**Nordlændingernes Forening** (etablert på Ole Tobias Olsens hybel i Kristiania den 11. oktober 1862) er en norsk tilflytterforening. Initiativtakerne Ole Tobias Olsen og Elias Blix ønsket å samle utflyttede fra Nord-Norge, altså de tre nordligste fylker, om en «Nordnorsk reisning» for å sikre rettferdighet for landsdelen, økonomisk, sosialt og kulturelt.

Opprinnelig var det ti medlemmer, i hovedsak studenter, som hadde gått på Tromsø Seminarium. Andre som kom til var Carl Johan Nielsen og Anton Christian Bang, samt Sivert Nielsen. Ifølge Niemi skal Hammerfest-komponisten Ole Olsen ha lansert det da strategiske begrepet «Nord-Norge» på Hotel Royal i 1894.

Som samlende symbol er Petter Dass sentral i foreningen. Foreningen fikk i 1908 fikk reist en støtte av diktepresten på Alstahaug og har bidratt med tekstilkunst av Dagmar Lunde til Petter Dass-museet. I forbindelse med 50-årsjubileet 1912 etablerte de på initiativ av daværende leder Ole Olsen, den såkalte Petter Dass-medaljen, som siden da har vært delt ut årlig. Statuttene omgjort noe i 1922 under leder Richard With. Foreningen het *Hålogaland-Sambandet* fra 1942 til 1945, men gikk siden tilbake til navnet Nordlændingernes Forening.

«Petter Dass Stipendiefond» og «Fredrikke Tønder-Olsens Legat» forvaltes av foreningen, som også besitter en dobbelthybel i Nordnorsk student- og elevhjem i Oslo. Foreningen har avdelinger i Moss, Fredrikstad og Oslo.

«Nordlændingernes Kor» ble etablert i 14. oktober 1945 og teller i dag rundt 40 sangere som deltar på årlig julekonsert i Frogner kirke samt turnerer eksempelvis på Festspillene i Nord-Norge.

Foreningen utgir også tidsskriftet *Nordlands trompet*, organ for Nordlændingernes forening. Avisen utkom første gang på 1890-tallet, men gikk inn etter få år. Birger Risan Brodal tok initiativet til å utgi avisen igjen i 1995, og var avisens redaktør i 40 utgaver. For dette arbeidet ble han tildelt Petter Dass-medaljen i 2007.

Fra 1993-2013 har foreningens formann vært Rigmor Eidem, som har bidratt mye for foreningens videre eksistens. Hun har også holdt liv i *Nordlands Trompet* etter at Birger Brodal ga seg.

I dag har foreningen en rekke arrangementer i løpet av året, blant annet aftener dedikert til eting av boknafisk og torsk, i tillegg til pubtreff, juletrefest og barnedisco. Hver høst arrangeres i tillegg kulturaften der foreningen ønsker å fremme nordnorske kunstnere. I 2012 feiret foreningen 150-årsjubileum i Gamle logen, med underholdning av Maria Haukaas Mittet fra Senja, Thea Brinchmann Styve fra Sandnessjøen og Aasmund Holst Hansen fra Hammerfest.

Litteratur
----------

* Andreas Lund, *Nordlændingernes Forening i billeder og tekst: Et femtiaars-minde (1862–1912)*, 1912
* Nils A. Ytreberg, *Vær hilset! Nordlendingenes forening 1862-1962*.
* Karen Anna Økland, *Fruktbar sammenkomst på Ole Tobias Olsens hybel. Nordlændingernes Forening i Oslo feirer 120-års jubileum.*, Harstad Tidende, 2. Oktober 31.12.96
* Einar Niemi, *Regionalismens janusansikt: modernisering og motkultur*. I Finstad m.fl. Stat, religion, etnisitet, rapport fra Skibotn-konferansen 27.-29. mai 1996. Skriftserie, Nr. 4. Senter for samiske studier, Universitetet i Tromsø.
* Ida Furnes Lauveng, *Den særegne nordlendingen. Grenser, samhold og identitet i Nordlændingernes Forening*. Masteroppgave ved sosialantropologisk institutt, Universitetet i Oslo, 2012. ()
* Steinar Aas, *Å eg minnes. Regionbyggere i hovedstaden. Nordlændingernes forening 1862-2012*, Tromsø, 2012.

Referanser
----------

1. ↑   www.nordlaendingernes-forening.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* nordlaendingernes-forening.no Arkivert 22. april 2018 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** Brønnøysundregistrene
 |