**Asia**

Verdenskart med Asia i grønt


|  |  |
| --- | --- |
| Areal | 45 045 269 km² |
| Folkemengde | 4 736 652 001 |
| Land | 48 |
| Territorier | 4 |
| Subregioner | 1. Nordlige Asia2. Sentrale Asia3. Sørlige Asia 4. Sørøst-Asia5. Vestlige Asia6. Østlige Asia |
| Språk | Sino-tibetanske og indo-iranske språk med flere |
| Største byer | 1. Tokyo2. New Delhi 3. Shanghai4. Dhaka5. Beijing6. Mumbai7. Osaka8. Chongqing9. Karachi |
|

Kart over Asias mest folkerike deler.
Asia uten Midtøsten med geografiske navn på engelsk.
Et satelittbilde av Asia 
«Asia» har flere betydninger.
**Asia** er både den største og den mest folkerike verdensdelen, og består av den østlige delen av kontinentet Eurasia med tilliggende øyer, omgitt av Europa, Svartehavet, Middelhavet og Afrika i vest, Indiahavet i sør, Stillehavet i øst og Nordishavet i nord. Asia dekker omtrent 30 prosent av jordens landmasse, og har nær 60 prosent av jordens befolkning.

Stater og territorier
---------------------

Tabellen viser FNs estimater for 2023:

| Selvstendige asiatiske stater: | Folketall | Areal km² | Hovedstad |
| --- | --- | --- | --- |
| Indias flagg India | 1 428 627 663 | 3 287 259 | New Delhi |
| Kinas flagg Kina | 1 425 671 352 | 9 562 910 | Beijing |
| Indonesias flagg Indonesia | 277 534 122 | 1 913 580 | Jakarta |
| Pakistans flagg Pakistan | 240 485 658 | 796 100 | Islamabad |
| Bangladeshs flagg Bangladesh | 172 954 319 | 147 630 | Dhaka |
| Russlands flagg Russland | 144 444 359 | 17 098 250 | Moskva |
| Japans flagg Japan | 123 294 513 | 377 970 | Tokyo |
| Filippinenes flagg Filippinene | 117 337 368 | 300 000 | Manila |
| Vietnams flagg Vietnam | 98 858 950 | 331 230 | Hanoi |
| Irans flagg Iran | 89 172 767 | 1 745 150 | Teheran |
| Tyrkias flagg Tyrkia | 85 816 199 | 785 350 | Ankara |
| Thailands flagg Thailand | 71 801 279 | 513 120 | Bangkok |
| Burmas flagg Myanmar | 54 577 997 | 676 590 | Nay Pyi Taw |
| Sør-Koreas flagg Sør-Korea | 51 784 059 | 100 339 | Seoul |
| Iraks flagg Irak | 45 504 560 | 435 052 | Bagdad |
| Afghanistans flagg Afghanistan | 42 239 854 | 652 860 | Kabul |
| Saudi-Arabias flagg Saudi-Arabia | 36 947 025 | 2 149 690 | Riyadh |
| Usbekistans flagg Usbekistan | 35 163 944 | 447 400 | Tasjkent |
| Jemens flagg Jemen | 34 449 825 | 527 970 | Sana |
| Malaysias flagg Malaysia | 34 308 525 | 330 345 | Kuala Lumpur |
| Nepals flagg Nepal | 30 896 590 | 147 180 | Katmandu |
| Nord-Koreas flagg Nord-Korea | 26 160 821 | 120 538 | Pyongyang |
| Syrias flagg Syria | 23 227 014 | 185 180 | Damaskus |
| Sri Lankas flagg Sri Lanka | 21 893 579 | 65 610 | Colombo |
| Kasakhstans flagg Kasakhstan | 19 606 633 | 2 724 902 | Nur-Sultan |
| Kambodsjas flagg Kambodsja | 16 944 826 | 181 040 | Phnom Penh |
| Jordans flagg Jordan | 11 337 052 | 89 320 | Amman |
| Aserbajdsjans flagg Aserbajdsjan | 10 412 651 | 86 600 | Baku |
| Tadsjikistans flagg Tadsjikistan | 10 143 543 | 141 380 | Dusjanbe |
| De forente arabiske emiraters flagg De forente arabiske emirater | 9 516 871 | 83 600 | Abu Dhabi |
| Israels flagg Israel | 9 174 520 | 22 070 | Jerusalem |
| Laos’ flagg Laos | 7 633 779 | 236 800 | Vientiane |
| Kirgisistans flagg Kirgisistan | 6 735 347 | 199 950 | Bisjkek |
| Turkmenistans flagg Turkmenistan | 6 516 100 | 488 100 | Aşgabat |
| Singapores flagg Singapore | 6 014 723 | 719 | Singapore |
| Libanons flagg Libanon | 5 353 930 | 10 450 | Beirut |
| Omans flagg Oman | 4 644 384 | 309 500 | Muskat |
| Kuwaits flagg Kuwait | 4 310 108 | 17 820 | Kuwait |
| Georgias flagg Georgia | 3 728 282 | 69 700 | Tbilisi |
| Mongolias flagg Mongolia | 3 447 157 | 1 564 120 | Ulan Bator |
| Armenias flagg Armenia | 2 777 970 | 29 740 | Jerevan |
| Qatars flagg Qatar | 2 716 391 | 11 610 | Doha |
| Bahrains flagg Bahrain | 1 485 509 | 778 | Manama |
| Øst-Timors flagg Øst-Timor | 1 360 596 | 14 870 | Dili |
| Kypros’ flagg Kypros | 1 260 138 | 9 250 | Nikosia |
| Bhutans flagg Bhutan | 787 424 | 38 394 | Thimpu |
| Maldivenes flagg Maldivene | 521 021 | 300 | Malé |
| Bruneis flagg Brunei | 452 524 | 5 770 | Bandar Seri Begawan |
| **Andre områder:** |
| Taiwans flagg Taiwan | 23 588 613 | 35 980 | Taipei |
| Hongkongs flagg Hongkong | 7 288 167 | 1 108 | Hongkong |
| Palestinas flagg Palestina | 5 371 230 | 6 020 | Jerusalem |
| Macaos flagg Macao | 639 971 | 28 | Macao |
| Sum | 4 896 921 802 | 49 077 222 |  |

* Taiwan er folkerettslig *de jure* en del av Kina, men *de facto* en selvstyrt republikk.
* Hongkong og Macao er spesielle administrative regioner som tilhører Kina.
* Palestina anerkjennes folkerettslig *de jure* som en selvstendig stat av 138 av FNs 193 medlemsland.
* Russlands områder vest for Ural ligger geografisk i Europa. Resten av landet (Sibir) utgjør det nordlige Asia.
* Sinai i Egypt ligger geografisk i Asia.
* Vest-Papua i Indonesia ligger geografisk i Oseania.
* Øst-Trakia i Tyrkia ligger geografisk i Europa.
* Kasakhstans områder vest for Uralelven ligger geografisk i Europa.

### Andre områder

* Det britiske territoriet i Indiahavet (tilhører Storbritannia)
* Paraceløyene i Sør-Kina-havet (omstridt suverenitet)
* Spratlyøyene i Sør-Kina-havet (omstridt suverenitet)
* Tibet (okkupert av Kina siden 1950/1951)

### Største byer

Asias største byområder (urban agglomerations), folketall estimert av CIA for 2022:

| By | Land | Innbyggere |
| --- | --- | --- |
| Tokyo | Japans flagg Japan | 37 274 000 |
| New Delhi | Indias flagg India | 32 066 000 |
| Shanghai | Kinas flagg Kina | 28 517 000 |
| Dhaka | Bangladeshs flagg Bangladesh | 22 478 000 |
| Beijing | Kinas flagg Kina | 21 333 000 |
| Mumbai | Indias flagg India | 20 961 000 |
| Osaka | Japans flagg Japan | 19 060 000 |
| Chongqing | Kinas flagg Kina | 16 875 000 |
| Karachi | Pakistans flagg Pakistan | 16 840 000 |
| Istanbul | Tyrkias flagg Tyrkia | 15 636 000 |
| Kolkata | Indias flagg India | 15 134 000 |
| Manila | Filippinenes flagg Filippinene | 14 406 000 |
| Tianjin | Kinas flagg Kina | 14 012 000 |
| Guangzhou | Kinas flagg Kina | 13 965 000 |
| Lahore | Pakistans flagg Pakistan | 13 542 000 |
| Bangalore | Indias flagg India | 13 193 000 |
| Shenzhen | Kinas flagg Kina | 12 831 000 |
| Chennai | Indias flagg India | 11 503 000 |
| Jakarta | Indonesias flagg Indonesia | 11 075 000 |
| Bangkok | Thailands flagg Thailand | 10 900 000 |
| Hyderabad | Indias flagg India | 10 534 000 |
| Seoul | Sør-Koreas flagg Sør-Korea | 9 976 000 |
| Nagoya | Japans flagg Japan | 9 572 000 |
| Teheran | Irans flagg Iran | 9 382 000 |
| Hồ Chí Minh | Vietnams flagg Vietnam | 9 077 000 |
| Kuala Lumpur | Malaysias flagg Malaysia | 8 420 000 |
| Hongkong | Hongkongs flagg Hongkong | 7 643 000 |
| Riyadh | Saudi-Arabias flagg Saudi-Arabia | 7 538 000 |
| Bagdad | Iraks flagg Irak | 7 512 000 |

Demografi
---------

Tabellene under viser FNs prognose i 2022 for befolkningsutviklingen i Asia og verden:

| Verdensdel | År 1950 | Andel % | År 2022 | Andel % | År 2100 | Andel % | Trend % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afrika | 227 549 000 | 9,10 | 1 426 736 000 | 17,89 | 3 924 421 000 | 37,92 |  175,06 |
|
| Amerika | 330 425 000 | 13,22 | 1 037 140 000 | 13,00 | 1 095 426 000 | 10,58 |  5,62 |
| Asia | 1 379 048 000 | 55,18 | 4 722 635 000 | 59,22 | 4 674 249 000 | 45,16 |  1,02 |
| Europa | 549 722 000 | 21,99 | 743 556 000 | 9,32 | 586 515 000 | 5,67 |  21,12 |
| Oseania | 12 578 000 | 0,50 | 45 039 000 | 0,56 | 68 712 000 | 0,66 |  52,56 |
| **Verden** | 2 499 322 000 | 100 | 7 975 105 000 | 100 | 10 349 323 000 | 100 |  29,77 |

I FNs statistikk er hele Russland lagt til Europa, mens hele Tyrkia og Kypros er lagt til Asia. Vest-Papua (Indonesia) som er en del av Melanesia er lagt til Asia, mens Hawaii (USA) og Påskeøya (Chile) som er deler av Polynesia er lagt til Amerika.

FNs inndeling av verden i subregioner

| Subregioner | År 1950 | Andel % | År 2022 | Andel % | År 2100 | Andel % | Trend % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sentrale Asia | 17 395 000 | 1,26 | 77 040 000 | 1,63 | 126 077 000 | 2,70 |  63,65 |
|
| Sørlige Asia | 475 355 000 | 34,47 | 2 007 550 000 | 42,51 | 2 433 583 000 | 52,06 |  21,22 |
| Sørøst-Asia | 164 798 000 | 11,95 | 681 125 000 | 14,42 | 740 740 000 | 15,85 |  8,75 |
| Vestlige Asia | 51 379 000 | 3,73 | 293 720 000 | 6,22 | 462 574 000 | 9,90 |  57,49 |
| Østlige Asia | 670 121 000 | 48,59 | 1 663 200 000 | 35,22 | 911 277 000 | 19,50 |  45,21 |
| **Asia** | 1 379 048 000 | 100 | 4 722 635 000 | 100 | 4 674 249 000 | 100 |  1,02 |

Historie
--------

### Oldtiden

De første organiserte sivilisasjoner vi kjenner til oppstod i Asia, nærmere bestemt i det området som kalles «den fruktbare halvmåne» i Midtøsten. Her ble landbruk utviklet for første gang, og viktige husdyr som kua ble temmet.
Landbruket dannet det økonomiske grunnlaget for bystatene, blant annet i Jeriko.
Kina ble tidlig verdens mest avanserte nasjonalstat. Allerede rundt Kristi fødsel hadde kineserne utviklet kruttet, trykkekunsten og merverdiavgiften.

### Storrikene omkring år 750

På 700-tallet fantes det flere store riker i Asia. Det største av dem var det arabiske kalifatet. Det strakte seg fra det nåværende Pakistan i øst, til Spania i vest. Den arabiske ekspansjonen mot vest ble stanset av Karl Martell.

I nordøst hadde araberne nådd frem til kineserne, som også hadde et stort rike. Kineserne hadde utvidet sitt rike vestover langs Silkeveien, den gamle karavaneveien igjennom Sentral-Asia. I slaget ved Talas i 751 ble kineserne stoppet og beseiret av araberne. Lengre vestover har kineserne aldri kommet.

### Mongolrikene omkring år 1300

På 1300-tallet skapte mongolene det største rike som noensinne har eksistert bortsett fra Sovjetunionen. Mongolene var et rytterfolk som levde av sin buskap på slettene nord for Kina. Høvdingen Djengis Khan forente mongolene tidlig på 1200-tallet. Siden angrep han nabofolkene og beseiret dem ett etter ett. Etter Djengis Khans død fortsatte erobringene, og selv Kina ble erobret. Men da hadde det enorme riket allerede begynt å deles opp i mindre deler, som bare var løst sammenbundet.

### Moderne tid (1800 – i dag)

Ved inngangen til moderne tid var Kina, det mest avanserte landet i Asia, helt på høyden med de europeiske landene hva angår sosial organisering og teknologisk utvikling. Utover på 1800-tallet ble imidlertid Europas teknologiske og økonomiske forsprang stadig større.
Dette dannet grunnlaget for at store deler av Asia, særlig i kyststrøkene, kom under europeisk dominans i løpet av 1800-tallet. Dette gjaldt ikke minst India, som ble samlet som en britisk koloni.

Etter den andre verdenskrig har en lang rekke land i Asia blitt selvstendige. Det osmanske riket ble delt opp allerede før første verdenskrig, men i Midtøsten og Sør-Asia styrte England og Frankrike fortsatt. India og Pakistan ble selvstendige i 1947, og senere frigjorde landene i Sørøst-Asia seg fra kolonimaktene. Frigjøringen kom i noen tilfeller etter blodige selvstendighetskriger, som i Vietnam.

Men selv etter frigjøringen var det få asiatiske land som levde i demokratier. India var et viktig unntak, og landet kan fremdeles kalle seg verdens største demokrati. Også Japan, Taiwan og Sør-Korea fikk relativt demokratiske styresett tidlig.

Flere land i Asia har i løpet av de siste 50 årene opplevd overgangen fra økonomisk fattigdom til velstand. Overgangen har skjedd raskest og sterkest i Japan, Sør-Korea og Singapore, som i dag er blant verdens aller mest velstående land. Også flere andre land i Øst-Asia, som Thailand, Indonesia og Malaysia har opplevd økende rikdom.

Den seneste bølgen av nye frie stater kom i 1991, da Sovjetunionen avskaffet seg selv. Mange av de nye landene i Sentral-Asia er relativt autoritære.

Økonomi
-------

I 2007 estimerer man at Kina vil ha den største nasjonale økonomien i Asia om man måler med PHP, men måler man i bruttonasjonalprodukt (BNP) blir Japan Asias største økonomi. Etter Kina kommer India, så Japan. Siden tidlig på 1990-tallet har Kina og Indias økonomi vokst med høy hastighet med en gjennomsnittlig vekst på ca. 8 prosent.

På slutten av 1980 og tidlig på 1990-tallet var Japans økonomi nesten like stor som resten av kontinentet tilsammen. I 1995 var Japans økonomi på størrelse med USAs og hadde nådd sitt høydepunkt. Siden da har den Japanske valutaen stabilisert seg og Kina har vokst til den nest største økonomien i Asia. Det er beregnet at Kina vil passere Japan i 2030.

### Naturressurser

Asia er det største kontinentet i verden og er rikt på naturressurser som olje og jern.

Det er høy produktivitet innen jordbruk, spesielt dyrking av ris, noe som muliggjør en høy befolkningstetthet i de varme og fuktige delene av kontinentet. 90 % av all ris produseres i Asia. Andre viktige jordbruksprodukter er hvete og kylling.

Skogbruk er en stor næring i mesteparten av Asia bortsett fra de sørvestre og sentrale delene. Fisk er en viktig matvareressurs, spesielt i Japan.

### Industri

Industrien i Asia har tradisjonelt vært sterkest i Øst- og Sørøst-Asia, spesielt i Kina, Taiwan, Japan, Sør-Korea og Singapore. Industrien varierer fra produksjon av billige varer som leker til høyteknologiske produkter som datamaskiner og biler. Mange europeiske, amerikanske og japanske firmaer har stor produksjon i Asias utviklingsland for å utnytte den store tilgangen på billig arbeidskraft.

Tekstilindustrien er en av de største industriarbeidsgiverne i Asia. Store deler av verdens kles- og skoproduksjon foregår nå i India og Sørøst-Asia.

### Finans og annen næring

Asia har tre finansielle hovedsentre: Hongkong, Singapore og Tokyo. Kundestøtte via telefon og andre *outsourcing*-tjenester er i ferd med å bli store næringer i India og Filippinene på grunn av den store tilgangen på høyt utdannede, engelskspråklige arbeidere. India og Kina er i ferd med å ta innpå de andre finansielle hovedsentrene på grunn av denne næringen. Bangalore kalles gjerne Indias *Silicon Valley* på grunn av den store og konkurransedyktige IT-industrien der.

Religion
--------

Alle de store verdensreligionene kommer fra Asia. Hinduismen og buddhismen utviklet seg i India, mens jødedommen, kristendommen og islam ble til i Midtøsten. Religionsmangfoldet i verdensdelen er stort. Det finnes mange sjamanistiske tradisjoner og også mindre religioner som sikhisme og jainisme.

Språk
-----

Følgende språkfamilier har opprinnelse i Asia:

* Paleosibirske språk
* Altaiske språk
* Indoeuropeiske språk
* Hurrittisk (utdødd)
* Afroasiatiske språk
* Sumerisk (utdødd)
* Dravidiske språk
* Nihali-språk
* Burusjaskisk
* Sinotibetanske språk
* Hmong-Mien
* Thai
* Andamanske språk
* Austroasiatiske språk
* Austronesiske språk
* Vietnamesisk
* Koreansk
* Japansk
* Ainu-språk

Klima
-----

Klimaet i Asia har et av de mest varierte og kontrastfylte klima i verden. Asia utgjør den største landmassen i verden, og er dobbelt så stort som Nord-Amerika, fem ganger så stort som Australia eller om lag 150 ganger større enn Norge. På den ene siden finner man Det indiske hav og det tropiske Stillehavet, som har de varmeste havoverflatetemperaturene i verden på åpent hav. På den andre siden finner en den arktiske kysten som har vinter året rundt. I hjerte av Asia finner en Himalaya og Tibetplatået. Det er like stort som Sentral- og Vest-Europa tilsammen og har en gjennomsnittlig høyde på nær 5000 m. Tibetplatået tvinger enorme luftmasser rundt seg, og bestemmer en viktig del av klimaet i store deler av Asia.

Områdene nær kysten i sørøst plages ofte av tropiske stormer i perioden september-november. Tett befolkede områder både i lavlandet og på sletteland forøvrig. Kan bli hardt rammet, og mange mennesker mister livet. På grunn av lavt lufttrykk, sterk pålandsvind og sterkt regn blir det ofte store katastrofer. Orkaner fra Det indiske hav kalles sykloner mens de som kommer fra Stillehavet kalles tyfoner. De mindre ekstreme er monsunregntid.

Noter
-----

Referanser
----------

1. ↑  Nield, Ted: «Continental Divide». *Geological Society*.
2. ↑  Lewis, Martin W.; Wigen, Kären (1997): *The Myth of Continents: A Critique of Metageography*, University of California Press, ISBN 0-520-20743-2, s. 31–32. Sitat: «While a few professionals may regard Europe as a mere peninsula of Asia (or Eurasia), most geographers—and almost all nongeographers—continue to treat it not only as a full-fledged continent, but as the archetypal continent.»
3. ↑  FN-sambandet: Befolkningstall i 2023
4. ↑  FN-sambandet: Arealer i 2018
5. ↑  worldpopulationreview.com: Land som anerkjenner staten Palestina
6. ↑  CIA The World Factbook. Major Urban Areas, Population 2022
7. ↑  United Nations, Department og Economic and Social Affairs: World Population Prospects, The 2022 revision.
8. ↑  International Geographic Encyclopaedia and Atlas. Springer, 24/11/1979

Eksterne lenker
---------------

* (en) Asia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Asia – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Japan.starwarsguiden.net – Nettsted med info om Japan og Asia

| * v
* d
* r
Land i Asia |
| --- |
| Nord-Asia | 
* Russland

 | Asia |
| Sentral-Asia | 
* Afghanistan
* Kasakhstan
* Kirgisistan
* Tadsjikistan
* Turkmenistan
* Usbekistan

 |
| Øst-Asia | 
* Japan
* Kina
* Mongolia
* Nord-Korea
* Sør-Korea
* Taiwan

 |
| Sørøst-Asia | 
* Brunei
* Filippinene
* Indonesia
* Kambodsja
* Laos
* Malaysia
* Myanmar
* Singapore
* Thailand
* Vietnam
* Øst-Timor

 |
| Sør-Asia | 
* Bangladesh
* Bhutan
* India
* Maldivene
* Nepal
* Pakistan
* Sri Lanka

 |
| Vest-Asia | 
* Armenia
* Aserbajdsjan
* Bahrain
* De forente arabiske emirater
* Georgia
* Irak
* Iran
* Israel
* Jemen
* Jordan
* Kuwait
* Palestina
* Kypros
* Libanon
* Oman
* Qatar
* Saudi-Arabia
* Syria
* Tyrkia

 |
| Hongkong og Macao er Spesielle administrative områder i Kina. |

Portal: Asia

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** LIBRIS **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** GeoNames **·** BBC Things
 |