og Mexico.

Artene er lite forgrenede busker og trær. De har langskudd der akselbladene er omdannet til torner og kortskudd uten torner. Bladene sitter spredt og er små og enkle. De spretter etter regn og faller raskt av. De meste av fotosyntesen skjer i de sukkulente stenglene, ikke ulikt kaktus, men *Fouquieria* har mye tynnere stengler.

Blomstene er tvekjønnede og sitter mange sammen. Blomsterstanden er et aks, en klase eller en topp og sitter endestilt eller i bladhjørnene. Det er 5 tynne, overlappende begerblad, og kronrøret har 5 overlappende fliker. Det er 10–20 pollenbærere som sitter i 1–2 kranser. Fruktknuten er oversittende og har 3, eller mer sjeldent 4, kammer med 3–6 frøemner i hvert kammer. Det er 1 griffel der arret har 3, eller mer sjeldent 4, fliker. Frukten er en kapsel som åpner seg på langs.

*Fouquieria shrevei* er unik ved at den kan vokse på grunn med svært høy konsentrasjon av gips; den har velduftende hvite blomster og får trolig blomstene bestøvet av møll. Andre arter i slekten har ofte oransje eller røde blomster, og pollineres av kolibrier eller bier i slekten *Xylocopa*.

Slekten og familien har navn etter den franske legen Pierre Fouquier (1776–1850).

*Fouquieria* ble tidligere antatt å ikke være særlig nært beslektet med andre planter. I Cronquist-systemet var Fouquieriaceae plassert i ordenen Violales, mens Takhtajan satte den alene i ordenen Fouquieriales. Molekylærgenetiske studier har derimot vist at *Fouquieria* er søstergruppen til fjellflokkfamilien. Dette bekreftes av en rekke fellestrekk i blomsterbygningen.

Galleri
-------

* Fouquieria columnaris*Fouquieria columnaris*
* Blad og torner hos Fouquieria columnarisBlad og torner hos *Fouquieria columnaris*
* Fouquieria diguetii*Fouquieria diguetii*
* Fouquieria macdougalii*Fouquieria macdougalii*

Litteratur
----------

* «Fouquieriaceae». APWEbsite. Besøkt 22. april 2020.
* «Fouquieriaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) *The families of flowering plants*. Arkivert fra originalen 13. desember 2010. Besøkt 22. april 2020.
* L.M. Schultheis og W.J. Stone (2012). «*Fouquieria*». Jepson eFlora. Besøkt 22. april 2020.
* J. Schönenberger (2009). «Comparative floral structure and systematics of Fouquieriaceae and Polemoniaceae (Ericales)». *International Journal of Plant Sciences*. 170 (9): 1132–1167. ISSN 1058-5893. doi:10.1086/605875.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Fouquieria* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Fouquieria* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Fouquieria* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Fouquieria* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Fouquieria* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Fouquieria* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Fouquieria* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Parallellslalåm, forløperen til four-cross
**Four-cross**, **mountain-cross** eller **4X**, er en forholdsvis ny konkurransegren innen terrengsykling der fire syklister konkurrerer om å komme raskest utfor på en forhåndspreparert BMX-aktig nedoverhellende løype. 

Syklene er i prinsippet vanlige terrengsykler med alle de typiske elementer som disse har, men gjerne noe tilpasset for øvelsen. De kan være fulldempede med 3-4 tommer dempervandring på hjulene, eller såkalte hardhaler (engelsk: hardtails) og de har typisk ganske kraftig ramme og utstyr for å hindre plutselig svikt under den forholdsvis tøffe øvelsen. Syklene har videre gjerne en kjedefører ved kranken og et girsystem ved bakhjulet, de har slakere rammevinkler enn vanlige terrengsykler, korte kjedestag, og lave kranklagerhus for bedre egenskaper ved rask svinging og akselerasjon. 

I de siste årene har løypene blitt mer ulente og mindre som BMX-løyper. Dette har blitt møtt med blandede reaksjoner fra rytterne, men det er antatt at denne økende avstanden fra BMX vil være av nytte for idretten. 

I Norge er four-cross fremdeles lite utbredt.

Se også
-------

* Parallellslalåm (terrengsykling)
* Utfor (sykkel)
* Terrengsykling
* VM i terrengsykling og trial
**Johannes Johnson** (født 1. mai 1864 i Alvdal, død 13. juni 1916 i Oslo) var en norsk teolog og Madagaskarmisjonær. Han ble cand.theol. i 1889 og kom tre år senere til Madagaskar som misjonær for Det Norske Misjonsselskap. I 1911 kom han hjem til Norge på grunn av sykdom, og i 1914 ble han hovedlærer på praktisk-teologisk seminar ved Universitetet i Oslo. Han døde i 1916, 52 år gammel. På hans grav på Vestre gravlund ble det den 19. oktober 1919 avduket et monument over ham under et stort prestemøte.

Johannes Johnson var gift med Dagny Johnson, født Dagny Lie Heidenrich 3. mars 1867. De ble foreldre til en rekke barn, blant andre sokneprest i Uranienborg kirke, senere rektor på praktikum ved Universitetet i Oslo som sin far, Jon Anton Lie Johnson, født 1900. En yngre sønn var biskop Alex Johnson, født 1910. Den norsk-svenske exegeten Anton Fridrichsen var Johannes Johnsons nevø

Forfatter og salmedikter
------------------------

Johnson skrev en rekke bøker, og i *Norsk Salmebok* og *Norsk salmebok 2013* finnes det flere salmer av ham:

* *Vår seierssæle helt og drott (fra 1899)*
* *Lysenes far, vi takker deg* (fra 1912) Melodi av Sigurd Lunde
* *En dalende dag, en stakket stund* (fra 1906)

Han har også oversatt den eneste salme vi har fra Madagaskar i *Norsk Salmebok*:

* *Send ut, o Jesus kjære* (oversatt i 1915)

Bibliografi
-----------

* (no) Publikasjoner av Johannes Johnson i BIBSYS

Referanser
----------

1. 1 2 3   Misjonsarkivet, «Johannes Johnson», besøkt 27. mai 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Gyldendals store konversasjonsleksikon 1973 ISBN 82-05-00267-3
* Stig Wernø Holter: *Kom, tilbe med fryd* 1991 ISBN 82-560-0774-5 side 285

Eksterne lenker
---------------

* Familieside for Johannes Johnson[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Sándor Ivády** (født 1. mai 1903 i Budapest død 22. desember 1998 i Wien) var en ungarsk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1928 i Amsterdam og 1932 i Los Angeles.

Ivády ble olympisk mester i vannpolo under OL 1932 i Los Angeles. Han var med på det ungarske laget som vant vannpoloturneringen. Det var fem nasjoner som stilte lag, men det brasilianske laget ble diskvalifisert. Ungarn vant alle sine tre kamper, 6-2 over Tyskland, 7-0 over USA og hele 17-0 mot Japan. De andre spillerne på det ungarske laget var György Bródy, Márton Homonnay, Olivér Halassy, József Vértesy, János Németh, István Barta, Alajos Keserű, Miklós Sárkány, Ferenc Keserű. Ivády spilte alle tre kampene. 

Fire år tidligere, under OL 1928 i Amsterdam spilte han på ungarske laget som kom på andreplass i vannpolo bak Tyskland. Ivády spilte alle fire kampene.

OL-medaljer
-----------

* 1932 USAs flagg Los Angeles - Gull **Gull** i vannpolo, (Ungarn)
* 1928 Nederlands flagg Amsterdam - Sølv Sølv i vannpolo, (Ungarn)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sándor Ivády – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Sándor Ivády – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Sándor Ivády – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Sándor Ivády – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Sándor Ivády – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (hu) Sándor Ivády – Ungarns olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Johannes Johnsen** (født 28. januar 1892 i Stavanger, død 12. oktober 1959 i Stavanger), var Stavangers ordfører i 1946.

Bakgrunn
--------

Johnsen var sønn av en paraplymaker og fulgte i farens fotspor. Han vokste opp i et hjem som soknet til partiet Venstre. Foreldrene var engasjerte i indremisjonen. Selv om han ikke hadde høyere utdannelse, var han selvlært og belest i emner som skjønnlitteratur og sosialøkonomi.

Politisk virke
--------------

Johnsen ble først innvalgt ved bystyrevalget i 1919 og representerte Arbeiderpartiet i perioden 1920-1946 (unntatt krigsårene 1940-1945). Han var en sentral politiker i Arbeiderpartiet i mellomkrigstiden. I 1929 ble han valgt inn i formannskapet. Etter at ordfører L. W. Hansen i september 1945 hadde frasagt seg alle kommunale verv, rykket varaordfører Ole Bergesen automatisk opp til ordfører. Det måtte avholdes valg på ny varaordfører, og Johnsen ble valgt enstemmig. Ved ordførervalget i desember 1945 ble han valgt til Stavangers ordfører fra 1946.
I juni 1946 ble han enstemmig innstilt til stillingen som finansrådmann og fratrådte ordførerembetet. Johnsen var i stillingen som finansrådmann til juni 1957. I denne stillingen ble han en viktig aktør i gjenreisningen etter krigen, og var selv en av initiativtakerne til opprettelsen av Stavanger Boligbyggelag.

Annet
-----

Johannes Johnsen hadde mange viktige verv i det lokale samfunnslivet. Han spilte en viktig rolle i utviklingen av regionens kraftforsyning. I 1935 kom han inn i styret for Stavanger Elektrisitetsverk, der han i 1945 ble formann. I 1947 ble Lyse Kraftverk opprettet med Johnsen som formann. Dette vervet hadde han til han døde. Hans kunst- og kulturinteresse fikk han utøve som styremedlem både i Stavanger byorkester og Stavanger museum. Han var en viktig drivkraft for å få bygget Stavanger Bibliotek i *Kleivå*, som nå er Stavanger Rådhus.

Død
---

Johannes Johnsen døde hastig ved sitt skrivebord om kvelden den 12. oktober 1959, like etter at han hadde kommet hjem fra et møte i Norges Banks avdeling i Stavanger, der han var medlem av styrekollegiet.
Han ble bisatt fra Stavanger domkirke og hans grav er på Lagård gravlund.

Heder
-----

For sin innsats for Stavanger er han hedret med *Johannes Johnsens gate* på Tjensvoll (1971) og en byste av ham ble avduket mellom rådhuset i Stavanger og Stavanger svømmehall (1976).

Referanser
----------

1. ↑  Stavanger Aftenblad : "Johannes Johnsen død", 13. oktober 1959 s.9.
2. ↑  1ste Mai: "Det gamle førkrigsbystyre er trått i funksjon igjen.", 12. september 1945 s.1.
3. ↑  1ste Mai: "Det nye bystyret konstituert i går", 29. desember 1945 s.1.
4. ↑  1ste Mai: "Johs. Johnsen ny finansrådmann", 18. mai 1946 s.1.
5. ↑  Rogalands Avis: "Johs. Johnsen som kraftverksmann", 14. oktober 1959 s.3.

Kilder
------

* Gunnar A. Skadberg: »Stavangers ordførere»
* Stavanger Byleksikon


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Ole Bergesen** | **Stavangers ordfører**(1946–1946) | Etterfølger:**Magnus Karlson** |
**Székely Himnusz** («Szekély-hymnen») er et dikt fra 1921, som av Nasjonalrådet i Szekler ble oppnevnt som Székely-folkets «nasjonalsang», 5. september 2009. Székely-folket bor i Szeklerland i østre Transilvania. Området er en del av Romania, men har en organisert separatistbevegelse som refererer til hymnen som sin nasjonalsang.

Tekst
-----

Ungarsk (først vers av hymnen):  

Ki tudja merre, merre visz a végzet  

Göröngyös úton, sötét éjjelen.  

Segítsd még egyszer győzelemre néped,  

Csaba királyfi csillagösvényen.  

Norsk oversettelse:  

Hvem vet hvor skjebnen bringer oss  

Langs en vanskelig vei i en mørk natt  

Før vårt folk igjen til seier.  

prins Csaba, på stjernenes sti.

Referanser
----------

1. ↑  «A Székelyföldi Önkormányzati Nagygyűlés határozatai» [Decrees of the Szekler Grand Assembly] **(ungarsk)**. Székely Nemzeti Tanács (Szekler National Council). 5. september 2009. Arkivert fra originalen 21. juni 2012. Besøkt 24. juni 2012.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 30. desember 2013. Besøkt 7. november 2013.
2. ↑  (en)
Folkefest med *julgransplundring* og *julgransbränning* i Österskär i 2015.
Et «utkastet» juletre i Paris i januar 2013.
**Juletreplyndring** (svensk: *julgransplundring*), **Knutsfest** eller **Knutsdans** er en tradisjon i samband med at julen tar slutt, som innebærer at man blant annet «kler av» og «kaster ut» juletreet og setter bort advents- og julesakene, noe som i Sverige ofte skjer på tyvendedag jul, som faller på 13. januar. Mange jultreplyndringer holdes dog på en nærliggende dag. I eldre svensk tradisjon, og på mange hold i Europa tar julen slutt en uke tidligere, etter trettendedag jul. Forandringen i Sverige skjedde på 1600-tallet med anledning av en kirkehøytid med åtte dagers etterfest (oktav).

Tradisjonen, som kommer fra Norden, er blitt strekt forandret siden 1870-årene. På 1900-tallet begynte *tjugondag Knut* å bli knyttet til barn og søtsaker. Juletreplyndringer var vanligst i etterkrigstiden. Tradisjonen har sitt opphav i at man lenge hengte blant annet eplet i treet. Man plyndret altså treet for frukt, kaker og godterier. 

Juletreplyndringen sees som en avslutning på den over en måned lanea periode ned julefeiring som ble innledet i adventstiden.

Referanser i populærkultur
--------------------------

* Siste vers av julesangen "Raska fötter springa tripp, tripp, tripp" fra 1901, skrevet av Sigrid Sköldberg-Pettersson og Emmy Köhler, skildrer hvordan «julegranen bäres ut», noe som gjør at en juletreplundring særskilt kan betone siste vers.
* Astrid Lindgren skildrer tradisjonell julgransplyndring i Sverige blant annet i «Pippi Långstrump har julgransplundring» fra 1979.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   Läst 6 november 2016.
2. ↑  «Julgransplundring» **(svensk)**. Fira jul. Arkivert fra originalen 5. desember 2012. Besøkt 20. desember 2012.
**Vallermarsjen** er en turmarsj som opprinnelig ble arrangert i Bærum i perioden 1971–97. Det er en 30 km lang marsj etter mal av prøven til det militære marsjmerket. Marsjen ble arrangert av skoleidrettslaget ved Valler videregående skole, første gang i 1971. Guttene måtte bære 11 kilo på ryggen, jentene måtte bære 5 kilo. Løypa gikk fra Valler skole til By i Lommedalen og tilbake igjen.

Christian Fuhr har løyperekorden på 1 time, 56 minutter og 24 sekunder fra 1991.

Fritjof Østgaard holdt rekorden i nyere tid på 2 timer, 16 minutter og 28 sekunder fra 2019 til 2020, Tobias Gjerde holder nå rekorden på 2 timer, 7 minutter og 59 sekunder fra og med 18 september 2020.

Lenge var marsjen svært populær blant både Valler-elever og andre. På slutten av 1970- og begynnelsen av 1980-tallet stilte som regel mer enn 400 til start. Deltakerrekorden var 470. Etter marsjen var det sokkeball for såre føtter i gymsalen på Valler. Arrangementet «surfet» lenge på joggebølgen, og mistet sin popularitet da joggebølgen forsvant. I 2012 ble tradisjonen tatt opp igjen med over 100 deltagere

Referanser
----------

1. ↑  «Rykker tilbake til start». *www.budstikka.no* **(norsk)**. 9. oktober 2015. Besøkt 6. august 2018.
2. ↑  «Valler vgs». *www.facebook.com*. Besøkt 11. oktober 2020.
**Kartvelske** eller **sørkaukasiske språk** er en språkfamilie som ifølge Ethnologue inneholder fem levende språk, og ett utdødd språk ifølge Linguist List. Alle språkene i familien snakkes i Georgia, mens noen av dem har brukere også i andre land. Språktreet for familien ser slik ut:

* Kartvelske språk
	+ Georgiske språk
		- Georgisk
		- Gammelgeorgisk
		- Zanisk
			* Lasisk
			* Mingrelsk
	+ Svanisk

Georgisk og jødegeorgisk er de eneste språkene i familien som har en skrifttradisjon. Georgisk har blitt skrevet med det georgiske alfabetet siden 3. århundre f.Kr. mens jødegeorgisk blir skrevet med det hebraiske alfabetet. Disse er også de enste innbyrdes forståelige språkene i familien. Georgisk er det mest talte språket i familien, med over 4 000 000 brukere. Det er også det eneste språket med offisiell status.

Mange språkforskere har forsøkt å forbinde de kartvelske språkene med andre språkfamilier, men har ikke klart det. Familier som man har prøvd å forbinde med de nordvestkaukasiske språkene og de nordøstkaukasiske språkene, samt baskisk, men ingen har hittil kunnet bevise det.

Kilder
------

* (no) Kartvelske språk i Store norske leksikon

| * v
* d
* r
Kartvelske språk |
| --- |
| Gammelgeorgisk **·** Georgisk **·** Jødegeorgisk **·** Lazisk **·** Mingrelsk **·** Svanisk |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Yponomeutoidea** er en gruppe (overfamilie) av små til middelsstore sommerfugler. Larvene lever gjerne som minerere inne i stengler eller blader når de er unge, mens de eldre larvestadiene ofte lever i silkespinn utenpå bladene. Noen arter kan opptre som skadedyr, særlig kjent er rognebærmøll (*Argyresthia conjugella*) på epler, spinnmøll av slekten *Yponomeuta* på trær og prydbusker og kålmøll (*Plutella xylostella*) på kål, men langt de fleste artene er uten økonomisk betydning.

Utseende
--------

Små til middelsstore (vingespenn 6 – 30 mm), relativt slanke møll. Antennene er trådformede og forholdsvis lange. Forvingene er avlange, mange arter er grå eller brune, men noen kan være ganske fargerike, med metalliske flekker eller bånd. Bakvingene er vanligvis bleke på farge, og varierer fra ganske brede til svært smale. Beina er vanligvis temmelig lange og har markerte sporer. Hos mange grupper har larvene såkalt hypermetamorfose, dvs. at de yngste larvestadiene er vesentlig forskjellige fra de eldre.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Yponomeutoidea* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Yponomeutoidea* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Yponomeutoidea* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Yponomeutoidea* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Yponomeutoidea* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Yponomeutoidea* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Yponomeutoidea* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Yponomeutoidea* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Yponomeutoidea* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Yponomeutoidea* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**XX korps** (***XX Corps***) var et korps i den britiske hæren under første verdenskrig, opprettet i Palestina i 1917. Bakgrunnen var at etter fiaskoen i det andre slaget om Gaza så ble styrkene i Egypt omorganisert under general Edmund Allenby. Infanteriet ble organisert i to korps, XX korps og XXI krops. Sjef for XX korps ble general Philip Chetwode, tidligere sjef for *Desert Mounted Corps*.

Korpset besto opprinnelig av fire divisjoner:

* 10th (Irish) Division
* 53rd (Welsh) Division
* 60th (2/2nd London) Division
* 74th (Yeomanry) Division

Korpset fikk sin ilddåp i det tredje slaget om Gaza på 31. oktober 1917. 60. og 74. divisjon inntok tyrkiske stillinger vest for byen, men var ikke involvert i det endelige angrepet. Etter Beersheba 6. november så gikk XX korps til frontalangrep på tyrkiske befestninger i nærheten av Sheria hvor 10. 60. og 74. divisjon lyktes i å få et gjennombrudd. 10. divisjon inntok Hareira-befestningen på 7. november og 60. divisjon rykket inn mot Huj for å støtte *Australian Mounted Division* i avskjære den tyrkiske hærens retrett.
**XY Company**, egentlig **New North West Company**, var et kanadisk handelskompani med innretning mot pelshandel 1798-1804. Det fikk sitt navn etter bokstavkombinasjonen som det merket sine varepakker med.

Tilblivelse
-----------

Kompaniet ble dannet i 1798 som et resultat av konflikter innen North West Company.[] Misfornøyde *hivernants* (overvintrende deleiere) forente seg med pelshandlere i Montréal som ikke hadde fått inngå i Nordvestkompaniet ved dets reorganisadjon i 1795. Alexander Mackenzie forente seg i 1800 med XY-kompaniet, som deretter av almenheten ofta ble kalt *Alexander Mackenzie & Co*.[]

Konkurranse på liv og død
-------------------------

Konkurransen med Nordvestkompaniet var intensiv, førte til blodsspille og et økende bruk av rusdrikker som konkurransemiddel om pelsverkene.[] I 1804 forhandlet imidlertid partene frem en sammenslåing av de begge selskaper under Nordvestkompaniets navn. Deleierne i XY-kompaniet fikk 25 andeler i det nye kompaniet, mens det gamle Nordvestkompaniets deleiere beholdt 75 andeler. Det nye og styrkede selskapett tok nå på alvor opp konkurransen med Hudson Bay-kompaniet.

Referanser
----------

1. ↑  *The Canadian Encyclopedia*: "XY Company" () 2011-10-11.

Litteratur
----------

* George Bryce: *The Remarkable History of the Hudson’s Bay Company*, Sampson Low & Co. London 1900, s. 147–153: Chapter VII: *The X Y Company* (Nyopptrykk: Adamant Media Corporation, Chestnut Hill MA 2005, ISBN 1-4212-6989-9 (*Elibron Classics Series*)).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Canadian Encyclopedia **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC
 |
**Rusty Cooley** er en gitarist fra Houston, Texas. Han fikk sin aller første gitar på sin 15. fødselsdag. Fra den dagen har Cooley fordypet seg i musikk og han øvde på gitarspilling opp mot 3 timer hver dag. 

Cooley tok gitar-undervisning en stund, men han var misfornøyd med de lokale instruktørene og bestemte seg heller for å lære seg selv hvordan man spilte gitar fremfor å la noen andre lære ham det. Etter å ha blitt ferdig med gymnaset begynte han på det lokale college der han studerte musikkteori. 

Cooley ble med i bandet *Revolution* i 1989 og han holdt sammen med dem fram til 1993. Da dannet han en kortlivet band som han kalte Dominion etter at han forlot bandet Revolution. Dominion ble oppløst allerede i 1995. I løpet av denne tiden vant Cooley en Guitar Master Series og han ble kåret til Beste Gitarist i Houston. 

Cooley begynte som gitar-instruktør da han var cirka 18 år gammel. Han har også gitt ut flere instruksjonsvideoer og laget gitarleksjoner for blader. I tillegg har han undervist for National Guitar Workshop i *USA* tre ganger, delvis i 1996, 1997 og 1998.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Colney** er en landsby og et verdslig sogn i distriktet South Norfolk i grevskapet Norfolk i England. Landsbyen ligger i den vestlige utkanten av byen Norwich og elven Yare renner gjennom Colney. Kirken i landsbyen, St Andrew, er en av 124 rundtårnkirker som fortsatt eksisterer i Norfolk. I henhold til folketellingen i 2011 har den en befolkning på 153 innbyggere.

I Colney ligger blant annet universitetssykehuset Norfolk and Norwich University Hospital, forskningssentrene John Innes Centre og Institute of Food Research samt treningsbanen til Norwich City FC, som markeres på landsbyskiltet.

Referanser
----------

1. ↑   «Civil Parish population 2011» Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. *Neighbourhood Statistics*. Office for National Statistics
2. ↑   Norwich City FC training ground Arkivert 5. juli 2015 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

(en) Colney – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* «Colney, Literary Norfolk»,

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Lee Cartwright** (født 19. september 1972 i Rawtenstall i Rossendale i Lancashire i England) er en engelsk fotballspiller som spiller for Scarborough FC men er mest kjent for sin tid i Preston North End.

Tidlige år
----------

John McGrath tok ham opp som trainee hos Preston North End i 1989. Han gjorde sin førstelagsdebut som 18-åring mot Shrewsbury Town i mars i 1991, kampen endte 1-1. Sesongen etter i 1991/92 sesongen ble han kåret til årets spiller i klubben.

En Preston-legende
------------------

På sine tretten år i klubben fikk han 472 kamper og 30 mål for klubben.
Han var viktig på laget da de rykket opp til Andredivisjon i 1996 og når de rykket opp til Førstedivisjon i 2000. Han var også med i play-off finalen der de tapte for Bolton Wanderers i kampen om å rykke opp til Premier League.

Avgårde hjemmefra
-----------------

I januar 2004 gikk han på free transfer til Stockport County på grunn av skadeproblemer fikk han bare 38 kamper og 1 mål der og i 2005 gikk han til Rochdale AFC. Igjen ødela han seg etter 29 kamper og 1 mål og han ble frigitt fra kontrakten.

Scarborough
-----------

Han vurderte etter dette å legge opp som fotballspiller men så kom Mark Patterson den nye manageren for Scarborough FC og tilbydde ham en kontrakt for 2006/07 sesongen.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 13999, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lee Cartwright – Transfermarkt Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |