**Hjernehinnebetennelse** (**meningitt**) er betennelse i hjernehinnen (*gr: meninx*) med økt antall celler i spinalvæsken. Infeksjonen skyldes oftest bakterier eller virus, men sopp og parasittmeningitter kan også være årsak. Meningitter deles inn i serøse og purulente;

Purulent meningitt
------------------

Purulent meningitt forårsakes av bakterier, oftest meningokokker (30 %) og pneumokokker (20 %), samt en rekke andre.

Meningokokker finnes hos mange friske mennesker i den naturlige halsfloraen, men kan gå over i hjernehinnen ved en øre/nese/hals-infeksjon, eller ved dråpesmitte fra individer som har den naturlig i halsen eller fra andre syke individer. Hjernehinnebetennelse forårsaket av meningokokkbakterien Neisseria meningitidis betegnes også smittsom hjernehinnebetennelse.

Symptomene er økende hodepine og utvikling av nakke- og ryggstivhet. Et annet karakteristisk tegn er petekkier, men det er ikke alle som får disse. Petekkier er røde prikker på huden som ikke lar seg fjerne når du trykker på dem. Bruk f.eks. et glass og trykk på huden for å se om de røde prikkene forsvinner Dessuten får man feber, brekninger og nedsatt bevissthet som kan gå over i koma pga. hjerneødem. Økt intrakranielt trykk kan gi kramper, bradykardi og respirasjonsvikt. 

Det er viktig å søke lege raskt dersom man mistenker meningitt, da letaliteten ligger på 10-20 %, men jo tidligere man søker lege jo bedre er prognosen. Behandling skjer med diverse antibiotika, samt symptomatisk behandling. Hvis man har nakke- og ryggstivhet, feber, røde prikker på huden kan det være lurt å sjekke seg for hjernehinnebetennelse.

Komplikasjoner som kan oppstå er varig hørselskade og alvorlig hjerneskade.

Serøs meningitt
---------------

Serøs meningitt skyldes oftest coxacie-, ECHO-, parotitt- eller herpesvirus, i sjeldne tilfeller tuberkelbasiller eller sopp. 

Viruset overføres med dråpesmitte, og kan også affisere selve hjernen og gi encephalitt

Symptomene er først som en influensaliknende infeksjon med feber, deretter kommer en ny feberperiode med nakkestivhet, hodepine og kvalme. Bevisstheten er som oftest ikke påvirket.

Prognosen er som oftest god, og behandlingen er kun symptomatisk. Tuberkuløs meningitt behandles som vanlig tuberkulose.

Referanser
----------

1. ↑  «Hjernehinnebetennelse og hjernebetennelse». Pasienthåndboka.no. Arkivert fra originalen 14. desember 2009. Besøkt 3. august 2007.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |