**Svartvalnøtt** (*Juglans nigra*) er et løvfellende tre i valnøttfamilien.

Det er et stort tre som blir 40–50 m høyt. Kronen er høy og kuppelformet og sitter som regel på en rett og høy stamme. Barken er mørkebrun eller svart med et rombeformet mønster av ribber. Knoppene er spisse og lysebrune med grå hår. Bladene er spredte og finnete. Antall småblader varierer mellom 11 og 23, men er som regel 15 eller 14. Småbladene er grunt tannete, og de største småbladene, 9 × 3 cm, sitter midt på bladet. Hannraklene sitter 3–5 sammen ytterst på fjorårsskuddene og er 5–10 cm lange. Hunnblomstene er endestilte og sitter 5 sammen. Fruktene er runde, grønne, glatte og 3–5 cm i diameter.

Svartvalnøtt vokser i ulike typer blandet løvskog i det østlige og sentrale Nord-Amerika, men finnes aldri i store bestander. Den vokser ofte sammen med tulipantre, kvitask, romhegg, svartlind, amerikabøk, sukkerlønn, eik og hickory. Lengst vest er den begrenset til elvesletter der finnes sammen med kvitalm, amerikanesletre, grønnask og asklønn, eller lave skråninger sammen med svartlind og rødeik.

Utbredelsen streker seg fra vestlige Vermont og Massachusetts vestover gjennom New York til sørlige Ontario, sentrale Michigan, sørlige Minnesota, østlige Sør-Dakota og nordøstlige Nebraska, sørover til vestlige Oklahoma og sentrale Texas. Den mangler i Mississippi-dalen og -deltaet, men finnes østover til nordvestlige Florida og Georgia.

Trevirke fra svartvalnøtt er verdifullt og brukes til møbler, parkett og geværkolber. Det brukes ofte som tynn finér som limes på billigere treslag. Nøttene er velsmakende og ettertraktet av både mennesker og dyr, men skallet er svært hardt og vanskelig å åpne. Knuste skall er blitt brukt som slipemiddel og til andre industrielle formål.

Svartvalnøtt er mye plantet som skogstre for tømmerproduksjon i Sentral- og Øst-Europa, og finnes forvillet i Østerrike, det tidligere Tsjekkoslovakia, Danmark, Tyskland, Italia og Romania. I Norge blir arten av og til plantet på Sør- og Vestlandet.

Svartvalnøtt skiller ut et allelopatisk stoff, juglon, som gjør at enkelte andre treslag ikke kan vokse i nærheten. Blant arter som ikke tåler svartvalnøtt er papirbjørk, rødfuru, weymouthfuru, furu og eple.

Referanser
----------

1. 1 2  A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). *Trær i skog og hage*. Tiden. s. 195. ISBN 82-10-01282-7.
2. ↑  «*Juglans nigra*». Flora of North America. Besøkt 6. mai 2015.
3. 1 2 3 4  R.D. Williams. «Black Walnut». *Silvics of North America*. Besøkt 6. mai 2015.
4. ↑  «*Juglans nigra*». *Flora Europaea*. Besøkt 6. mai 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Svart valnøtt* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Svart valnøtt* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Svart valnøtt* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Svart valnøtt* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Svart valnøtt* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Svart valnøtt* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Svart valnøtt* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Svart valnøtt* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Juglans nigra* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Juglans nigra* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Juglans nigra* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

* BarkBark
* KnopperKnopper
* Løvverk og fruktLøvverk og frukt
* NøttNøtt
* Snitt gjennom en nøttSnitt gjennom en nøtt
* Høstfarget løvHøstfarget løv
* Juglans nigra - Museum specimen*Juglans nigra* - Museum specimen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |