recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Anton Sykkeldelisk**, eller **Sykkeldelisk** er en forhandler av sportsprodukter i Oslo. Butikken ble etablet i 1990, og gikk inn i Anton Sport-kjeden i 2002.

Historie
--------

Sykkeldelisk ANS ble etablert av Karl Aksel Aubert og Øivind Ludvig Skjærstad som en uavhengig forhandler av terreng- og BMX-sykler i 1990, med fokus på de mer kostbare segmentene i markedet.

Opprinnelig befant butikken seg i små lokaler på Rådhusplassen i Oslo. I løpet av få år vokste forhandleren til å bli et av Norges fremste på dyrere terrengsykler. Etter få år flyttet Sykkeldelisk til motsatt side av halvmånen på Rådhusplassen, med adresse Tordenskiolds gate, før den i 1999 flyttet videre til Bogstadveien.

I 2002 fikk Sykkeldelisk økonomiske vanskeligheter, og ble en del av Anton Sport-kjeden. Forhandlerens navn ble endret til Anton Sykkeldelisk. Konseptet Sykkeldelisk ble forsøkt overført til andre butikker i Anton-kjeden, og Anton Sykkeldelisk utvidet varesortementet med sportstøy og vintersportsutstyr.

Produkter
---------

Fra de tidlige årene fokuserte Sykkeldelisk på kostbare sykler og utstyr, blant annet fra amerikanske produsenter som Cannondale, Yeti, og Haro.

Eksempelvis var Sykkedelisk tidlig ute med å introdusere til norske kunder innovative sykkelmodeller som Yeti ARC med Answer Manitou dempergaffel, som før Yeti flyttet produksjon til Asia ble håndlaget i Colorado i USA og hadde utsalgspris på 35 000 kr i Norge.

Tidligere har butikken også forhandlet sykler fra små produsenter og spesialister på skreddersøm som Fat Chance og Independent Fabrications.

Ved overgangen til Anton Sport-kjeden, ble en del av butikkens originale særpreg beholdt, samtidig som butikken ble utvidet og gitt plass til mer rimelige produkter. Butikken fortsatte å satse tungt på Cannondale.

### Egendesignede merker

I 1995 startet Sykkeldelisk egen utvikling av sykkelmerket Gekko. Syklene ble produsert i Asia etter forhandlerens egne spesifikasjoner. Tilsvarende norskdesignede, asiatisk produserte merker er Everest fra, Oslo Sportslager og Hard Rocx.

Omsetning
---------

* 2011: 43 426 000 kr
* 2010: 42 685 000 kr
* 2009: 41 882 000 kr
* 2008: 39 784 000 kr
* 2007: 47 449 000 kr
* 2006: 29 566 000 kr
* 2005: 19 911 000 kr
* 2004: 20 248 000 kr

Referanser
----------

1. 1 2  Firmapresentasjon Anton Sykkeldelisk AS[*død lenke*]
2. 1 2 3  terrengsykkel.no Arkivert 15. oktober 2011 hos Wayback Machine. *Telex: Anton Sport kjøper Sykkeldelisk* Publisert: 4. mars 2002
3. ↑  *Vårstemning hos Sykkeldelisk Arkivert 17. oktober 2012 hos Wayback Machine.* på terrengsykkel.no 14. mars 2012

Eksterne lenker
---------------

* Anton Sports nettside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
***Some Bride*** er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Henry Otto.

Handling
--------

Den unge bruden Patricia Morleys flørtende oppførsel på et feriested holder ektemannen Henry i en tilstand av konstante bekymringer. På en gammeldags låve-dans spiller Patricia rollen som en kylling som bryter ut av et egg, og Henrys vrede eksploderer endelig på grunn av oppførselen hennes. Etter å ha anklaget henne for å være forelsket i en annen mann, vender Henry tilbake til New York på egen hånd - hvor han søker om skilsmisse fra sin kone.

Hjerteløst sender Patricia venninnen Victoria French for å fortelle Henry at hun visstnok er døende. I mellomtiden reiser Patricia til et sykehus, hvor personalet blir bekymret på grunn av hennes hysteriske oppførsel. Men senere oppdager en sykepleier at Patricia bare bløffer. Henry ankommer sykehuset akkurat i tide for å se Patricia late som hun er sykepleier ovenfor hans egen skilsmisse-advokat, Geoffrey Patten, som befinner seg ved samme sykehus med et brukket bein.

Skuespillere
------------

* Viola Dana som Patricia Morley
* Irving Cummings som Henry Morley
* Ruth Cummings som Victoria French
* Billy Mason som Geoffrey Patten
* Florence Carpenter som Jane Grayson

Referanser
----------

1. ↑  SOME BRIDE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Some Bride* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Some Bride* på AllMovie Rediger på Wikidata
**Folke Viktor Wassén** (født 18. april 1918 i Göteborg), død 22. oktober i 1969 i Västra Frölunda) var en svensk seiler som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors.

Wassén vant en olympisk bronsemedalje i seiling under OL 1952 i Helsingfors. Han var med på den svenske båten «Hojwa» som kom på tredjeplass i 5½-metersklassen bak «Complex II» fra USA og den norske båten «Encore». Seilingene ble avviklet i perioden 20. til 23. juli 1952. Mannskapet på «Hojwa» var Carl-Erik Ohlson, Magnus Wassén og Folke Wassén.

OL-medaljer
-----------

* 1952 Finlands flagg Helsingfors – Bronse bronse i seiling, 5½-metersklassen Sveriges flagg Sverige

Eksterne lenker
---------------

* (en) Folke Wassén – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Folke Wassén – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Folke Wassén – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Folke Wassén – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Folke Wassén – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Folke Wassén – World Sailing Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
«**Rallarvise**» er et skillingstrykk Alf Prøysen samlet inn til sin visespalte i *Magasinet for alle* på 1950-tallet. Han skriver at dette er en rallarvise som skiller seg ut fra de vanlige, med at det er rallarstil og eleganse i skjønn forening på norsk-svensk. Alf Prøysen mente og at den synges til samme melodi som Spillemannsvise.

Teksten
-------

**1.**Nog så må jag väl forsörja mig til döden  

fast jag gillar nog at spela på gitarr.  

Men jag haver gjennomlevat många öden  

ty jag haver varit månge flickors narr.  

  

**ref** Ja nog er jag bedragen här i livet  

hvem bjuder på ett glas eller två.  

  

**2.**Snart så har jag til döden mig försörjat  

jag er matt, klen og sväkt ut av kärlek.  

Knapt så hadde jag min usla levnat börjat  

förän första flickan grömt från mig svek.  

  

**3.**Första flickan hon hette Amelina  

hon va ljuvlig som Faen I hell.  

Jisses jo va hjärtats ådror börja svia  

när som flickan gör for andre sig tell.  

  

**4.**Andra flickan hon var döpter Johanna  

hennes läppar var som smör på karamell.  

Men so bynte hon min kärlek at iblanda  

mä ett dödandes gift en lördagskväll.  

  

**5.**Detta giftet var kärlek til en annan,  

kanskje bätre och rikar enn jag.  

Derfor tager jag till flaskan och til kannan  

alla dager liksom ävenså idag.  

  

**6.**Tredje flickan hon hette Adalmina  

hon va dotter till en finare schersant,  

men hun skjukade av sorg och kval och pina  

for hun blev bedragen av en löitenant.  

  

**7.**Löitenanten ligger sjuk på lasaretten  

inga ben han haver kvar uti sin kropp,  

för jag smeckade den falskeliga sprätten  

när han skulle gå til losamentet opp.  

  

**8.**Fjärde flickan ho kallades Amanda  

och hon tjänade i finare hus.  

Och hon ville mig med kärlek beblanda  

just mä henne en lördagskväll bardus.  

  

**9.**För hon ägade ju penningar på banken,  

hundrafemti kronor på en sparbanksbok,  

men en dag så kommer der en annan fanken  

som den häre rallaren ur brödet vrok.  

  

**10.**Många flickor har jag älskat her i livet  

alla haver de bedraget rallaren.  

Ingen veta kan hur livet skulle blivit  

om jag hållet mig til baraste en.  

  

**11.**Men den allra sista hittat jag i skogen  

midt i natten på en dikesren – å hei.  

Det er den enda flickan som har blitt mig trogen  

men den flickans navn det känner jag ei.  

  

**12.**För hon skrattade och gret och sa adjöken  

och döck inn i skogens mörkaste snår.  

Kanskje va det rent en liten herregårdsfröken  

som va ute på ett lite villospår.

Kilder
------

* De gamle visene 2 med Alf Prøysen, Forlaget For Alle, Oslo 1973
***Prostephanus*** er en slekt av hettebiller som borer i ved.

Utseende
--------

Små til middelsstore (gjerne 5-6 millimeter), langstrakte, nokså smale, blanke, mørke hettebiller. De kan minne om smale barkbiller (Scolytinae) men kan skilles fra disse blant annet på at fasettøynene er ovale og ikke oppdelt. Brystskjoldet (pronotum) er høyt hvelvet, hetteformet, og dekker hodet sett ovenfra. **Hodet** er kort og bredt med små fasettøyne. Antennene er korte til middels lange og består av 9-11 ledd. De tre ytterste leddene er noe tykkere enn de øvrige og danner en avlang kølle. Fasettøynene er ovale, ikke delt av noen innskjæring. **Brystskjoldet** (pronotum) er nokså flatt, firkantet sett ovenfra hos splintvedbiller og Polycaoninae, hos de andre gruppene er det karakteristisk hetteformet. Den fremre, bratt nedstigende delen har gjerne tverr-rynker. **Dekkvingene** er lange og parallellsidige. De slutter bratt bak, og mange arter har bakover- eller oppoverrettede tenner i den bakerste delen, i likhet med mange barkbiller. **Beina** er korte, framleggene har tenner eller pigger. Føttene er nokså lange, slanke og fem-leddete. **Larvene** er bleke, svakt C-formede, med korte hår. De har en kraftig hodekapsel med nokså små, men sterke kjever (mandibler) og korte bein.

Levevis
-------

I alle fall noen av artene kan finnes på korn og andre tørre matvarer. *P. truncatus* er regnet som et alvorlig skadedyr som er spredt over store deler av Jorda.

Utbredelse
----------

Slekten har en kosmopolittisk utbredelse.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien hette- og borebiller, Bostrichoidea
			* Familien **hettebiller**, **Bostrichidae**
				+ Underfamilien **tannhettebiller**, Dinoderinae C.G. Thomson, 1863
					- Slekten ***Prostephanus*** Lesne, 1898
						* *Prostephanus apax* Lesne, 1930
						* *Prostephanus arizonicus* Fisher, 1950
						* *Prostephanus punctatus* (Say, 1826)
						* *Prostephanus sulcicollis* (Fairmaire & Germain, 1861)
						* *Prostephanus truncatus* (Horn, 1878)

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 29. august 2020. Besøkt 29. august 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Prostephanus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Prostephanus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Prostephanus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Prostephanus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Prostephanus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Prostephanus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Prostephanus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Kongsgården i Oslo** var kongelig residens i Oslo i middelalderen. Komplekset lå rett øst for Mariakirken.

Ruinenen av kongsgården i Middelalderparken
Det eldste anlegget var et ringformet forsvarsanlegg, bygd etter forbilde av de samtidige «motte-and-bailey»-anleggene kjent fra England og Frankrike. Det var et ganske enkelt anlegg, en ringformet jord- og grusvoll omgitt av en vollgrav. Innenfor vollen har det stått et mindre antall tømmerebygninger. Vollen er datert etter myntfunn til 1040 - 1060, noe som samsvarer godt med Harald Hardrådes regjeringstid.

På 1200-tallet ble det oppført et nytt anlegg med forsvarsmurer og bygninger i stein og tegl. Der var også en kongshall av samme type som Håkonshallen i Bergen, men atskillig mindre enn denne. Anlegget kan ha blitt oppført under Håkon IV etter bybrannen i 1223. En annen hypotese er at det er oppført etter brannen i 1254, og at det er den senere Håkon V som var byggherre.

Litteratur
----------

* *Gunnarsjaa, Arne. Norges Arkitekturhistorie (2006). Abstrakt forlag*.
**Hyllestband** (fra engelsk, *Tributeband*) er et band som lager musikk eller spiller musikk fra andre artister/band for å hylle disse.

Et av de tidligste hyllestband var *The Buggs* som kopierte The Beatles på 1960-tallet. De ga ut hyllestalbumet *The Beetle Beat* som hadde Beatles coverlåter.[]

Det er ikke alltid at en artist setter pris på sin hyllestband. Bon Jovi saksøkte et av sine tributeband, Blonde Jovi.

Tim «Ripper» Owens var vokalist i *British Steel* som var et hyllestband for Judas Priest, og ble senere (1996) vokalist for bandet han hyllet. Denne hendelsen lå til grunn for filmen Rock Star fra 2001 med Mark Wahlberg.

*No Way Sis* er et hyllestband til Oasis, og gikk så langt at de fikk en UK Top 20 hit i Storbritannia i 1997 med sangen «I'd Like to Teach the World to Sing». De ble også bedt av Oasis til å stille opp for dem på en konsert i Paris som Oasis hadde kansellert. 

A-Teens (tidligere ABBA-teens) er et annet hyllestband som gjorde suksess og spilte inn fire studioalbum. De lå på topplistene i flere land med sine album og singler. The Iron Maidens er et kvinneband etablert i 2001 som hyllest til rockegruppen Iron Maiden.

Hyllestalbum
------------

Hyllestalbum eller tributealbum er musikkalbum bestående av coverlåter fra et spesielt band eller en artist. Et hyllestalbum kan være rettet til en eller flere artister og gjerne publisert i forbindelse med jubeleer eller andre markeringer.

Referanser
----------

1. ↑  musicradar.com: *Bon Jovi sue female tribute band*

Se også
-------

* Coverlåt

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
*Kongsgård er også et vanlig navn på Stavanger katedralskole*
*En kongsgård kan også bety en gård eid av en konge i sagatiden*
**Kongsgård øvre-Gimlekollen** er et av 18 såkalte «delområder» i Kristiansand. Området har 5200 innbyggere (2014) og tilhørte tidligere Oddernes kommune. 

Følgende 10 grunnkretser inngår i området: 

* Nedre kongsgård,
* Kongsgård I-Vige,
* Vestre Bjørndalen,
* Gimlekollen vest,
* Kongsgård II,
* Gimlekollen øst,
* Kongsgård III,
* Bleget-Fagerholt,
* Greppestølåsen og
* Gill.

Området ligger vest for Varoddbroa og øst for Lund og har en større andel eneboliger enn gjennomsnittet i byen.

Gimlekollen er skilt ut fra Gimle gård, mens Øvre kongsgård og Nedre Kongsgård, naturlig nok, opprinnelig lå til kongsgården Oddernes kongsgård som ble beordret bygget av Christian IV i 1635. Noen av grunnkretsene er skilt ut fra gårdene Bjørndalen, Gill og Greppestøl.

På Gimlekollen bor det mange barnefamilier og mange eldre mennesker. Stedet er preget av mange eneboliger.

Tretjønn og Vollevannet er populære badevann, sammen med Gillsvannet, som også er kjent som vannet der Kristiansand Kajakklubb trener og avholder stevner.
Utgravinger har vist at det har bodd folk i bydelen (på Bjørndalssletta) i hundreårene før Kristi fødsel. Først på slutten av 1960-tallet ble det fart på byggingen i området. De fleste veiene i bydelen har navn fra kongesagaen.

Like ved Gimlekollen, ligger Jegersberg. Dette er et stort turområde for mennesker som bor i Kristiansand. Den omvendte båt og "vaffelbua" ligger i dette turområdet. 

Mediehøgskolen Gimlekollen (tidligere Gimlekollen Mediesenter) holder til på Gimlekollen. Ellers har området to barneskoler, Fagerholt skole og Presteheia skole i tillegg til flere barnehager.
Idrettsklubben heter Gimletroll. Klubben har hovedvekt på fotball og håndball for aldersbestemte lag. De er mest kjent som arrangør av Trollcup, en av landets største turneringer for barn og unge.
**X-wing** er en fiktiv klasse jager-romskip i Star Wars universet. Romskipet er bevæpnet med 4 laserkanoner og 2 avfyringsmekanismer for protontorpedoer. Jageren har 2 forskjellige flyge-moduser: En hvor vingene ligger flatt og en hvor vingene ekspanderes ut til angrepsposisjon. Det er når X-wingene står i angrepsposisjon vingene danner den karakteristiske X formen. De dukker opp i filmene *Et nytt håp* (1977), *Imperiet slår tilbake* (1980), *Jediridderen vender tilbake* (1983) og *The Force Awakens* (2015), samt det ekspanderte universet. I filmene blir de fremstilt som de primære jagerne brukt av Opprøreralliansen og the New Republic. X-wings har også dukket opp i flere Star Wars videospill, derav spillserien *Star Wars: Rogue Squadron* og flysimulatorserien *X-Wing*.

Designen til ARC-170 starfighter sett i åpningslaget i *Star Wars Episode III: Sithene tar hevn* minner om designen til X-wing.

Referanser
----------

1. ↑  «ARC-170 starfighter (Behind the Scenes)». *Star Wars Databank*. Lucasfilm. Besøkt 14. oktober 2007.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *X-wing* på Wookieepedia: en *Star Wars*-wiki
Kunstnerisk fremstilling av et sort hull.
**Hawking-stråling** er strålingen som er forutsagt å komme fra sorte hull på grunn av kvanteeffekter nær hendelseshorisonten. Strålingen er oppkalt etter fysikeren Stephen Hawking, som i 1974 la frem en teori om at strålingen fantes, og siden også etter Jacob Bekenstein, som forutsa at sorte hull burde ha en endelig temperatur og entropi ulik null. Hawking kom frem til teorien etter å ha besøkt Moskva i 1973, der de sovjetiske forskerne Jakov Zeldovitsj og Aleksej Starobinskij viste han at ifølge den kvantemekaniske uskarphetsrelasjonen, så burde roterende sorte hull skape og sende ut partikler. Hawking-stråling reduserer massen og energien til sorte hull og blir derfor også kalt *fordamping*. På grunn av dette vil sorte hull som mister mer masse enn de får tilført krympe og til slutt forsvinne. Mikro-sorte hull (MBH) antas å sende ut mer stråling enn større sorte hull og derfor krympe og forsvinne raskere.

I september 2010 ble det hevdet at man hadde oppdaget et signal nært knyttet til Hawking-stråling i et laboratorieeksperiment som omfatter optiske lyspulser. Resultatet har derimot ikke blitt verifisert og er omdiskutert. Andre prosjekt er satt i gang for å finne denne strålingen, blant annet sendte NASA i juni 2008 opp en satellitt som skal lete etter gammaglimt som man venter å se i fordampende sorte hull.

Referanser
----------

1. ↑  Charlie Rose: A conversation with Dr. Stephen Hawking & Lucy Hawking Arkivert 29. mars 2013 hos Wayback Machine.
2. ↑  Levi Julian, Hana (3. september 2012). «'40 Years of Black Hole Thermodynamics' in Jerusalem». *Arutz Sheva*. Besøkt 8. september 2012.
3. ↑  *A Brief History of Time*, Stephen Hawking, Bantam Books, 1988.
4. ↑  Hawking radiation from ultrashort laser pulse filaments
Authors: F. Belgiorno, S.L. Cacciatori, M. Clerici, V. Gorini, G. Ortenzi, L. Rizzi, E. Rubino, V.G. Sala, D. Faccio
5. ↑  Lisa Grossman (29. september 2010). «Ultrafast Laser Pulse Makes Desktop Black Hole Glow». *Wired*. Besøkt 30. april 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| Portalikon | Portal:Astronomi  |
| Portalikon | Portal:Vitenskap  |

Portaler: Astronomi | Vitenskap

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Kongsbergmarken** er et årlig stevne som blir holdt på Kongsberg siste uken i februar hvert år. I tilknytning til dette stevnet er det også en årlig kappleik, Markenskappleiken, som blir arrangert på Lågendalsmuseet siste lørdag i februar.

Kongsbergmarken er et av de eldste årlige stevnene som er holdt ved like i Norge. Bakgrunnen for stevnet var kravet om handel
mellom kaupstaden Kongsberg og bygdene omkring. De første årene var gruvesamfunnet svært lukket, men ettersom det ikke ble tilført varer, kom det til oppstand allerede i 1628. Kongen fastsatte da en årlig marken, som snart ble utvidet til tre markner i året, for å føre varer til gruvearbeiderne. Disse stevnene utviklet seg til Kongsbergmarken.

Kulturhistorisk kom denne marken til å bety mye for utvekslingen av norsk folkemusikk. Her møttes fehandlere og bønder 
fra Hallingdal, Numedal, Valdres og Telemark, og spillemenn fra alle disse dalførene møttes og byttet slåtter. Kongsbergmarken kom til å avlaste den noe eldre markedsplassen på Bragernes, Drammensmarken.

Kongsbergmarken blir nå opprettholdt som en årlig vinterfestival.
**X-Yachts AS** er et dansk verft, med hovedsete i Haderslev, som produserer seilbåter mellom 34 og 65 fot. Verftet ble grunnlagt i 1979 av brødrene Lars Jeppesen, Niels Jeppesen og vennen Birger Hansen. Den første båten, X-79, fikk navnet på grunn av lengden på 7,9 m (7,96 m) og debutåret 1979 og har siden gitt navn til verftet. Båten var det danske svaret på båter som J/24, Albin Express og Maxi 80 Racer og vant i sin tid mange regattaer.
Selv om den første båten, og mange siden, seiles mye i regattaer er verftets hovedområde turbåter, og har idag tre modellserier: Cruising, Performance og entypebåtene Racing. Årlig produseres det ca. 300 båter, som alle er konstruert av Niels Jeppesen og hans designgruppe. Importør i Norge er X-Yachts Norge AS.

Historie
--------

Verftets første båt X-79 konstruert i 1979
Etter verftets grunnleggelse og første båt X-79 som vakte oppsikt med sitt strykejernsformete skrog og stor suksess på regattabanene ble de fleste båtene konstruert etter IOR-regelen. X-¾ Ton og «Fram IX» en X-1 Ton er eksempler på 1980-tallets IOR X-båter, men i 1990 gikk verftet bort fra regelen, og den første båten utenfor regelen ble X-412 som ble etterfulgt av 1990-årenes tresifrede X-turbåter som X-302, X-362 og X-482. I 1994 siktet verftet seg igjen inn mot regatta og lanserte IMX 38 konstruert etter IMS-regelen og IMX 40 og IMX 45 fulgte i 2000 og 2002. Særlig 40-foteren fikk mange bra resultater under IMS- og IRC-reglene. Etter flere år med disse betegnelsene gikk verftet i 2003 over til tosifrete betegnelser med X-43 og i 2004 introduserte entypebåtene X-35 One Design etterfulgt av X-41 One Design i 2006. Året etter ble turbåtserien Xc 42 og Xc 45 presentert med den største modellen som den første til at komme på vannet i 2008. I 2009 ble serien fulgt opp av Xc 50.

Produksjon
----------

Alle X-Yachts båter er bygget i håndopplagt glassfiber med sandwichoppbygging.

Båtene har en innstøpt ramme i galvanisert stål som opptar kreftene fra rigg og kjøl. For å rasjonalisere produksjonen blir innredningen i teak levert av en underleverandør og montert i båtene før dekket monteres.

Referanser
----------

1. ↑  Seilbåtkatalogen 2008 utgitt av MediaNavigering AS, ISBN 978-82-442-0052-3

Eksterne lenker
---------------

* Verftets hjemmeside
* Den norske X-Yacht klubb (arkiv)

| * v
* d
* r
X-Yachts-modeller |
| --- |
| Modeller i produksjon: | 
* X-34
* X-35 One Design
* Xp 38
* Xc 38
* X-41 One Design
* Xc 42
* Xp 44
* Xc 45
* X-46
* X-50
* Xc 50
* X-55
* X-65

 |
| Tidligere modeller: | 
* X-79
* X-302
* X-95
* X-312
* X-99
* X-102
* X-¾ Ton
* X-332
* X-342
* X-362
* X-362 Sport
* X-37
* X-372
* IMX 38
* X-382
* X-40
* X-402
* IMX 40
* X-One Ton
* X-412
* X-43
* X-442
* X-2 Ton
* IMX 45
* X-452
* X-482
* X-512
* X-562
* X-612
* X-70
* IMX-70
* X-73

 |

Portal: Danmark
**Tonsen gård** ligger i Bydel Bjerke i Oslo kommune. Gårdstunet er komplett og beskyttet som kulturminne. Den eldste bygningen på gården er Tingstua fra 1750-årene.

I middelalderen lå gården under Hovedøya kloster, og fra 1617 lå gården under sogneprestembedet til Vår Frelsers kirke. I 1755 tok Thore Gullichsen over gården. Han fikk bygget nytt hovedhus og en sekslaftet stue med svalgang. Denne kalles *Tingstua* og står fortsatt. Mellom 1806 og 1854 var Tonsen gård fogdegård for Aker og Follo. Cand. jur. John Sogn kjøpte gården i 1854, og eide den frem til hans død i 1886. Da ble den solgt til Aker kommune av hans enke. Aker kommune brukte gården som fattiggård fra 1887. Hovedbygget fra 1812 ble utvidet og brukt som Aker pleiehjem for fattige syke.

Aker universitetssykehus ble etablert på deler av tomten til Tonsen gård i 1895. Gården var i mange år viktig for sykehusets økonomiske grunnlag.

Eksterne lenker
---------------

* «Tonsen gård». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
| Diatoniske intervaller |
| --- |
| PrimSekundTersKvartKvintSekstSeptimOktavNoneDesimUndesimDuodesimTredesimHalvtone/Heltone |
| 
Spesielle intervaller |
| MikrointervallKommaDiësisLimmaApotomeDitonusTritonusUlvekvint |
| 
Måleenheter |
| CentMillioktavOktavSavart |
| * v
* d
* r
 |

En **septim** er i musikk et intervall over syv diatoniske trinn. Begrepet kan vise til en stor septim eller en liten septim.

Stor septim
En *stor septim* er et sprang på elleve halvtoner og forkortes **M7**. Dens omvendte (inverterte) intervall er en liten sekund. En *liten septim* er en halvtone mindre enn en stor septim og springer over ti halvtoner. En liten septim forkortes **m7** og inverteres til en stor sekund.

En stor septim kan forstørres. Det betyr at topptonen heves med en halvtone, eller bunntonen senkes med en halvtone. En liten septim kan forminskes. Det betyr at topptonen senkes med en halvtone, eller bunntonen heves med en halvtone.

Den store septimen regnes for å være det mest dissonante (ustabile) intervallet nest etter den lille sekunden. Derfor gjaldt det bestemte regler i komposisjon av klassisk musikk fram til ca. 1915. I beskrivelsen av akkorder, den så kalte akkordbesifring, forkortes den store septimen med symbolet **maj7** (for *major seventh*).

Liten septim
Den lille septimen er del av den så kalte dominantseptimakkorden, en firklang på en dur- eller mollskalas femte trinn. I akkordbesifringen forkortes den lille septimen med symbolet **7**.

Den forminskede septimen er del av den såkalte *dim.*- eller forminskede septimakkorden (for eksempel f♯ - a - c - e♭). Symbolet i akkordbesifringen er **dim** eller **o**.

Se også
-------

* Kadens

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |
**Edoardo Molinari** (født 11. februar 1981 i Torino) er en italiensk profesjonell golfspiller. Han spiller på Europatouren, der han i 2010 vant to seire.

Molieri hadde en fremgangsrik amatørkarriere, der høydepunktet var seieren i det åpne amerikanske amatørmesterskapet i 2005.

Han ble profesjonell i 2006. To seire på Challenge Tour i 2007 førte til at Molinari var kvalifisert til Europatouren i 2008. Ujevnt spilt førte ham tilbake til Challenge-touren i 2009, der det ble tre seire. I 2009 vant han også, sammen med broren Francesco, World Cup. 

Takket være gode resultater i 2010, ble han på slutten av sesongen tatt ut til å spille Ryder Cup.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Edoardo Molinari – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Edoardo Molinari – Europatouren Rediger på Wikidata

* (en) Edoardo Molinari – Japantouren Rediger på Wikidata

* (en) Edoardo Molinari – Verdensrankingen Rediger på Wikidata

  

Portal: Golf

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Rønvik kirke  Foto: Lars Røed Hansen 
**Rønvik menighet** er en menighet og sogn i Bodø domprosti i Sør-Hålogaland bispedømme, og omfatter Rønvik, Skivika og Løpsmark bydeler. Menighetens sognekirke er Rønvik kirke, som ligger i Årnes, sentralt i sognet. I tillegg har Rønvik sykehus et eget kapell, til bruk for innlagte. Menigheten har åtte ansatte i sognekirka, der sogneprest er Svein Malmbekk.

Rønvik kirke arrangerer både dåp, gravferd og vielser. I 2012 viste statistikken at 67 ble døpt, 36 hadde gravferd og 11 par viet seg i Rønvik kirke. Menigheten har også alle konfirmasjoner samlet i sognekirka.

Rønvik menighets menighetsråd er et råd som velges for en fireårsperiode av domprostiet. Det består av åtte faste medlemmer, og fem varamedlemmer. Menighetsrådets leder og nestleder er henholdsvis Monica Nilsen og Ingrid Løkken.

Referanser
----------

1. ↑  «Bispevisitas i Nordlandssykehuset». Nordlandssykehuset.  *Siste avsnitt i artikkelen*[*død lenke*]
2. ↑  «Rønvik og ansatte». Kirka i Bodø. Arkivert fra originalen 11. januar 2013.
3. ↑  «Slekters Gang». Kirka i Bodø. Arkivert fra originalen 11. januar 2013.
4. 1 2  «Rønvik menighetsråd». Kirka i Bodø. Arkivert fra originalen 10. januar 2013.

Eksterne lenker
---------------

* Rønvik og Kjerringøy menigheter, Kirka i Bodø
Den franske keiser Napoleon malt av Jean Auguste Dominique Ingres (1780–1867) i 1806. Keiseren har fullt kroningsutstyr, blant annet et langt et septer samt en stav med en svergende hånd.
danske kronregalier:1. Christian IV's krone 1595; 2. Christian V's krone 1665-70; 3. Dronningekronen 1731; 4. Septeret;5. Kroningskården.
Et **septer** eller **scepter** (fra gresk *skeptron*, «stav») er en utsmykket stav som blir brukt som verdighetstegn av myndighetspersoner, særlig monarker. Ofte er et septer del av riksregalier. Septere er kjent siden oldtiden. De er gjerne av et edelt metall og har innsatte edelstener og andre ornamenter.

Liknende stavformede verdighetstegn
-----------------------------------

Andre staver brukt som verdighetstegn, er for eksempel bispestaver, marskalkstaver, militære kommandostaver og seremonielle staver brukt av herolder og andre. På samme måte bruker tamburmajoren tamburstokk når han leder korpset. Den tilsvarer forøvrig en dirigents slanke taktstokk.

Septer i heraldikken
--------------------

|  |
| --- |
| Et stilisert norsk liljesepter i Frosta kommunes våpen.
Septer blir avbildet som en grafisk figur i segl fra konger og dronninger, og de forekommer i våpenskjold. Kommunevåpenet til Frosta har et liljesepter som symboliserer kong Magnus Lagabøtes overrekkelse av Frostatingsloven. |

Se også
-------

* Was, verdighetsstav i Det gamle Egypt
* Merkurstav (hermesstav)
* Asklepiosstav
* Bispestav
* Kommandostav
* Marskalkstav
* Narresepter, parodisk herskerstav med hode av en narr
* Riksregalier

Referanser
----------

1. ↑  Ordnett.no om skriveformen «scepter»

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sceptres – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Rør gård** er en gård i Ringsaker kommune i Innlandet.

Navn og opprinnelse
-------------------

Navnet er et usammensatt naturnavn, opprinnelig *a Reyri*, som betyr gården som ligger på en røys. Navnet ble skrevet *Roor* i 1520, *Røer* i 1616 og senere *Rør* og *Røhr* i løpet av dansketiden. I dag brukes Rør og Røhr om hverandre.[] Rør gård er en av Ringsakers eldste gårder, og har trolig vært bebodd siden landbrukets pionertid i senere steinalder.

Historie
--------

Rør er omtalt i Haakon Hærdebreds saga og flere steder i Kongesagaene. Gården var jarlesete for jarl Sigurd Hallvardsson (el Håvardson) som falt i slaget på Re i Ramnes i 1163.  Sigurd jarl var ifølge sagaen sønn til en høvding på Rør, Hallvard Hauldr. Sammen med andre høvdinger og venner til kongene Øystein og Sigurd, deltok Sigurd fra Rør i kampene mot den tredje kongen, Inge Krokrygg. Både kong Sigurd og Kong Øystein ble drept. Sønnen til Kong Sigurd, Håkon fikk deretter kongsnavn og ble tatt til høvding over hærflokken. Han ble kalt Håkon Herdebrei.  Håkon Herdebrei og Sigurd fra Rør drepte kong Inge, i tillegg til flere av kong Inges høvdinger. I 1161 dro Håkon til Nidaros. Der holdt han ting og ble tatt til konge over hele landet. Han ga da Sigurd fra Rør jarlenavn. Det skulle til enhver tid bare være en jarl i landet. Jarlen sverget troskap til kongen med en spesiell ed. Jarletittelen ble gitt til sønner eller brødre av kongen, eller til nært inngifte menn i kongefamilien. Det antas at Sigurd jarl hadde nær tilknytning til kongeætten. Sigurd jarl hadde et sverd som het Bastard. Ifølge sagaen sa Sigurd før han ble drept i slaget på Re: «Det vet Gud at jeg heller ville nå Erling Skakke med et eneste hogg av Bastard, enn å få mye gull.» 

Senere var Rør embetsgård fra 1500-tallet til 1797, da lagmannsembetet ble opphevet. Den siste lagmannen på Rør gård var kammerråd Johan Friedrich Schwabe. Hovedbygningen ble bygget i 1792, på bestilling fra kammerråd Schwabe, og har i dag Norges eneste bevarte tingstue. Prins Christian August av Augustenborg skal angivelig ha overnattet i rommet som den dag i dag blir kalt «Prinsekammerset».

Referanser
----------

1. ↑  «Faktaark». Kartverket. Besøkt 3. juli 2018.
2. ↑  Rygh, O. «Norske Gaardnavne». Dokumentasjonsprosjektet. Besøkt 1. juli 2014.
3. ↑  «Sigurd Hallvardsson på Røyr». *Norsk biografisk leksikon*. Besøkt 1. juli 2014.
**Røntgenkrystallografi** er en fysikalsk metode som anvendes for å bestemme den tredimensjonelle strukturen til en krystall, for eksempel krystallisert protein og metallers krystallstruktur.

Kort fortalt går metoden ut på å sende en røntgenstråle slik at den treffer en krystall og spres i mange retninger før de til slutt treffer en detektorplate. Denne blir så avlest, og man finner da vinklene og intensitetene på strålene. Ut ifra dette kan man lage et tredimensjonalt bilde av tettheten på elektronene i krystallen. Dette bildet bruker man til å bestemme den gjennomsnittelige posisjonen til atomene i kystallen, de kjemiske bindingene mellom atomene og annen informasjon.

Røntgenkrystallografi er idag eneste metode som helt autonomt kan anvendes for å bestemme 3d-strukturen for proteiner, selv om NMR-analyser kan komplettere studiet.

Bestemmelse av proteinstrukturer

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
**Nadjmi Adhani** (født 27. september 1969 i Banjarmasin i Indonesia, død 10. august 2020 i Banjarbaru) var en indonesisk politiker og embedsmann. Han var borgermester i Banjarbaru, en stor by i Kalimantan Selatan, fra februar 2016 til din død i august 2020 som følge av covid-19-pandemien i Indonesia.

Til forskjell fra en del andre indonesiske myndighetspersonen reagerte Adhani fast på Covid-19-pandemien. Han var blant de første borgermestere i landet som ila straffer mot dem som ikke fulgte smittevernsbestemmelsene, som for eksempel å bruke munnbind. Til å begynne med forlangte han at de skyldige skulle gjøre push-ups, og så gikk han over til mindre kontroversielle pengebøter.

Borgermester Adhani testet positiv for COVID-19 den 27. juli 2020. Dsmme dag oppfentliggjorde han en tominutters video på Instagram der han formante Banjarbarus borgere å ta koronaviruset på alvor. Også hans hustru Ririn Kartika Rini testet positiv for COVID-19. Begge ble isolert i Ulin Regional General Hospital.

Nadjmi Adhani døde av komplikasjoner av Covid-19 den 10. august 2020 på Ulin Regional General Hospital i Banjarbaru etter to ukers isolasjon. Han ble 50 år gammel.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  «Banjarbaru mayor Nadjmi Adhani dies from COVID-19». *Coconuts Jakarta*. 10. august 2020. Arkivert fra originalen 1. september 2020. Besøkt 1. september 2020.
2. ↑  «‘COVID-19 is no laughing matter’, says mayor as more local leaders test positive». *Jakarta Post*. 28. juli 2020. Arkivert fra originalen 27. august 2020. Besøkt 1. september 2020.
3. ↑  Gunawan, Apriadi (11. august 2020). «Banjarbaru mayor dies after battle with COVID-19». *Jakarta Post*. Arkivert fra originalen 1. september 2020. Besøkt 1. september 2020.
**Rønvikleira** er et industriområde i Bodø, og dekker et stort geografisk område. Området ligger der Rønvikfjæra lå før, men har blitt bygd opp av mudder fra havnebassenget, til et flatt parti, i én til to meters høyde over havoverflaten. Deler av det som er bygd opp av mudder i Rønvikfjæra tilhører området Bodø, som ligger nord for leira.

Industribebyggelse
------------------

Hurtigruten på Hurtigruteterminalen på Rønvikleira
På mange måter kan vi si at Rønvikleira er delt i to deler, den nordlige og den sydlige. Den sydlige består av Bodø jernbanestasjon og havner, mens den nordlige delen består av store varehus og andre butikker. Det er den nordlige som kan regnes som selve drabanten. Her er det flere varehus, båt- og bilforhandlere, store dagligvarekjeder og kontorer.

Industrielle havner ligger ved jernbanestasjonen, og mottak for containere både fra tog og båt. Fergekaia ligger på Rønvikleira sammen med Hurtigruteterminalen, som skal flyttes helt til sørenden av Rønvikleira for å korte avstanden til sentrum. Helt i nord ligger også noen flytebrygger med privatbåter.

Boligbebyggelse
---------------

Det er lite boligbebyggelse, men noen blokker ligger ved Nordstrandveien som er det tradisjonelle skillet mellom Nedre Rønvik og Rønvikleira.

  


| * v
* d
* r
Strøk og drabantbyer i Rønvika |
| --- |
|  | Burøya **·** Flatvoll **·** Kleiva **·** Kvalvika **·** Langåsen **·** Myrvoll **·** Opplia **·** Reinsletta **·** Rønvikleira **·** Solvoll **·** Stordalen **·** Vollen  **·** Årnes
*Understrekende strøk er drabantbyer* | Norges flagg |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Mosteiro de Alcobaca
**Alcobaça-klosteret** (portugisisk: Mosteiro de Alcobaça, Mosteiro de Santa Maria de Alcobaça) er et katolsk klosterkompleks som ligger i byen Alcobaça, sentralt i Portugal, omtrent 120 km nord for Lisboa. Klosteret ble etablert i 1153 av den første portugisiske kongen, Afonso Henriques, og har hatt en nær tilknytning til det portugisiske monarkiet gjennom hele syv århundrer lange historie.

Kirken og klosteret var de første gotiske bygningene i Portugal, og sammen med det litt eldre Augustinerklosteret Santa Cruz i Coimbra var det et av de viktigste middelalderklostrene i Portugal.

På grunn av sin kunstneriske, kulturelle og historiske relevans ble den inkludert på UNESCOs verdensarvliste i 1989. I 2007 kåret det portugisiske folket Alcobaça-klosteret til fjerdeplass av de syv underverkene i Portugal.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  «Space and Time - Monastery of Alcobaça». *www.mosteiroalcobaca.gov.pt*. Besøkt 16. april 2021.
2. ↑  Centre, UNESCO World Heritage. «Monastery of Alcobaça». *UNESCO World Heritage Centre* **(engelsk)**. Besøkt 16. april 2021.
3. ↑  «World Heritage - Monastery of Alcobaça». *www.mosteiroalcobaca.gov.pt*. Besøkt 16. april 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Trollveggen** er en bratt fjellvegg i Romsdalen i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den er Europas høyeste loddrette stup. Det er cirka 1 700 meter fra bunnen av dalen og opp til toppen av veggen, hvorav 1 000 meter er loddrett stup, der fjellmassivet delvis henger 50 meter utover veggen.

Klatring
--------

Trollveggen ble først overvunnet i 1965 da et norsk og et engelsk klatrelag via hver sin rute nådde toppen med én dags mellomrom. Den norske gruppen som bestod av Leif-Norman Patterson, Ole Daniel Enersen, Jon Teigland og Odd Eliassen nådde toppen 23. juli 1965. Tidligere hadde man besteget Trolltindan fra Romsdalen via klatreruter som ikke involverte selve Trollveggen. Toppen av Trollveggen er lett tilgjengelig (uten klatring) fra baksiden. Stien starter fra toppen av Trollstigen (Stigrøra).

Basehopping
-----------

I 1980 hoppet finnen Jorma Öster seg som den første utfor Trollveggen i fallskjerm, og veggen har siden vært et mål for Basehoppere. Fallskjermhopping i Trollveggen ble imidlertid forbudt ved lov i 1986 (1987 ifølge Svanemyr) etter flere dødsfall og vanskelige redningsoperasjoner. I perioden 1984-1986 var det 11 redningsaksjoner etter mislykkede BASE-hopp. I 1986 iverksatte politiet et midlertidig forbud før Stortinget våren 1987 vedtok forbud ved lov. Det forekom en del ulovlig hopping og i 1990 fikk en norsk hopper som den første en bot på 30000 kr for overtredelse av forbudet. Det ble også hoppet fra Karlskråtind. «Lov om forbud mot fallskjermhopping m.v. innenfor visse fjellområder» ble vedtatt 12. juni 1987 og trådte i kraft umiddelbart. «Forskrift om forbud mot fallskjermhopping m.v. i Trolltindene.» forbud er datert 12. juni 1987.

### Liste over BASE-dødsfall i Trollveggen

| Navn | Alder | Land | År | Utsprangspunkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Carl Boenish | 43 | USA | 1984 | Stabben1 |
| Jörgen Håkansson | 19 | Sverige | 1985 | Bruraskaret |
| Jari Mynttinen | 32 | Finland | 1985 | Bruraskaret |
| John Raymond "Fossie Bear" Foster | - | Australia | 1986 | Trollspiret |
| Daniel Twomey | 22 | Australia | 1999 | Trollspiret |
| Linus Rains | 29 | Sverige | 2003 | Stabbeskaret |
| Tony "Coombesy" Coombes | 30 | Australia | 2006 | Stabbeskaret |
| Tommy Hjertø | 34 | Norge | 2008 | Stabbeskaret |
| Andre Gasparotto Sementile | 34 | Brasil | 2012 | Stabbeskaret |
|

1Stabben er en del av Trolltindan, men er ikke øverst på Trollveggen som Bruraskaret og Trollspiret.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Trollveggen i Store norske leksikon
2. ↑  *Aftenposten* 24. juli 2015, side 22
3. ↑  «1.300 basehopp i Lysebotn i Rogaland». *NTB*. 3. november 1997.
4. ↑  Svanemyr, Kjetil (1990). «4». *I fritt svev*. *Ei bok om Rauma*. Åndalsnes: Rauma kommune. s. 238.
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑  «Det var den 19 år gamle Jørgen Håkansson fra Göteborg». *NTB*. 19. august 1985.
9. ↑  «Finne fikk vanskeligheter med fallskjermen: Ny dødsulykke i Trollveggen». *Aftenposten*. 28. august 1985.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Agonum gracile*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Agonum gracile* finnes i nesten hele Europa, men er sjeldnere i sør og vest. Den er utbredt østover i Asia. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Agonum gracile* er 6-7,3 mm lang og helt kullsvart og uten metallglans. Noen ganger kan det første (rotleddet) antenneleddet samt leggene (tibia) være litt lysere, brunlig. Dekkvingene er mørke og det tredje rille-mellomrom (fra midten / sømmen) har tre børstepunkt, små fordypninger med ett stivt oppstående hår. Flygevingene er fullt utviklet. Brystskjoldet er smalere enn skuldrene (frampartiet av dekkvingene). Beina er ensfarget, mørkt svarte, men leggene (tibia) kan være litt lysere, rød-brun. Bakfotens første ledd (tars) er klart lengre enn sporen i spissen av leggen (tibia). Antennene er mørke og ensfarget, noen ganger kan rotleddene være litt lysere, det tredje og fjerde ledd med fine korte hår og noen lange børster i spissen. (Krever forstørrelse for å se). Ganske vanlig, lever på fuktige lokaliteter, ofte langs strender.

Levevis
-------

*Agonum gracile* er vanligvis nattaktiv og lever som predator på andre dyr. Den lever på fuktige lokaliteter, ofte på myr med moser.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Agonum gracile* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum gracile* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Agonum gracile* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Agonum gracile* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Agonum gracile* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Agonum gracile* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Agonum gracile* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Agonum gracile* – Database Carabidae of the World[*død lenke*] – engelskspråklig
* *Agonum gracile* - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Agonum gracile* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
**Trolltinden** er et fjell på Andøya sørvest for Andenes i Andøy kommune i Nordland. Det har en høyde på 436 meter over havet.

I 2007 satte Meteorologisk institutt opp en værradar på fjellet. Radaren dekker nordlige del av Nordland fylke og sørlige del av Troms fylke. Den overlapper med en tilsvarende radar på Røst i sør og ved Hasvik på Sørøya i nord. Kostnadene forbundet med å sette opp værradaren, var på 15 millioner kroner. Området ved Andøya er svært utsatt for polare lavtrykk, og radaren kan hjelpe til å forutsi disse. 

Fjellet ble av fiskere av og til kalt «Fiskenes-Trolltinden» for å skille det fra «Stave-Trolltinden».

Referanser
----------

1. ↑  Trolltinden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  *Tind og stav* (Finn Myrvang) Arkivert 6. januar 2009 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Radar Andøya (med bilde)
* Værradarbilde fra Nordland og Troms

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Fra Sørkjosen (i forgrunnen) mot Ytre Sokkelvika, 1951. Indre Sokkelvika kan skimtes helt til venstre i bildet.  
Foto: L.S. / Nasjonalbiblioteket
**Leirskredet i Sokkelvika i 1959** var et kvikkleireskred som ble utløst 7. mai 1959 i Indre Sokkelvika noen kilometer nord for Sørkjosen, på vestsiden av Reisafjorden i Nord-Troms. Skredet startet på sjøbunnen og forplantet seg inn på land. Det kom uten forvarsel.

Av de 17 menneskene som ble tatt av raset, døde ni, derav fire barn. Alle de omkomne var i familie.
Av materielle tap var fire våningshus, tre fjøs, fem sjøhus, to kaier, to buer, tre sjarker og fire spissbåter. Bare tre hus sto igjen.

Årsaken til skredet ble aldri funnet. 
Raset skjedde etter en periode med mye nedbør, og kan ha blitt utløst av menneskelig aktivitet.

Det har blitt reist en minnebauta i Sokkelvika.

Andre ras i området
-------------------

10. mai 2015 gikk et nytt ras i Sørkjosen et par kilometer lenger inn i fjorden. Det førte ikke til personskader, men tok med seg bygninger og brygger samt halve moloen i Sørkjosen. Mesteparten av raset gikk under vann. E6 fikk en opptil 700 km lang omkjøring via Finland. Årsaken til dette skredet var at det var fylt stein i fjorden for å lage fundament til et nytt veikryss og tunnel. 
Det nye raset har blitt sett i sammenheng med raset i Sokkelvika.

Referanser
----------

* NGU Rapport 2005.018[*død lenke*], *Leirkartlegging i Troms: Kvartærgeologien ved Sandstrand, Ånstad og Ibestad i kommunene; Skånland og Ibestad, – et grunnlag for videre skredfarekartlegging*.
* Brænd, T. 1961: Skredkatastrofen i Sokkelvik i Nord-Reisa 7. mai 1959. Norges Geotekniske Institutt. Publikasjon nr. 40, s. 11-13.

1. ↑  56 år siden rastragedien i Sokkelvik - NRK
2. 1 2  Derfor gikk det store jordraset i Sørkjosen - NRK
3. 1 2 3  60 år siden skredtragedien i Sokkelvik: – Et av de største og mest dramatiske i moderne tid - NRK
4. ↑  Vegvesenets geotekniker: - 99 prosent av raset er gått under vann - rasområdet er enormt - Nordlys
5. ↑  Jordraset i Troms gir omkjøring på 700 kilometer - NRK