**Walter Besant** (født 14. august 1836, død 9. juni 1901) var en engelsk romanforfatter og historiker. Hans svigerinne var aktivisten og teosofen Annie Besant.

Biografi
--------

Walter Besant ble født i Portsmouth, Hampshire, som sønn av en kjøpmann. Han innledet sin skolegang ved St Paul's, Southsea, Stockwell Grammar i London, og King's College London. I 1855 ble han opptatt som «pensjonist» på Christ's College ved Universitetet i Cambridge, hvor han tok sin avgangseksamen i 1859 som institusjonens 18. «wrangler».

Etter å ha arbeidet et år som matematikk-lærer ved Rossall School i Fleetwood, Lancashire, og et år ved Leamington College, arbeidet han i seks år som professor i matematikk ved Royal College, Mauritius.

Helseproblemer tvang han til å trekke seg tilbake, og han vendte tilbake til England og bosatte seg i London i 1867. I årene 1868–1885 påtok han påtok seg vervet som sekretær for *Palestine Exploration Fund*. I 1871 ble han opptatt som medlem av *The Honourable Society of Lincoln's Inn*.

I 1868 publiserte Walter Besant boken *Studies in French Poetry*. Tre år senere innledet han et samarbeid med den engelske romanforfatteren James Rice, og sammen skrev de blant annet *Ready-money Mortiboy* (1872) og *Golden Butterfly* (1876). Etter Rices død i 1882 innledet Besant et omfattende forfatterskap. Besants roman *All in a Garden Fair* ble Rudyard Kiplings inspirasjonskilde til å forlate India og gjøre en karriere som forfatter, omtalt i Kiplings *Something of Myself*.

Andre kjente romaner av Besant er *Dorothy Forster*, *Children of Gibeon* og *All Sorts and Conditions of Men*. De to sistnevnte bidro til å vekke almenhetens medfølelse for livets sorger blant de fattigste klassene i Engelske storbyer. I sitt korstog for å hjelpe samfunnets fattige, lyktes Besant i å bidra til etableringen av The People's Palace i Øst-London.

I tillegg til romaner, skrev Walter Besant også mye om Londons historie og topografi; hans planlagte beskrivelse på dette området ble imidlertid aldri avsluttet. Blant hans bøker om dette emnet er *London in the 18th Century*.

Besant var frimurer. I 1873 ble han «mester-murer» (3° i St. Johanneslosjen) i London-losjen *Marquis of Dalhousie Lodge*. Der fikk han medhold i sin idé om å opprette forskningslosjen *Quatuor Coronati Lodge* hvor han ble utnevnt til den første *treasurer* i 1886.

Besant var også en ledende skikkelse i 'Atlantic Union', en forening som ønsket å forbedre de sosiale forholdene mellom amerikanere og mennesker av britisk herkomst.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Sir Walter Besant, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Walter-Besant, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija ID 12010[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Internet Speculative Fiction Database, ISFDB forfatter-ID 2037, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Charles Dudley Warner, red. (1897) (på en), *Library of the World's Best Literature*, Wikidata Q19098835,
6. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 12438619r.
7. ↑  The New York Times, 5. juni 1900: *Object of Atlantic Union*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Walter Besant – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Walter Besant – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Verker av Walter Besant i Prosjekt Gutenberg
* Verker av Walter Besant hos *Internet Archive*

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |