**Hugo Schuchardt** (født 4. februar 1842 i Gotha, død 21. april 1927 i Graz) var en tysk språkforsker, med romanske språk som spesialfelt. Han forsket også på baskisk og kreolspråk.

Schuchardt studerte klassisk og romansk filologi i Jena og Bonn. I 1864 tok han doktorgraden på et arbeid om vulgærlatin.

På ei tid da kreolspråk vanligvis blei avskrevet som «dårlig» eller «degenerert» språk, var Schuchardt blant de første som på vitenskapelig grunnlag penkte på at kreoler er fullverdige språk og verdige objekter for vitenskapelig undersøkelse.

I sin utforskning av kreolspråk pekte han på fellestrekk ved utviklinga deres, og var tidlig ute med å stille det svært viktige spørsmålet om årsaken til det.

Schuchardt var også tidlig ute blant språkforskerne som interesserte seg for det som nå kalles planspråk, den gangen oftere *kunstige, internasjonale språk* – på tysk *Weltsprache*. 

Han viste at Volapüks tendens til å sammentrekke ord i kortformer (som det engelske *animal* til *nim*) også er kjent i såkalt naturlige språk (f.eks. i norsk, *automobil* til *bil*, *omnibus* til *buss*) og at slike *volapükismer* er vanlige i kreolspråk.

Schuchardt tok opp den samfunnsmessige sida ved spørsmålet om slike språk ville slå gjennom eller ikke. Ifølge ham er det avgjørende ikke om et planspråk er angivelig lingvistisk fullkomment. Det er viktigere om sterke sosiale krefter stiller seg bak det. Han hevda at Volapük kunne tenkes å slå gjennom dersom en stor internasjonal organisasjon, som Den sosialistiske internasjonalen, stilte seg bak det. (Dette blei seinere sitert av Louis Couturat uten at han nevnte at Schuchardt brukte nettopp Sosialistinternasjonalen som eksempel.)

Schuchardt var en av de berømte forskerne som underskreiv oppropet for Delegasjonen for antakelse av et internasjonalt hjelpespråk, en organisasjon starta etter verdensutstillinga i Paris i 1900 for å utforske dette. Han skreiv en kommentar til organisasjonen, men spilte ellers ingen stor aktiv rolle.

Schuchards kommentarer, der han også reiste viktige spørsmål som fortsatt blir diskutert, gjør at han regnes som en pioner innafor interlingvistikken: Den vitenskapelige utforskninga av planspråk som Volapük og Esperanto.

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   annuaire prosopographique: la France savante, oppført som Hugo Ernst Mario Schuchardt, CTHS person-ID 2208, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 54990[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id schuchardt-hugo, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator mub2013789899, besøkt 29. januar 2023[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
8. 1 2   *Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase*, NKC-identifikator mub2013789899, Wikidata Q13550863,

Eksterne lenker
---------------

* (de) Liste over forelesninger ved Universitetet i Leipzig (vintersemestret 1870 til vintersemestret 1872)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |