recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Flemming «Razz» Rasmussen** (født 1958) er en dansk lydtekniker, plateprodusent og eier av Sweet Silence Studios i København i Danmark.

Liv og karriere
---------------

Rasmussen har hovedsakelig arbeidet med heavy metal-musikk gjennom sin karriere, og er mest kjent fra sitt arbeide som lydtekniker og produsent på disse tre studioalbumene til gruppen Metallica: *Ride the Lightning* (1984), *Master of Puppets* (1986) og *…And Justice for All* (1988). Rasmussen fikk mye ros for arbeidet med de to første av de tre platene, men fikk tung kritikk for sitt arbeide på *…And Justice for All*.[] Dette var også det siste arbeidet han gjorde med bandet.

Han produserte Morbid Angel, Covenant, Blind Guardians album, *Imaginations from the Other Side*, *The Forgotten Tales*, Artillerys *By Inheritance* album og Ensiferums *Iron*, blant mange andre.

Rasmussen vant en Grammy for å ha produsert Metallicas «One» i 1989. I 1994 fikk han en dansk Grammy som årets produsent for Sort Sols album *Glamourpuss*.

Senere har han arbeidet med Evile på deres debutalbum fra 2007 og Tantara på deres debutalbum *Based On Evil* fra 2012.

Referanser
----------

1. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 202516, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Flemming Rasmussen på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Flemming Rasmussen på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Flemming Rasmussen på AllMusic Rediger på Wikidata
* Flemming Rasmussen på Twitter Rediger på Wikidata

* Flemming Rasmussen på Myspace Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** NKC **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Moshe Feiglin** (født 1962 i Haifa) er en israelsk politiker som er partileder for og grunnlegger av partiet Zehut. Tidligere var han med i Likud. Sammen med sionisten Shmuel Sackett grunnla Feiglin i 1993 bevegelsen Zo Artzeinu (*Det er vårt land*) i protest mot Osloavtalen, en bevegelse som samlet tusener til protest mot Osloavtalen. Feiglin ble dømt til seks måneders fengsel i 1997 for oppvigleri i forbindelse med hans motstand mot Osloavtalen, men fikk straffen omgjort til samfunnstjeneste.

I 2008 ble Feiglin utestengt fra Storbritannia etter avgjørelse fra innenriksminister Jacqui Smith, som hevdet hans aktivisme «rettferdiggjorde terrorisme». Feiglin svarte at «ettersom kjente terrorister som Hizbollah-medlem Ibrahim Mousawi ønskes velkommen i Storbritannia med åpne armer, forstår jeg at politikken deres er rettet mot å oppfordre til og støtte terror».

Feiglin er markant motstander mot religiøs tvang og opprettelse av religiøse partier. Han markerer avstand fra en rekke religiøse lover, og mener det religiøse liv hører hjemme på privatfronten.

I et intervju i 1995 oppstod det en kontrovers da Feiglin uttalte at Adolf Hitler var «et militært geni uten sidestykke» og at nazismen «ga Tyskland en fantastisk fysisk og ideologisk status» som førte til at Tyskland fikk «et eksemplarisk regime, et skikkelig rettssystem, og offentlig ro og orden». Senere klarerte han at det at han mente Hitler var et militært geni ikke betød at han beundret ham. Feiglin anklaget også den politiske venstresiden for å sitere ham ut av den aktuelle konteksten, og gjorde klart at det at Hitler kom til makten på demokratisk vis ikke rettferdiggjorde det han gjorde som leder av Tyskland.

Feiglin mener Israel bør melde seg ut av FN og fjerne sine ambassader fra de land han mener er antisemittiske, deriblant Tyskland. Han avviser palestinernes krav på nasjonal identitet, og hevder at «det eksisterer ikke, og har aldri eksistert, noe palestinsk folk, og det kommer aldri til å bli noen palestinsk stat». Feiglin vil at israelske myndigheter skal oppfordre arabiske personer til å emigrere, og tilby en fastsatt kompensasjonssum til palestinere som frivillig velger å flytte til omkringliggende arabiske land.

Moshe Feiglin har lenge arbeidet for USAs løslatelse av Jonathan Pollard.

Referanser
----------

1. 1 2   Knesset, «חה"כ משה זלמן פייגלין»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Home Secretary's Letter Arkivert 5. oktober 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  Feiglin banned from entering UK - ynetnews March 10, 2008
4. ↑
5. ↑  Moshe Feiglins svar på påstandene om at han så opp til Hitler (Hebraisk)
6. ↑  «Høyreekstrem trussel i Israel», artikkel i *Aftenposten*, 12. desember 2008
7. ↑  Hug for a Betrayed Brother Arkivert 24. mai 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Moshe Feiglin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
***Inspektør Morse*** (orig: *Inspector Morse*) er en britisk kriminalserie som gikk på ITV fra 1987 til 2000. Serien handlet førstebetjent Morse (John Thaw) og betjent Lewis (Kevin Whately). Som regel dreide handlingen seg om drap i og rundt Oxford. Serien var basert på kriminalromaner av Colin Dexter (som hadde en *cameo*-opptreden i alle episodene foruten tre) og etter hvert originale historier av ham eller basert på hans figurer. 

Det ble ikke produsert mange avsnitt per sesong, og hver episode er i praksis en fullengdes fjernsynsfilm. Serien ble meget populær i Storbritannia og lå på seertoppen i flere år. Den ble solgt til flere land, blant annet USA og Australia.

Musikken til TV-serien var komponert av Barrington Pheloung. Han brukte som motiv morsekoden for «M.O.R.S.E.»

I Norge ble serien sendt på NRK Detektimen fra 1992.

Rolleliste
----------

Hovedroller
* John Thaw … Detective Chief Inspector Endeavour Morse
* Kevin Whately … Detective Sergeant Robbie Lewis
* James Grout … Chief Superintendent Strange

Andre roller
* Peter Woodthorpe … Dr Max DeBryn (patolog) i første og andre sesong
* Amanda Hillwood … Dr Grayling Russell (patolog) i tredje sesong
* Clare Holman … Dr Laura Hobson (patolog) i spesialepisoder

Morse
-----

Førstebetjent Morse var fremstilt som evig ungkar med til tider grettent humør, en hang til å drikke øl i arbeidstiden og sterk interesse for klassisk musikk og opera (særlig Wagner og Mozart) samt litteratur. Fornavnet hans, Endeavour, ble ikke avslørt før i tredje siste episode.

Senere produksjoner
-------------------

Fjernsynsfilmen *Lewis: Reputation*, hvor Kevin Whately spiller Lewis, ble vist på britisk TV i januar 2006. Publikumsmottagelsen var såpass god at det senere er spilt inn og kringkastet mange nye episoder av *Lewis*. *Inspektør Morse* fikk sin andre spin-off i 2012 med *Endeavour* (titulert *Unge inspektør Morse* av NRK).

Referanser
----------

1. 1 2 3  «ROMANTISK HELT». *VG*. 3.1.1992. «Derrick opplever høye seertall konstant her til lands, og detektivserien om inspektør Morse har vært på seertoppen i England i mange år. I USA og Australia er serien også meget godt mottatt. Serien er også sendt i land som Bulgaria, Tyskland og Zambia.»

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Inspector Morse (TV series) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) *Inspektør Morse* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Inspektør Morse* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
**Seilfinnemolly** er en art av tannkarper.
De holder til i ferskvann, brakkvann og kystfarvann. 
De foretrekker grunt vann i myrområder, elver i lavlandet og i sumper. 
Den er innført i New Zealand, vest i USA og Hawaii. 
Seilfinnemollyer introdusert i California har forårsaket en reduksjon i bestanden av den truede arten *Cyprinodon macularius*.
De liker seg under flyteplanter og lignende som gir dem beskyttelse mot jegere ovenfra.

Seilfinnemollyen er en tolerant art. Den utnytter den tynne filmen av oksygenrikt overflatevann med sine oppadvendte munner, og slik overlever den i oksygenfattige habitater.
Den kan tolerere saliniteter opp til 87 ppt, og leker i brakkvann.
Voksne individer trives best i isolerte dammer eller næringsrike vassdrag der det finnes få andre fisk.

Denne fisken har et kort livsforløp, spesielt hannene som ofte lever i mindre enn ett år etter at de har blitt kjønnsmodne. Avhengig av miljømessige faktorer, kan seilfinnemollyer bli kjønnsmodne før de er et år gamle. I ettårsalderen er hannene vanligvis 15-51 mm lange, mens voksne hunner ligger mellom 19 og 53 mm. Størrelsen på voksne hanner står i direkte sammenheng med populasjonsstetthet. Jo større tetthet av seilfinnemollyer, desto mindre blir gjennomsnittsstørrelsen på hannene. 
Den største registrerte seilfinnemollyen var 150 mm lang.

De lever stort sett av alger og andre plantematerialer, men de vil også ta akvatiske virvelløse dyr, f.eks. mygglarver.

Det finnes mange oppdrettsvarianter i akvariehandelen. Disse har andre fargetegninger og/eller finneform enn viltformene.

Referanser
----------

1. 1 2  NatureServe. 2013. Poecilia latipinna. The IUCN Red List of Threatened Species 2013: e.T191748A18234549. *Poecilia latipinna*. Downloaded on 11 November 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *seilfinnemolly* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *seilfinnemolly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *seilfinnemolly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *seilfinnemolly* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *seilfinnemolly* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *seilfinnemolly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Poecilia latipinna* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Poecilia latipinna* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Poecilia latipinna* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* (en) *Poecilia latipinna* - FishBase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
***Eoclambus*** er en utdødd slekt av små, runde biller som levde i kritt-tiden.

Utseende
--------

Clambidae er knøttsmå til små biller (0,7–3 mm, de fleste mindre enn 2 mm), rund kroppsform. **Hodet** er vanligvis stort og bredt, uthulet på undersiden, og kan foldes inn i frembrystet slik at det blir helt skjult. Fasettøynene er små og ovale. Antennene består av åtte til ti ledd, de to ytterste danner en kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er temmelig stort og bredt. **Dekkvingene** er avrundede og hvelvede, dekker hele bakkroppen. De har ikke punktstriper. **Beina** er forholdsvis korte, føttene fine og spinkle. Bakhoftene (metacoxae) har store, bladformede utvekster som resten av bakbeinet kan gjemmes bak. Larvene er sylindriske eller spoleformede.

Levevis
-------

Både larvene og de voksne billene av de nålevende artene i familien lever mellom råtnende plantedeler, for eksempel kompost og løvstrø. De spiser hyfer og sporer av muggsopper. De voksne billene flyr godt. Trolig gjaldt dette også den utdødde arten.

Utbredelse i tid og rom
-----------------------

Arten er beskrevet fra rav fra Libanon. Dette stammer fra nedre kritt, ca. 130-125 millioner år før nåtid.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien hår- og dvergbiller, Eucinetoidea
			* Familien dvergbiller, Clambidae
				+ Underfamilien dvergbiller (Clambinae)
					- Slekten †***Eoclambus*** Kirejtshuk & Azar, 2008
						* †*Eoclambus rugidorsum* Kirejtshuk & Azar, 2008

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 26. oktober 2020. Besøkt 26. oktober 2020.
2. ↑  «Artsdatabankens navneopplysninger med artstre». Artsdatabanken. 26. oktober 2020. Besøkt 26. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Eoclambus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Eoclambus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Eoclambus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* *Eoclambus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Danderyds sjukhus** er et sykehus i Danderyd kommune i Stockholms län. Det eies av Danderyds Sjukhus AB, som igjen er heleid av Stockholms läns landsting.

Sykehuset ble åpnet 2. januar 1922 under navnet *Stockholms läns centrallasarett i Mörby*. Ved åpningen hadde sykehuset 118 sengeplasser og 75 ansatte.

Sykehuset har blitt utbygd i flere omganger, og hoveddelen av de nåværende bygningene ble oppført på 1950- og 60-tallet. I 1964 markerte man at det nå dreide seg om et helt nytt sykehus ved å gi det dagens navn, Danderyds sjukhus. Sykehuset hadde på dette tidspunktet 900 sengeplasser.

Da Stockholms tunnelbane skulle bygges ut nordover, greide sykehusledelsen å overbevise trafikkplanleggerne om å legge en stasjon i direkte tilknytning til sykehuset. I 1978 kunne man dermed åpne stasjonen Danderyds sjukhus.

Per 2006 dekker sykehuset et befolknigstall på 450 000, og har over 3 000 ansatte.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Danderyds sjukhus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISNI **·** GeoNames
 |
**Seksjonering** er opprettelse av en seksjonsenhet i det norske eiendomsregisteret, matrikkelen.

Formål
------

Seksjonering benyttes der en eiendom består av flere selvstendige eierenheter som skal selges og pantsettes hver for seg, og der det ikke er naturlig å dele eiendommen på vanlig måte ved en delingsforretning. Typisk er leilighetsbygg i flere etasjer, forretningsgårder eller en blanding av forretning og leiligheter. En seksjonering kan bestå av to typer seksjoner: boligseksjoner og næringsseksjoner.

Ved en seksjonering vil det alltid være et fellesareal som alle seksjonseierne har en andel i. Alle seksjonseierne er samtidig en del av et sameie.

Vilkår
------

Det er flere krav som må være oppfylt for at seksjonering kan finne sted:

* Alle hovedseksjoner skal være del av et bygg, men de kan ha målsatte tilleggsdeler utenom bygget.
* Alle seksjoner skal ha adkomst fra fellesareal eller offentlig vei.
* Alt areal som tjener til felles nytte skal være fellesareal.
* Alle boligseksjoner skal ha eget bad, kjøkken, soverom og oppholdsrom.
* Hele eiendommen må seksjoneres, ikke bare deler av den.

Fremgangsmåte
-------------

En begjæring om seksjonering skrives på et fastsatt formular og undertegnes av hjemmelshaver til eiendommen. I begjæringen skal alle seksjonene gis et seksjonsnummer, og det skal være angitt hver enkelt seksjons andel i fellesutgiftene. Det må også lages felles vedtekter for seksjoneringen.

Begjæringen sendes til den kommune som eiendommen ligger i. I tillegg til selve begjæringen skal det vedlegges:

* Situasjonsplan over eiendommen, som viser bygninger og fellesareal.
* Kopi av hustegninger (alle plan), med de enkelte seksjoner inntegnet.
* Kopi av vedtektene som er fastsatt for seksjoneringen.

Kommunen kontrollerer at seksjoneringsbegjæringen er riktig utfylt, og at vilkårene for seksjonering er tilstede. Dersom vilkårene er oppfylt skal kommunen gi tillatelse til seksjonering.

Kommunen sender deretter seksjoneringsbegjæringen til tinglysing sammen med situasjonsplan og hustegninger.

Seksjoneringer med ni seksjoner eller flere skal registreres i foretaksregisteret i Brønnøysund. Styret skal melde sameiet til registrering senest seks måneder etter at seksjoneringsvedtaket er blitt tinglyst (SL[*klargjør*] § 11) ved innsendelse av registreringsskjema.

Kostnader
---------

For behandlingen av seksjoneringsbegjæringen kan kommunen kreve betaling som regnes ut på grunnlag av rettsgebyr. Kommunen kan maksimalt kreve:

* Tillatelse til seksjonering, hvor befaring ikke er nødvendig: 3 rettsgebyr. (per 2012: 2 580 kroner)
* Tillatelse til seksjonering, hvor befaring er nødvendig: 5 rettsgebyr. (per 2012: 4 300 kroner)

I tillegg kommer tinglysingsgebyr (per 2012: 1 548 kroner).

Eksterne lenker
---------------

* Eierseksjonsloven
* Seksjoneringsskjema[*død lenke*]
|  |
| --- |
| **Trondhjems Skiskyttere** |
|  |
| **Klubben:** |
| **Stiftet:** | 1. februar 1984 |
| **Leder:** | Stig Strand |
| **Aktive medlm.** | 100+ |
| **Stadion:** |
| **Navn:** | Saupstad skistasion |
| **Skiver**: | 30 stk. |
| **Lysløype** | Ja, flere mil. |
| **Rulleskil.** | Ja, 2,3 km. |
| **Annet** | Stort klubbhus. Tilknyttet løypenettet i Bymarka. |

**Trondhjems Skiskyttere** er en skiskytterklubb fra Trondheim. Klubben er en av landets største og beste[] skiskytterklubber og har kommet på førsteplass på Norges Skiskytterforbund sin klubbkåring de siste årene. Klubben holder til på Saupstad skistadion sør for Trondheim sentrum.

Historie
--------

I 1861 ble Trondhjems Skytterlag stiftet. På 1950- eller 60-tallet ble det dannet en skiskyttergruppe innenfor skytterlaget og da skiskytingen skulle organisere seg innen Norges Idrettsforbund, ble det besluttet å opprette en egen skiskyttergruppe. Trondhjems Skiskyttere ble dermed stiftet i 1. februar 1984.

Arrangement
-----------

Trondhjems Skiskyttere arrangerer årlig Trondhjemsrennet. Det er to løp i slutten av januar hvor alle som vil kan delta. På høsten har det vært tradisjon å arrangere løp i sommerskiskyting, hvor man enten løper eller går rulleski i tillegg til å skyte.

Klubben var med å arrangere NM i skiskyting for senior i 1994 og Hovedlandsrennet for 14-15 åringer i 1999. 29. mars 2006 ble NM i skiskyting 2006 arrangert på Saupstad skistadion hvor kjente skiskyttere som blant andre Ole Einar Bjørndalen og Liv Grete Skjelbreid Poiree deltok.

Stadion
-------

Trondhjems Skiskyttere har stadion på Saupstad skistadion omtrent 1 mil sør for Trondheim sentrum. Det er et moderne skiskytterstadion med 30 skiver. Stadionet er tilknyttet løypenettet i Bymarka og man har tilgang på mange mil med skiløyper. På kveldstid er det også et lysløypenett på flere mil som strekker seg forbi Granåsen og til Nilsbyen.

I 2005 ble det anlagt en 2,3 km lang rulleskiløype i forbindelse med skiskytterstadionet.

Utøvere
-------

Flere gode skiskyttere har representert Trondhjems Skiskyttere. På midten av 1990-tallet gikk Halvard Hanevold for klubben og Emil Hegle Svendsen representerte klubben hele sin karriere. Ellers kan Stian Nåvik og Sveinung Hestad Strand med flere seire i Norgescupen og medaljer fra junior-NM nevnes.

Eksterne lenker
---------------

* Trondhjems Skiskyttere sin hjemmeside

Kilder
------

* Trondhjems Skiskyttere sin hjemmeside
* Norges skiskytterforbund
***Bradycellus ruficollis*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Bradycellus ruficollis* finnes i nesten hele Europa, Nord-Afrika og Midtøsten. Den nordlige utbredelsen går sør i Skandinavia, og østover til Russland. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Bradycellus ruficollis* er 2,5-3,4 mm lang, kroppen er litt kort, men samtidig høy og bred, sammenlignet med andre løpebiller. Oversiden er mørk, svart, brystskjoldet er noen ganger lysere, og med tydelige ansatte bakhjørner. Dekkvingene med en smal, men tydelig brunlig rød stripe langs midtsømmen. Kroppen er litt kort og virker derfor høy og bred, sammenlignet med andre løpebiller. Antennene er helt lyse og gule, det fjerde og ofte også tredje ledd med fine korte hår og en lang børste/børster i spissen. (Krever forstørrelse for å se).

Levevis
-------

*Bradycellus ruficollis* lever på tørre lokaliteter, vanligvis på lyngmarker. Den er vanligvis nattaktiv og lever som predator på andre dyr.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Bradycellus ruficollis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Bradycellus ruficollis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Bradycellus ruficollis* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Bradycellus ruficollis* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Bradycellus ruficollis* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Bradycellus ruficollis* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Bradycellus ruficollis* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Bradycellus ruficollis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Bradycellus ruficollis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Bradycellus ruficollis* - bilde
* *Bradycellus ruficollis* – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* *Bradycellus ruficollis* - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Bradycellus ruficollis* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
Trondhjems Plads sett fra Østbanegade  Foto: Leif Jørgensen 
**Trondhjems Plads** er en plass på Østerbro i København, oppkalt etter samme by i Norge. Kvarterets gater er primært navngitt etter norske byer.

Beliggenhet
-----------

Den nesten rektangulære plassen ligger mellom Østbanegade og Trondhjemsgade, ikke langt fra Østerport stasjon. I plassens midtakse ligger mot nord den ene siden av det *Det Plessenske Palæ*, som har inngang fra Kristianiagde. Bygningen bærer nå navnet *Domus Medica* og har siden 1948 tilhørt Den Almindelige Danske Lægeforening. Mot øst på hjørnet av Østbanegade ligger et hus i wienerjugendstil fra 1904; den fredete *Glacisgaarden* tegnet av arkitekt Aage Langeland-Mathiesen. I Trondhjem Plads nummer 4, lå tidligere Norges ambassade i København. Nå ligger her Hovedstadens Ordblindeskole

Diana til hest
--------------

Diana holder triumferende buen opp i utstrakt arm. Med den andre hånden holder hun fast i hestens man, mens hesten tramper på en brølende kronhjort. Bronsegruppe av Carl Bonnesen på Trondhjems Plads  Foto: Orf3us 
Trondhjem Plads prydes av et inngjerdet grøntanlegg med trær og en skulpturgruppe i bronse forestillende jaktgudinnen *Diana*. Den ble utført av billedhugger Carl Bonnesen og sto ferdig i 1908. Giveren var, gjennom Albertinalegatet, brygger Carl Jacobsen. Han foreslo opprinnelig at skulpturen skulle oppstilles på Gråbrødretorv.

Referanser
----------

1. ↑  *Glacisgaarden*, kulturarv.dk. Besøkt 9. febr. 2014
2. ↑  *Om Hovedstadens Ordblindeskole*, hokbh.dk. Besøkt 9. febr. 2014
3. ↑  *Diana til hest*, kk.sites.itera.dk. Besøkt 9. febr. 2014

Portal: Danmark
Bragdøya, sett fra Kjosbukta (vest). Bragdøya kystkultusenter til venstre i bildet.
**Bragdøya** er en øy i Kristiansandsfjorden. Øya eies av Kristiansand kommune som kjøpte den i 1969 med statlig tilskudd. Dette med klausul om at øyene skulle være et rekreasjonsområde for byen og der er bade- og fiskemuligheter. Til Bragdøyas friareal hører også de nærliggende øyene Timlingene, Svendsholmen, Blomsterøya, Langøya, Ragnhildsholmen og Hestehaue.

På Bragdøya og øyene rundt er det en del eldre hyttebebyggelse.

Bragdøya har båtforbindelse fra Lumber Vågsbygd hele året og egen badebåt fra Kristiansand sentrum i sommermånedene. *Se også badeplasser i Kristiansand.*

Historikk
---------

Det har i flere hundre år vært bosetning på Bragdøya. "Siffuord Bragdøen" er nevnt i skriftlige kilder som eier fra 1610 og utover. I tillegg er det nevnt en "Oluff" som medeier.

Byens første lystgård ble oppført på Bragdøya av by- og rådstueskriver Henrik Arnold Thaulow rundt 1770. Thaulow var morfar til Camilla, Oscar og Henrik Wergeland og barna tilbragt flere somre på øya med foreldre og besteforeldre. 

Siste fastboende, familien Gimre, som forpaktet gården, flyttet inn til fastland i 1952. I dag er gården restaurert, og våningshuset - kalt Thaulows hus - benyttes til kulturelle arrangementer. 

Bragdøya Kystlag er Norges største med rundt 750 medlemmer.

Referanser
----------

1. ↑  «Rutetider, båt til Bragdøya». Arkivert fra originalen 9. mai 2016. Besøkt 18. april 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Bragdøya – Turistinformasjon og hjemmeside for Bragdøya Kystlag

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Kälbersteinschanze** er et skihoppanlegg i Berchtesgaden i Tyskland. Det består av fire hoppbakker med størrelse K90 (HS98), K62, K30 og K18. Alle bakkene har plastmatter slik at de også kan brukes i sommerhalvåret. Anlegget er eid av Ski-Klub Berchtesgaden.

Fra 1908 ble det årlig bygd opp en hoppbakke av snø ved Stockklausnerfeld i Berchtesgaden. Der ble også stedets første permanente hoppbakke, Lustheimer Schanze, bygd i 1919. De neste årene ble det bygd flere hoppbakker ved Berchtesgaden, men de ble bare brukt i kort tid. Den første hoppbakken i Kälberstein ble bygd i 1924. Lengste hopp i åpningsrennet i februar 1925 var 49 meter. Bakken hadde det tyske mesterskapet i skihopping i 1929 og 1934. Under 2. verdenskrig ble hoppbakken ødelagt, men den ble gjenoppbygd og utvidet etter krigen. En større utvidelse ble gjort i 1977, da den opprinnelige bakken, nå med størrelse K90, fikk selskap av en mindre plastbakke på K62,5. I 1980 fikk også den største bakken plastdekke. Mindre treningsbakker kom til i 1994 og 2003.

Siden hoppanlegget ble tilrettelagt for sommerbruk, har den viktigste aktiviteten i anlegget vært på denne tida av året. Kälbersteinschanze har bl.a. hatt Sommer Grand Prix i kombinert og kontinentalcuprenn i spesielt hopp. Bakkerekorden i K90-bakken er 102 meter, satt av Daniela Iraschko-Stolz (Østerrike). I K62-bakken er rekorden 68,5 meter (Fabian Seidl (Tyskland), 18. juli 2015), i K30-bakken 29,5 meter (Felix Glassner (Tyskland)) og i K18-bakken 17,5 meter.

Store kostnader med å vedlikeholde og drive hoppanlegget har i senere år satt dets framtid i fare. Berchtesgadens kommunestyre besluttet i 2013 å bekoste videre drift av anlegget i sommerhalvåret fram til 2018.

Referanser
----------

1. ↑  Berchtesgadener Anzeiger: Sprungschanze bleibt erhalten[*død lenke*] (29. august 2013, besøkt 7. mars 2016)

Kilder
------

* Skisprungschanzen-Archiv: Berchtesgaden (besøkt 7. mars 2016)
* Adam Kwieciński: Hoppresultater (besøkt 7. mars 2016)
Dandakaranya er geografisk overlappende med Bastar-fylket, som dekker de sørligste tre distriktene Kanker, Bastar og Dantewada på dette distriktskartet over Chhattisgarh fra 2007. (De tre distrikene har siden blitt ytterligere delt opp i flere distrikter.)
**Dandakaranya** er et vidtspennende skogområde i India, som overlapper til dels med Bastar-fylket i delstaten Chhattisgarh i den sentral-østlige delen av India. Området dekker ca. 92 000 kvadratkilometer, inkludert Abujhmar-åsene i vest og Øst-Ghat i øst, samt deler av Telangana, Andhra Pradesh, Chhattisgarh og Osidha. Det strekker seg om lag 300 kilometer fra nord til sør (tilsvarende Oslo-Bergen i luftlinje), og om lag 500 km fra øst til vest.

Dagens Madhya Pradesh- og Bhandara-distrikt i Balaghat og Gondia- og Gadchiroli-distriktene i Maharashtra er del av det tradisjonelle Dandakaranya-området. 

Dandakaranya kan grovoversettes fra sanskrit til «straffens (dandakas) jungel» (aranya).

Etymologi
---------

Dandaka-aranya betyr Dandak-skogen, hjemstedet for demonen Dandak. Dandaka (sanskrit: दंडक, IAST: daṃḍaka) er navnet på en skog som er nevnt i den gamle indiske teksten *Ramayana*. Det er også kjent som *Dandakaranya*, hvor *aranya* på sanskrit er ordet for «skog». Ifølge hinduistisk mytologi var området underlagt Danda-kongeriket, en bastion for Rakshasa-stammene, og senere Lanka-riket under Ravana.

Som hellig land i hinduismen
----------------------------

Regionen anses innen hinduismen som hellig land, da mange beretninger fra området beskriver oldtidige hinduistiske skikkelser og guddommer med tilhold her. Ifølge *Ramayana* var det hjemmet til en rekke dødelige skapninger og demoner. Personer som var blitt sendt i eksil holdt til her, og vismenn måtte krysse området for å nå Vindhyafjellene. Rama, hans kone Sita og hans bror Lakshmanan sies å ha tilbrakt 14 år som eksilflyktninger i regionen.

Geografi og naturresurser
-------------------------

Området består av vidtspennende skogplatåer med ragende åskammer langs den østlige siden og som gradvis avtar i vest. De største elveutløpene fra området er Mahanadielven og Godavarielven. Mens platåene og åskammene dekkes av et tynt lag med leirjord, består slettene og dalene av dyrkbar alluvial mark. Ved siden av økonomisk verdifull sal (Shorea robusta), som dekker omtrendt halvparten av regionen, finnes også forekomst av bauksitt, jernmalm og mangan. Økonomien i området baserer seg i stor grad på subsistensjordbruk, og produksjon av ris, linser og oljefrø.

Referanser
----------

1. ↑  «Dandakaranya». Encyclopaedia Britannica. Besøkt 03.10.2018.
2. ↑  «Aranya Kand». Arkivert fra originalen 07.10.2008. Besøkt 03.10.2018.
3. ↑  «Dandakaranya, Forest near Godavari River». IndiaNetzone.com. 16.04.2015. Besøkt 15.10.2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Johannes Wigum** (1900–1978) var en norsk lærer, lokalpolitiker og stortingsrepresentant (KrF) fra Trondheim i Trøndelag.

Han var født i Aure, og fikk sin utdannelse ved Volda lærerskole 1921 og tok senere artium. Han var lærer i Stemshaug, Frei og Strinda/Trondheim, og avsluttet yrkeskarrieren som rektor ved Nidarvoll skole 1961-68. Han var medlem av Nidaros bispedømmeråd 1962-70, og hadde flere andre offentlige og kirkelige verv, blant annet som kretsformann i Det Norske Lutherske Indremisjonsselskap 1954-57 og 1960-63. Formann i Sør-Trøndelag KrF 1947-53 og medlem av Strinda kommunestyre 1947-51

Etter at stortingsrepresentant Ingvald Tøndel døde i 1952 var Wigum fast møtende vararepresentant ut perioden.

Referanser
----------

1. 1 2   www.strindahistorielag.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Johannes Wigum». Stortinget.no.
3. ↑  *Norske skolefolk. Bind 2*. Dreyer. 1952. s. 1379.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Johannes Wigum hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Johannes Wigum hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
KrFs stortingsrepresentanter fra Sør-Trøndelag |
| --- |
| 
* Tøndel (1945–52)
* Wigum (1952–54)
* Sæter (1954–61)
* Rein (1961–73)
* Flå (1973-85)
* Gjønnes (1985–93)
* Lånke (1993–2009)
* Håbrekke (2009–13)

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda **·** Stortinget
 |
**Dandy-Walker syndrom** (DWS) eller Dandy-Walker kompleks, er en medfødt malformasjon i hjernen som inkluderer cerebellum (lillehjernen) og de væskefylte områdene rundt.
Dandy-Walker syndrom kommer av en genetisk sporadisk forstyrrelse som opptrer i omtrent 1 av 25000 fødsler, mest hos jenter.
Syndromet er oppkalt etter Walter Dandy og Arthur Earl Walker.

Karakteristika
--------------

De viktigste karakteristika ved dette syndromet er en forstørret fjerde ventrikkel, partiell eller komplett fravær av den cerebellare vermis og cystedannelse nær skallebasis. Hydrocefalus med økte væskefylte rom i hjernen (og økt trykk) kan også oppstå. Syndromet kan utvikle seg raskt eller uoppdaget.

Symptomer
---------

Symptomene opptrer ofte i tidlig barndom og består i forsinket motorisk utvikling og forstørrelse av hodeskallen. Hos noen barn kan det forekomme symptomer på økt intrakranielt trykk, slik som irritabilitet, kvalme/oppkast og kramper. Også cerebellar dysfunksjon kan gi symptomer som ustøhet, mangel på koordinasjon og nystagmus.

Dandy-Walker syndrom er ofte assosiert med andre lidelser i sentralnervesystemet, blant annet fravær av corpus callosum, som binder sammen de to hjernehalvdelene. Det er også assosiert med malformasjon i hjertet, ansiktet, armer og ben,  fingrene og  tærne.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
**Eskeviken** ligger i Halden kommune i Østfold. Strøket ligger mot Iddefjorden, sør til sørvestlig fra Sydsiden, Haldens eldste bydeler. Sør for Eskeviken finnes også det som regnes som en av Haldens fineste badeplasser, Engevika. Det er også gode turområder, og fine løyper for jogging. I Eskeviken finnes det også både båtplasser på flytebrygger og lagringsplasser for båt på land om vinteren. Disse lagringsplassene eies av Norske Skog Saugbrugs.

Gatenavn i Eskeviken
--------------------

**Eskevikveien** og **Eskeviksletta**: Disse navnene knyttes til Eskeviken gård. Eskevikveien starter omtrent ved Jugertangen -Ro, -Motor, -Seil og Fiskeforening. Eskeviksletta tar over når du kommer til krysset og fortsetter til venstre.

**Kalvehaugveien**: Munner ut til høyre fra krysset og i retning nordvestover forbi bondegården. Fortsetter du opp bakken kommer du til kalvehaugen. Kalvehaugveien går også inn til venstre ved den store strømboksen. Navnet kommer av at det her var beiteområde for kuene på gården i gamledager. Øya like overfor Kalvehaugen ble brukt som havnegang for sauer og geiter fra Eskeviken gård, derav navnet Sauøya.

**Vaskernveien**: Et lite stykke før du kommer til krysset munner Eskevikveien av til høyre, og du befinner deg da på Vaskernveien. Navnet kommer av at denne veien omtrent går fram til et sted man i gamledager kalte Vaskernbukta og hvor kvinnene i Eskeviken vasket tøy. Bukta er for lengst fylt igjen og gir i dag plass for en del av det området folk her ute kaller Møla.

**Engevikveien**: Hvis du fortsetter rett frem i krysset og utover grusveien, så følger du Engevikveien. Navnet sier seg selv. Veien munner ut i idylliske Engevika, altså vika som skjærer inn i en eng.

Kilder
------

* Frank Kiel Jacobsen: *Gatenavn i Halden: historien bak våre ferdselsveier* (1994), H. Andersen Bok- og papirhandel A.S. ISBN 82-91129-02-9

Eksterne lenker
---------------

* Eskeviken
**«Har du sans for nisser»** er en coverlåt med den norske humortrioen Prima Vera, opprinnelig utgitt 3. desember 1979 på musikkalbumet *Salmer og sanger vi gjerne hiver*. Sangen er innspilt 27.-30. august samme år i Roger Arnhoff Studio i Oslo. Jonas Fjeld Band var kompband.

Originalen heter «Do You Believe in Magic» og ble skrevet av John Sebastian og ble gitt ut på singel i juli 1965 med The Lovin' Spoonful hvor Sebastian blant annet var vokalist. Originalteksten dreier seg om musikkens egenskaper til å tilføre glede og frihet til både dem som lager musikken og de som lytter til den.

Prima Veras tekst handler mest sannsynlig om byråkrater (gjemt bak ordet nisser). Jahn Teigen synger.

> Har du sans for nisser; de som bygger vei;  
> 
> 
> 
> som aldri blir ferdig slik de lovet deg.  
> 
> Det er nisser i hver etat;  
> 
> det er nisser som gjør riktig; det er nisser som gjør galt.
> 
> 
> Tekstutdrag fra «Har du sans for nisser».
> 
> 

Mot slutten legger de til heiaropet «Heia Norge, gå nå på». I stedet for «flere mål vi venter på», roper de «flere nisser vi venter på!»

«Har du sans for nisser» ble også utgitt januar 1981 på *Best of Ebba* og juni 1999 på *Prima Vera Show* (bonus-CD)

Trioen fremførte blant annet denne sangen for NRK i programmet *Det er Norge som er bra!* (sendt 12. januar 1980). Teigen sang etter playback mens han satt i en trillebår og hadde på seg rødt løsskjegg. Avslutningskoret var ikledd julenisse drakter. Dette koret bestod av Tom Mathisen, Herodes Falsk, Turid Backer, Erling Bonde samt en ukreditert dame som var statist i flere av programmets innslag. Programmet *Det er Norge som er bra!* ble sendt i sin helhet 6. september 2014 i forbindelse med Komiprisen 2014 hvor Prima Vera ble tildelt Årets hederspris.

Referanser
----------

1. ↑  *Absolute Prima Vera* – informasjon i CD-heftet
2. ↑  Allmusic – Medium: *Do You Belive in Magic*.
3. ↑  VG – 12. januar 1980 side 54/55
4. ↑  NRK TV: Komiprisen 2014 Spesial: Det er Norge som er bra!
**.458 Winchester Magnum** er en amerikansk patron for rifle.

Patronen ble introdusert i 1956 av Winchester Repeating Arms og er en patron som kan brukes i vanlige glidekasser da den er bygget på en nedkortet .375 Holland & Holland Magnum hylse som har rette hylsevegger. De rette hylseveggene gjør at magnumbeltet har en praktisk funksjon som gjør at patronspillet blir korrekt. Patronen er laget for farlig afrikansk vilt men duger også ellers til annet vilt som elg og bjørn.

Hylsen er relativt liten for det grove kaliberet noe som gjør at den må bruke relativt hurtig krutt. Ganske mange har i de senere år ikke vært fornøyd med ytelsen i denne patronen og brotsjer dermed opp kammeret til .458 Lott som er en .375 Holland & Holland Magnum hylse som er utvidet til .458 kaliber med rette vegger. Den er betraktelig kraftigere. Børser som er brotsjet opp til .458 Lott kan i ett knipetak skyte .458 Winchester Magnum patroner.

Se også
-------

Liste over patrontyper

Referanser
----------

1. ↑  Braathen, Erik (1998). *Ladeboken*. [Asker]: Våpenlitteratur AS. s. 485-486. ISBN 8291361045.
**Bernard L. Sparkes** (født 15. oktober 1940 i Claresholm i Alberta) er en canadisk tidligere curlingspiller. 

Sparkes' første store curlingmesterskap fikk han i 1957 da han vant Alberta Schoolboys. Han var senere med å vinne fire Alberta-mesterskap (1966, 1967, 1968, 1969), tre Canadiske mesterskap, og VM i curling tre ganger (1966, 1968 og 1969). Han kom på andreplass på *all star*-kåringen i fire canadiske mesterskap på rad, da han spilte toer sammen Ron Northcotts lag.

I tillegg er han på Lethbridge Sports Hall Of Fame (baseball), Alberta Hall of Fame, samt Southern Alberta Curling Hall Of Fame. Sparkes flyttet til Britisk Columbia i 1970, og vant her åtte provinsmesterskap i curling for herrer og ett mesterskap i mix. Han ble stemt inn i British Columbia Sports Hall Of Fame i 1995.

Han er også kjent for sin malekunst.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Curlingmalerier av Bernie Sparkes
* (en) Bernie Sparkes – Britisk Columbia Sports Hall of Fame Rediger på Wikidata

* (en) Bernie Sparkes – World Curling Tour Rediger på Wikidata

* (en) Bernie Sparkes – World Curling Federation Rediger på Wikidata
**Eskil Magnusson** (født en gang mellom 1170 og 1175, død omkring 1227) var en svensk adelsmann. Han er sønn av Magnus Minnisköld i dennes første kjente ekteskap og således halvbror til Birger jarl. Han giftet seg omkring 1217 med Kristina Nilsdatter, som var datterdatter til Erik den hellige og enke etter den norske jarlen Håkon Galen.

Eskil Magnusson nevnes i skriftlige dokumenter allerede i slutten av Knut Erikssons regjeringstid. Han er lagmann i Vestergøtland senest fra 1217. Eskil var i henhold til Vestergøtlands lagmannslengd forfatter av Vestgøtaloven. I løpet av 1220-tallets første år deltok han i forhandlinger med den store norske kongen Håkon Håkonsson angående opprørsstyrken ribbungernes bruk av Värmland som base for deres plyndringstokter inn i Norge.

Banneret som kong Erik Knutsson av Sverige førte i slaget ved Gestilren ble oppbevart hos Eskil Magnusson i Skara, og i 1219 ble det overlevert som en hedersgave til den gjestende islandske lovsigemannen og historikeren Snorre Sturlason.

Populærkultur
-------------

Eskil Magnusson opptrer som figur i trilogien om *Arn Magnusson* som skrevet av Jan Guillou. Her er han nevø til fiktive Arn Magnusson som er far til Magnus Månesköld (Magnus Minnisköld). Birger jarl er hans bror.

Det opptrer 2 Eskil i Guillous trilogi. Den første er eldre bror. Den Eskil Magnusson som omtales i denne artikkelen er imidlertid oppgitt til å være sønn av Magnus Minnisköld og Ingrid Ylva og ble lagmann. (se f.eks. på side 290 i den norske innbundne utgaven) 

Portaler: Historie | Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenskt biografiskt lexikon **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND
 |
**Sjømannshjemmet i Stavanger** ble oppført i Øvre Strandgate 92 i 1879. Sjømannshjemmet ble bygget i Sveitserstil av arkitekt Henrik Nissen fra Kristiania. Bygget ble oppført med bidrag fra Stavanger Søemandsforening og bestod opprinnelig av 24 familieleiligheter. Gjennom sin medvirkning ved oppførelsen av Sjømannshjemmet i 1876 og børsbygningen i Kirkegaten 1878 var Lars Berentsen kommet i kontakt med arkitekt Henrik Nissen i Kristiania. Det var derfor nærliggende å vende seg til ham når han nå aktet å bygge en representativ villa på løkke nr. 8, senere Breidablikk.

I 1933 bygget man nytt Sjømannshjem i modernistisk funksjonalisme, med Valdemar Scheel Hansteen som arkitekt.

Galleri
-------

* Sjømannshjemmet sett ovenfra  Foto: Jarle VinesSjømannshjemmet sett ovenfra  Foto: Jarle Vines
* Sjømannshjemmet sitt atrium sett utenfra  Foto: Jarle VinesSjømannshjemmet sitt atrium sett utenfra  Foto: Jarle Vines
* ‎Sjømannshjemmet sitt atrium  Foto: Jarle Vines‎Sjømannshjemmet sitt atrium  Foto: Jarle Vines
* Byhistorisk forening sitt merke på Sjømannshjemmet  Foto: Jarle VinesByhistorisk forening sitt merke på Sjømannshjemmet  Foto: Jarle Vines

Kilder
------

* www.byhistoriskforening.org om Sjømannshjemmet i Stavanger Arkivert 13. desember 2014 hos Wayback Machine.
Sjønomader på Basilan
Sjønomader på Mindanao
**Sjønomader** er en samlebetegnelse for en rekke forskjellige folkslag som bor i den sørøstasiatiske øyverden. I daglig tale omtales de også nedsettende som havets sigøynere (*Sea Gypsies*). På thailandsk kalles sjønomader *Chao Leh* (ชาวเล - menn av havet), på burmesisk kalles de *selung* (eller *Selon*). Deres livsstil er seminomadisk. I monsunsesongen oppholder de seg på øyene i Andamanhavet, i Malakkastredet og i Sørkinahavet. Resten av året reiser de i sine båter fra øy til øy og lever hovedsakelig av fisk og skalldyr.

Den største gruppe sjønomader er *bajau*ene; de lever ved Indonesias, Malaysias og Filippinenes kyster. Andre grupper er *moken* eller *selung*, som lever ved Burmas og Thailands kyster; og *orang laut*, som er etnisk malayere og bor ved øygruppen Riau i Indonesia samt urak lawoi', som lever ved Thailands kyster.

Referanser
----------

1. ↑  Clifford Sather, Side 321
2. ↑  Hajek, John (Juni 1996). «Unraveling Lowland Semang». *Oceanic Linguistics*. 35 (1): 138-141.
3. ↑  Urak Lawoi of the Adang Archipelago, by Dr. Supin Wongbusarakum Arkivert 24. desember 2015 hos Wayback Machine. (engl.)

Litteratur
----------

* Clifford Sather: *The Bajau Laut - Adaption, History, And Fate In A Maritime Fishing Society Of South-Eastern Sabah*, Oxford University Press, Kuala Lumpur, 1997, ISBN 983-56-0015-5
* Frank M. LeBar (Hrsg.): *Ethnic Groups of Insular Southeast Asia, Volume 1: Indonesia, Andaman Islands, and Madagaskar*; Human Relations Area Files Press, New Haven, 1972
* Frank M. LeBar (Hrsg.): *Ethnic Groups of Insular Southeast Asia, Volume 2: Philippines and Formosa*; Human Relations Area Files Press, New Haven, 1972

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**Kelly Deane Melissa Rutherford** (født 6. november 1968 i Elizabethtown i Kentucky) er en amerikansk skuespiller som er kjent for sine roller i den amerikanske TV-serien *Melrose Place* i perioden 1996 til 1999. 

Rutherford har også spilt rollefiguren Lily van der Woodsen i TV-serien *Gossip Girl*. I tillegg har hun spilt i flere mindre TV-serier, som *Homefront* som karakteren Judy Owen, i *The Great Defender* som Frankie Collet, og i *Kindred: The Embraced* som Caitlin Byrne i 1996.

Rutherford var gift med Carlos Tarajano i cirka 6 måneder fra 30. juni 2001 til den 11. januar 2002. Deretter giftet Rutherford seg med sin andre ektemann, den tyske forretningsmann Daniel Giersch, i august 2006. Hun fødte deres første barn, en gutt ved navn Hermes Gustaf Daniel Giersch den 18. oktober 2006. I juni 2008 fikk paret deres andre barn, en datter ved navn Helena Grace Rutherford Giersch.[]

I desember 2008 søkte Rutherford om skilsmisse fra Giersch. Hun noterte uforsonlige forskjeller mellom dem på skilsmissepapirene som ble levert til en dommer i Los Angeles Superior Court den 30. desember 2008.[]

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kelly Rutherford – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Kelly Rutherford på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Kelly Rutherford i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Kelly Rutherford på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Kelly Rutherford på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Kelly Rutherford på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Kelly Rutherford hos Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) Kelly Rutherford hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Leiv Mjeldheim** (født 26. januar 1929 i Arna, død 12. oktober 2011) var en norsk historiker. 

Han tok magistergraden i statsvitenskap i 1953. Han var utenriksmedarbeider i *Bergens Tidende* 1955–1966, universitetslektor i historie ved Universitetet i Bergen fra 1966, og professor samme sted 1975–1996. Hans fagområde var særlig norsk politisk historie og partiforhold.

Mjeldheims viktigste verk som historiker var to store bind om Venstres historie fra etableringen til 1940 – *Folkerørsla som vart parti. Venstre frå 1980-åra til 1905* og *Den gylne mellomvegen. Tema frå Venstres historie 1905 – 1940*. Han skrev også en studie av partiet under valgordningen av 1905/06: *Parti og rørsle. Ein studie av Venstre i landkrinsane 1906-1918*. Boken er detaljrik og veldokumentert med grunnlag i kilder fra en rekke arkiver, både lokalt og nasjonalt. 

Mjeldheim skrev om sitt lokalmiljøs historie og ledet arbeidet i Arna bygdeboknemd. 

Mjeldheim var dessuten forfatter og medforfatter til flere lærebøker i samfunnsfag og politikk.

Bibliografi
-----------

* *Ministeriet Konow 1910–12. Ein studie i parlamentarisme og partipolitikk* (1955)
* *Politiske prosessar og institusjonar* (1969)
* *Det politiske system* (1971)
* *Parti og rørsle* (1978)
* *Folkerørsla som vart parti*
* *Venstre frå 1880-åra til 1905* (1984)
* *Den gylne mellomvegen* (2006)

Litteratur
----------

* Leiv Mjeldheim i Store norske leksikon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |