**Dag Solstad** (født 16. juli 1941 i Sandefjord) er en norsk forfatter. Siden 2011 har han mottatt Statens æreslønn.

Tidlig liv
----------

Dag Solstad vokste opp i Sandefjord i 1940- og 1950-årene. Hans far døde da Solstad var elleve år. Faren etterlot seg en kolonialforretning som gikk konkurs. Dag Solstads ni år eldre bror hadde dratt til sjøs, og deres mor måtte livnære seg ved å selge sko. Solstad tok seg jobb på Jarlsberg travbane og var dessuten målvakt på juniorlaget til fotballklubben Store Bergan. Etter gymnaset var han lærervikar i Kabelvåg.

Forfatterskap
-------------

**Forbedringspotensial:** Denne artikkelen har forbedringspotensial. Mangler som har blitt anført: *Avsnittet inneholder kildeløse og til dels subjektive tolkninger og vurderinger*
### Debut

Dag Solstad debuterte med novellesamlingen *Spiraler* i 1965. En novelle hvor man møter fremmedgjorte mennesker som lengter etter noe egentlig, men som opplever tilværelsen som mer eller mindre uegentlig eller absurd. I artikkelen *Norsk prosa – europeisk modernisme* fra 1967 fremmer han mistro til den tradisjonelle romanen og et ønske om å bringe norsk litteratur à jour med nyere europeisk modernisme. Her henviser han bl.a. til James Joyce, Marcel Proust, Alain Robbe-Grillet og Samuel Beckett.

I kortprosasamlingen *Svingstol* fra 1967 har han endret posisjon. Her og i artikkelen *Tingene og verden* (1967) fremmer han en nyenkel konkretisme der tingene ikke lenger skal tjene som symboler for en indre menneskelig tilstand: *«Vi vil la kaffekjelen være kaffekjelen og se den stå på frokostbordet, blank av aluminium og fylt med rykende kaffe.»* sier han i teksten *Vi vil ikke gi kaffekjelen vinger.*

I 1969 kom romanen *Irr! Grønt!* som omhandler problemstillingen mellom identitet og rolle. Hovedpersonen Geir Breivik inntar det standpunktet at mennesket er lik summen av sine skiftende roller. Frihet består i å være seg rollespillet bevisst. Temaet tas også opp i artikkelen *Om nødvendigheten av å leve inautentisk*.

### Kommunisme

**Opprydning:** Denne artikkelen trenger en opprydning for å oppfylle Wikipedias kvalitetskrav. Du kan hjelpe Wikipedia ved å forbedre den. Mangler som er blitt anført: Avsnittet er uproporsjonalt langt, og preget av et øyeblikksperspektiv fra 2021-debatt

I årene 1974–1980 kom fire romaner som ble skrevet etter de krav som AKP (m-l)-bevegelsen satte opp om at litteraturen skulle tjene de arbeidende massene. Først kom *25. septemberplassen*, som skildrer en arbeiderfamilie gjennom to generasjoner i det sosialdemokratiske Norge fra frigjøringen i 1945 til folkeavstemningen om EEC i 1972. Senere kom krigstrilogien *Svik. Førkrigsår*, *Krig. 1940* og *Brød og våpen*, som gjennom et stort persongalleri viser konflikten mellom kommunister og sosialdemokrater innenfor den norske arbeiderklassen før, under og etter krigen.

I 1982 og 1987 kom to romaner, *Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelsen som har hjemsøkt vårt land* og *Roman 1987*. Hovedpersonene Knut Pedersen og Fjord ser på årene innenfor AKP (m-l) i tilbakeblikk, og forholdene i partiet behandles humoristisk og ironisk. Solstad selv omtaler denne litterære perioden i sitt forfatterskap som «min utopiske periode».

Solstad har ved flere anledninger uttalt at han fortsatt er kommunist og ønsker å huskes som kommunist. «Om man ser tilbake på mitt forfatterskap, håper jeg at man ikke glemmer at jeg var kommunist. Det er veldig viktig for meg», har han uttalt til Dagens Næringsliv.

Professor Bernt Hagtvet er svært skeptisk til Solstads kommunistiske ståsted:

> «Hvilken type kommunisme vil Solstad ha? Til Klassekampen sier han at han er maoist, riktignok av ‘eksistensielle behov mer enn politiske’. Han sier ‘det er synd’ at ‘Mao tapte’.
> 
> 
> I det 20. århundre, fra 1917 til 1989, er kommunistiske regimer og bevegelser ansvarlig for omkring 100 millioner menneskers død. Det fastslår Stéphane Courtois og hans team ved det franske nasjonale forskningssenteret CNRS i verket Kommunismens svartebok (1997).
> 
> 
> Josef Stalin og Mao Zedong kommer før Adolf Hitler i rekken av massemordere. De overgår langt ofre i kriger. Fanatiserende ideologier er en fellesnevner for dem. Og intellektuelle som spilte med i fascinasjonen.
> 
> 
> 
> Den nederlandsk-britiske historikeren Frank Dikötter mener Mao var ansvarlig for minst 45 millioners menneskers død i det vanvittige forsøket på å hurtig-industrialisere Kina fra 1958 til 1962, ‘Det store spranget’.»
> 
> 

Solstad kommentarer Hagtvets kritikk slik:

> «Det synes jeg var ganske morsomt. Men jeg er for gammel til å bry meg om hva Bernt – hva heter han – tenker, enten det er et angrep på meg eller hva annet han måtte tenke på.» 
> 
> 

I Dag og Tid utdyper Solstad sin kommunistiske holdning: 

> «– Kva var det som var så bra med kommunismen at du blei hekta?
> 
> 
> – Maoismen forandra faktisk ganske mykje av livet mitt, gav meg eit politisk håp i tilværet. Her hadde ein milliard menneske gjort opprør mot kapitalismen og imperialismen. Det var verkeleg stort, og det gjorde at eg i dag gjerne vil bli hugsa som ein som blei forført av maoismen.
> 
> 
> – Kva med undertrykkinga og kulturrevolusjonen som drap millionar av menneske?
> 
> 
> 
> – Det der har eg ikke studert så nøye. Eg reknar med at folk måtte døy i kampen for og mot maoismen. Men dette vil eg ikke gå inn på.» 
> 
> 

### Moralsk-eksistensielle fase

I 1990-tallsromanene skjedde et romanteknisk omskifte, og Solstads forfatterskap tok en ny vending. I romanene fra denne perioden svinner den ytre handlingen inn og kretser rundt én betydningsmettet situasjon. *Ellevte roman, bok atten* (1992) kretser omkring bildet av Bjørn Hansen i rullestolen, som han frivillig lar seg lenke til etter at han har fått omverdenen til å tro at han er blitt lam. I 2019 kom romanen *Roman 2019. Tredje og siste roman om Bjørn Hansen*. I *Genanse og verdighet* fra 1994 er det bildet av lektor Elias Rukla som ikke makter å slå opp paraplyen sin i skolegården, som illustrerer hvordan livssammenhengen rakner, og plasserer hovedpersonen som en fremmed i tilværelsen. Felles for Hansen, Rukla, professor Andersen og T. Singer er følelsen av at kulturen og samfunnet er i forfall, at kommersialisering og forflatning overtar, og at de er blitt stående utafor sin egen tid. I stedet for å prøve å gripe inn mot forfallet, synker de inn i seg selv og ender opp som tilskuere til virkeligheten omkring seg.

### Tilbakeblikk

I *16.07.41* fra 2002 introduserte Solstad seg selv som hovedperson. Tilsynelatende møter vi her forfatteren i egen person som mot slutten av sin forfattergjerning griper tilbake til hendelser i sin egen oppvekst. 

I *Armand V.* fra 2006 bruker Solstad igjen en jeg-person som i alle ytre henseender sammenfaller med hans egen biografi. Foruten å fortelle historien om en norsk karrierediplomats vilkår under den nyimperialistiske verdensorden diskuterer han her hvordan hans egne romaner er blitt til. Hovedspørsmålet han stiller er om forfatteren skriver romanen, eller om romanen ligger der ferdig i utgangspunktet, slik at forfatterens rolle består i å grave den fram. I *Armand V.* proklamerer Solstad videre: *«Mitt forfatterskap endte med T. Singer, skrevet og utgitt i 1999. Alt etter dette er et unntak, som aldri skal gjenta seg.»*

17. Roman (2009) er en oppfølger til Ellevte roman, bok atten fra 1992. Her møter vi igjen Bjørn Hansen, kemneren fra Kongsberg, som har store problemer med å innordne seg som familiefar og samfunnsborger. Vi følger hans vei mot forsoning med sønnen og hans familie.

I 2013 utkom romanen *Det uoppløselige episke element i Telemark i perioden 1591–1896*, en familiekrønike basert på genealogisk materiale fra hans egen familie i Bø og Seljord.

Annet
-----

Han har tidligere vært gift to ganger og har tre døtre. Han er nå gift med Therese Bjørneboe. 

*Medaljens forside* var et bestillingsverk for industribedriften Aker og forteller selskapets historie, med genrebetegnelsen *«en roman om Aker»* på tittelbladet. 

Sammen med Jon Michelet rapporterte han i bokform fra VM i fotball i 1982, 1986, 1990, 1994 og 1998.

Solstad ble i 1996 kåret av Bokklubben Nye Bøker til en av *De fire nye store*.

I 2003 var Solstad festspilldikter ved Festspillene i Bergen. I 2011, i forbindelse med Solstads 70-årsdag, ble en plass oppkalt etter ham i Sandefjord, Dag Solstads plass.

Bibliografi
-----------

### Romaner

* *Irr! Grønt!* – (1969)
* *Arild Asnes, 1970* – (1971)
* *25. septemberplassen* – (1974)
* *Svik. Førkrigsår* – (1977)
* *Krig. 1940* – (1978)
* *Brød og våpen* – (1980)
* *Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelsen som har hjemsøkt vårt land* – (1982)
* *Forsøk på å beskrive det ugjennomtrengelige* – (1984)
* *Roman 1987* – (1987)
* *Medaljens forside* – (1990)
* *Ellevte roman, bok atten* – (1992)
* *Genanse og verdighet* – (1994)
* *Professor Andersens natt* – (1996)
* *T. Singer* – (1999)
* *16.07.41* – (2002)
* *Armand V. Fotnoter til en uutgravd roman* – (2006)
* *17. roman* – (2009)
* *Det uoppløselige episke element i Telemark i perioden 1591–1896* – (2013)
* *Tredje, og siste, roman om Bjørn Hansen* (2019)

### Noveller og kortprosa

* *Spiraler* – Noveller, (1965)
* *Svingstol* – Prosatekster, (1967)
* *Svingstol og andre tekster* – Prosatekster, (1994)
* *Kan man ødelegge et nasjonalt språk? Er det nødvendig?* i antologien *Hjemlandet og andre fortellinger* (2019)

### Skuespill

* *Georg: sit du godt?* – (1968) – sammen med Einar Økland
* *Kamerat Stalin, eller familien Nordby* – (1975)

### Artikler og essayistikk

* *Tilbake til Pelle Erobreren?* – Artikler, (1977)
* *Artikler om litteratur 1966–1981* – (1981)
* *Sleng på byen* – Petiter, (1983)
* *14 artikler på 12 år* – (1993)
* *3 essays* – (1997)
* *Artikler 1993–2004* – (2004)
* *Artikler 2005–2014* – (2015)
* *Dag Solstad leser Olav Duun* – (2018)
* *Artikler om litteratur 2015–2021* – (2021)

### Reportasjebøker

* *VM i fotball 1982* – (1982) – sm.m. Jon Michelet
* *VM i fotball 1986* – (1986) – sm.m. Jon Michelet
* *VM i fotball 1990* – (1990) – sm.m. Jon Michelet
* *VM i fotball 1994* – (1994) – sm.m. Jon Michelet
* *VM i fotball 1998* – (1998) – sm.m. Jon Michelet
* *VM i fotball 2014* – (2014) – sm.m. Jon Michelet, Morten Pedersen og Tom Stalsberg

### Filmatiseringer

* *Gymnaslærer Pedersen* (2006), basert på romanen *Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelse som har hjemsøkt vårt land* (1982)

Priser
------

* Mads Wiel Nygaards legat 1969
* Kritikerprisen 1969, for *Irr! Grønt!*
* Språklig samlings litteraturpris 1982
* Nordisk råds litteraturpris 1989, for *Roman 1987*
* Kritikerprisen 1992, for *Ellevte roman, bok atten*
* Doblougprisen 1996
* Gyldendalprisen 1996
* Brages hederspris 1998
* Kritikerprisen 1999, for *T. Singer*
* Vestfolds Litteraturpris 2001
* Aschehougprisen 2004
* Brageprisen 2006, for *Armand V. Fotnoter til en uutgravd roman*
* Vestfold fylkeskommunes Kunstnerpris 2007
* Svenska Akademiens nordiske pris 2017
* Neshornet, Klassekampens kulturpris 2019

Litteratur
----------

* Jan H. Landro: *Jeg er ikke ironisk. Samtaler med Dag Solstad*, Pax (2001) ISBN 82-530-2300-6
* Geir Hjorthol: *Tilbaketrekninga: litteraturens politikk i Dag Solstads forfattarskap*, innledning ved Tom Egil Hverven, Samlaget (2011) ISBN 978-82-521-8001-5
* Alf van der Hagen: *Dag Solstad. Uskrevne memoarer*, Forlaget Oktober (2013) ISBN 978-82-495-0880-8
* Øyvind Ellenes (red.): *Dag Solstad - Et festskrift til 80 årsdagen 16. juli 2021* - Forlaget Oktober (2021) ISBN 978-82-495-2404-4

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Dag-Solstad, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id solstad-dag[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6wt6ftk, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Internet Movie Database, IMDb-ID nm0813580, besøkt 21. juli 2015[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.aftenposten.no[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Klassekampen, side(r) 20-23, tidspunkt 24. desember 2019[Hentet fra Wikidata]
8. ↑
9. ↑  Selma Stormyren Larsen: *Verdt forsøket - Dag Solstad 80 år*  - Portrettintervju i Klassekampen 16. juli 2021
10. ↑  Dagens Næringsliv 21. august 2021.
11. ↑  «Kommunisme som pludring». *aftenposten.no*. 30. juli 2021. Besøkt 22. august 2021.
12. ↑  Dagens Næringsliv 21. august 2021.
13. ↑  Dag og Tid 20. august 2021.
14. ↑   Kaja Korsvold: - *Jeg har vært pensjonist siden jeg var 25* - Intervju i Aftenposten 15. september 2019
15. ↑  Bjørn Ivar Fyksen: *Mellom Gud og bøkene* - Intervju i Klassekampen/Bokmagasinet 21. september 2019
16. ↑  Knut Gørvell (17. oktober 2015). «Hvem er «DE FIRE STORE» i vår tid?». Cappelen Damm. Arkivert fra originalen 17. november 2015. Besøkt 5. november 2015.
17. ↑  «Dag Solstad fikk sin plass i Sandefjord». *Aftenposten*. 17. juli 2011.
18. ↑  «Dag Solstad får Svenska Akademiens nordiske pris». *Aftenposten*. Besøkt 22. mars 2017.
19. ↑   Neshornprise - Juryens grunngivning - Klassekampen 24. desember 2019
20. ↑  Benedikt Wold: *Heller neshorn enn lettskremt lemen* og Guri Kulås: *Under ideens vælde* - Intervju med Dag Solstad - Klassekampen 24. desember 2019
21. ↑  Erlend Liisberg: *Dag Solstad fyller 80. Han fortjener et nytt festskrift* - Bergens Tidende 15. juli 2021
22. ↑  Sindre Hovdenakk: Bokanmeldelse: Ærbødig hyllest - VG, 16. juli 2021

Eksterne lenker
---------------

 Wikiquote: Dag Solstad – sitater

* NRK: Lydfiler med Dag Solstad
* Dag Solstad i NRK Forfatter
* Solstad-bibliografi : litteratur av og om Dag Solstad  (Utarbeidet av Nasjonalbiblioteket)
* (no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Dag Solstad, bøker om Dag Solstad
* (en) Dag Solstad på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Dag Solstad hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Dag Solstad hos Sceneweb Rediger på Wikidata

* (sv) Dag Solstad i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Dag Solstad på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Dag Solstad på danskefilm.dk Rediger på Wikidata

* (da) Dag Solstad på danskfilmogtv.dk Rediger på Wikidata

* (da) Dag Solstad på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Dag Solstad på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Dag Solstad på AllMovie Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:Finn Alnæs | **Vinner av Kritikerprisen**(1969) | Neste mottaker:Hans Børli |
| Forrige mottaker:Vidar Sandbeck | **Vinner av Språklig samlings litteraturpris**(1982) | Neste mottaker:Erling Pedersen |
| Forrige mottaker:Thor Vilhjalmsson | **Vinner av Nordisk råds litteraturpris**(1989) | Neste mottaker:Tomas Tranströmer |
| Forrige mottaker:Kjell Askildsen | **Vinner av Kritikerprisen**(1992) | Neste mottaker:Øystein Lønn |
| Forrige mottaker:Kjell Askildsenog Tor Ulven | **Norsk vinner av Doblougprisendelt med Wera Sæther**(1996) | Neste mottaker:Kjartan Fløgstad ogLars Amund Vaage |
| Forrige mottaker:*Ingen* – Solstad var først | **Vinner av Gyldendalprisen**(1996) | Neste mottaker:Bjørn Aamodt |
| Forrige mottaker:Karl Ove Knausgård | **Vinner av Kritikerprisen**(1999) | Neste mottaker:Jonny Halberg |
| Forrige mottaker:Margaret Skjelbred | **Vinner av Vestfolds Litteraturpris**(2001) | Neste mottaker:Trude Marstein |
| Forrige mottaker:Steinar Opstad | **Vinner av Aschehougprisen**(2004) | Neste mottaker:Hans Herbjørnsrud |
| Forrige mottaker:Marita Fossum | **Vinner av Brageprisen**(2006) | Neste mottaker:Carl Frode Tiller |
| Forrige mottaker:Marte MicheletKjartan Fløgstad | **Vinner av Neshornet, Klassekampens kulturprissammen med Grethe Fatima Syéd**(2019) | Neste mottaker:Zeshan ShakarTronsmo bokhandel |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |