**Nihonium**, tidligere kalt **ununtrium**, er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Nh** og atomnummer 113.

Historie
--------

Den første rapporten om nihonium kom i august 2003, da det ble identifisert som et henfallsprodukt fra moscovium. Denne rapporten ble publisert 1. februar 2004 av et samarbeid mellom forskergrupper ved Joint Institute for Nuclear Research (JINR) i Dubna, Russland og amerikanske forskere ved Lawrence Livermore National Laboratory:

{\displaystyle \,\_{20}^{48}\mathrm {Ca} +\,\_{95}^{243}\mathrm {Am} \to \,^{288,287}\mathrm {Mc} \to \,^{284,283}\mathrm {Nh} \to \ }
23. juli 2004 registrert japanske forskere ved RIKEN ett enkelt atom av 278**Nh** etter en kaldfusjon av 209**Bi** (vismut) og 70**Zn** (sink). De publiserte resultatene 28. september 2004:

{\displaystyle \,\_{30}^{70}\mathrm {Zn} +\,\_{83}^{209}\mathrm {Bi} \to \,\_{113}^{279}\mathrm {Nh} ^{\*}\to \,\_{113}^{278}\mathrm {Nh} +\,\_{0}^{1}\mathrm {n} }
Det japanske forskerteamet fremstilte enda et atom av 278**Nh** 2. april 2005. I august 2012 fremstilte forskerne ved RIKEN nok et atom av grunnstoff 113, og denne gangen detekterte de en serie på seks alfa-henfall som ble vist å ha startet med Nihonium. 30. desember 2015 ble oppdagelsen godkjent av IUPAC. Endelig navn ble godkjent av IUPAC i 2016.

Nihoniumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Nihonium er et radioaktivt metall med kortlivede isotoper. Kun få atomer er fremstilt av stoffet, og man vet derfor lite om de kjemiske og fysiske egenskapene. Det antas å være et fast stoff ved romtemperatur, og at det har egenskaper som ligner på thalliums.

### Isotoper

6 isotoper av Nihonium er hittil kjent eller beregnet, og de er alle ustabile (og dermed radioaktive). De mest stabile er beregnet å være 286**Nh** med halveringstid 20 sekunder, 285**Nh** med halveringstid 5,5 sekunder, og 284**Nh** med halveringstid 0,48 sekunder. De resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 sekund.

CAS-nummer: 54084-70-7

Forekomst
---------

Nihonium forekommer ikke naturlig, men blir fremstilt i laboratorier.

Anvendelse
----------

Nihonium har pr. i dag ingen bruksområder, bortsett fra forskningsformål.

Referanser
----------

1. ↑  RIKEN Research - Lucky number 113 (publisert 6. januar 2016) Besøkt 10. januar 2016
2. ↑  IUPAC – Discovery and Assignment of Elements with Atomic Numbers 113, 115, 117 and 118. (engelsk) Publisert 30. desember 2015 Arkivert 31. desember 2015 hos Wayback Machine. Besøkt 10. januar 2016
3. ↑  Brookhaven National Laboratory - National Nuclear Data Center: Isotoptabell for ununtrium Besøkt 10. januar 2016

Eksterne lenker
---------------

* (en) Nihonium – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Nihonium – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN
 |