**Johannes Haarklou** (født 13. mai 1847 i Haukedalen, Førde i Sunnfjord, død 26. november 1925 i Oslo) var en norsk komponist, organist, musikkanmelder og dirigent. Han er mest kjent for oratoriet *Skabelsen og Mennesket* til tekst av Henrik Wergeland.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Faren Ole N. Dversdal var bonde, lærer og kirkesanger. Navnet Haarklou hadde han fra moren Orlaug A. Haarklou, som arvet gården Harklau. Haarklou kom fra en slekt med mange spelemenn, og folkemusikk fra området ble en del av oppveksten hans i Sunnfjord. Johannes skal ha begynt å spille fele allerede da han var syv år gammel.

### Utdannelse

Haarklou er mannen til høyre. De andre mennene er (fra venstre) Edvard Grieg, Lauritz Grimstad og H. Ingelius. De er avbildet i Leipzig i 1876. Haarklou begynte på Balestrand Lærerskole i 1864. Deretter gikk han på Stord Seminarium, der han ble nest beste elev i kullet; han utmerket seg blant annet med en god tenorstemme. I 1868 ble han lærer i Eiker og tok parallelt timer i orgelspill og harmonilære i Drammen. I 1872 studerte han i Christiania med Ludvig Mathias Lindeman. Fra 1873 til 1875 studerte han ved konservatoriet i Leipzig, bla. med Carl Reinecke og deretter ved musikkhøyskolen i Berlin. Fra 1880 var han organist og dirigent i Oslo, fra 1880 til 1883 i Sagene kirke og fra 1883 til 1920 i Gamle Aker kirke. Han hadde ry som orgelvirtuos, og ikke minst for sine improvisasjoner på orgelet. 

### Verker

Haarklou er mest kjent for oratoriet *Skabelsen og Mennesket* til tekst av Henrik Wergeland; verket ble uroppført i 1891 og tilegnet koret Cæciliaforeningen. Han skrev også fem operaer, fire symfonier, et symfonisk dikt (*Westminster Abbey*), to orgelsymfonier, sonater, sanger, korverk og pianostykker. Et av hans fineste korverk er *Hymne* (*Sehet die Nacht*), etter en latinsk messetekst oversatt til tysk av Franz Xaver Riedel. Han tonesatte Knut Hamsuns dikt «Med røde roser». En del av hans komposisjoner har ikke blitt publisert, og svært lite er spilt inn. Fra 1882 til 1921 var han også musikkritiker ved forskjellige aviser, blant annet i Dagbladet. 

### Musikkfesten i Bergen

Haarklou gikk kraftig ut mot Edvard Grieg da Grieg inviterte eliteorkesteret fra *Concertgebouw* i Amsterdam til musikkfesten i Bergen i 1898, i stedet for Musikforeningens Orkester fra Kristiania.

### Familie og omgangskrets

Johannes Haarklou var gift med Inga Marie Knoph (født 1865), og far til komponist og organist Andreas Haarklou. Han var god venn med folk som Anders Hovden, Per Sivle, Knut Hamsun og Lars Osa. I en periode bodde Knut Hamsun hjemme hos familien Haarklou. Fra ungdommen var han også kamerat av Olav Lofthus, mangeårig redaktør i Bergens Tidende.

Haarklous gravminne ved Gamle Aker kirke, Oslo.
### Utmerkelser

I 1911 ble Haarklou utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden og fikk kunstnerlønn av staten.

I 1921 ble han utnevnt til æresmedlem av Organistforbundet og i 1924 utnevnt til det første æresmedlem av Norsk Samfund for Musikgransking.[]

Ettermæle
---------

Etter hans død i 1925 skrev Dagbladet: «Haarklous komposisjoner vil bære hans navn frem til efterslekten, hans minde vil leve i takknemlig nordmenns sinn».

I 1929 ble Haarklous plass på Torshov i Oslo oppkalt etter Johannes Haarklou.

Den norske musikkforskeren Finn Benestad omtaler Haarklou som «en forgrunnsskikkelse i norsk musikkliv fra 1880 til 1925» og «utvilsomt en av de mest allsidige komponister som Norge noen gang har hatt».

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7   Grove Music Online, DOI 10.1093/GMO/9781561592630.ARTICLE.12101, besøkt 13. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Musicalics, Musicalics komponist-ID 89867[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   International Music Score Library Project, IMSLP-identifikator Category:Haarklou,\_Johannes, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6gm8gbp, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   basert på følgende heuristikk avledet fra tidslinjen fra andre hendelser[Hentet fra Wikidata]
7. ↑  Johannes Haarklou i Store norske leksikon
8. 1 2 3  Sætre, Arild. Norges gløymde komponist. *Klassekampen*, 4. juli 2013, s14.
9. 1 2 3 4  Finn Benestad (1961). *Johannes Haarklou: mannen og verket*. Oslo: Universitetsforlaget.
10. ↑  *Henrik Wergeland: såmannen*. Oslo: Aschehoug. 2008. s. 328.
11. ↑  Bengel, Ernst Gottlieb von (1. januar 1819). *Archiv für die Theologie und ihre neuste Literatur, herausg. von E.G. Bengel* **(tysk)**.
12. ↑  *Anthologie christlicher Gesänge aus allen Jahrhunderten der Kirche. Nach der Zeitfolge geordnet und mit geschichtlichen Bemerkungen (etc.)* **(tysk)**. Hammerich. 1. januar 1817.
13. ↑  Haarklou, Johannes (1847-1925) (1898). *Musikfesten i Bergen: Ouverture - Scherzo - Finale*. Bergen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |