**Aktuell person:** Denne artikkelen omhandler en person i en pågående hendelse. Vær ekstra oppmerksom på at innholdet kan være utdatert eller feilaktig, og at det kan komme flere endringer i artikkelteksten på kort tid.

**Jan Helge Andersen** (født 17. januar 1981) er en norsk mann som ble dømt sammen med Viggo Kristiansen i forbindelse med Baneheia-saken, der to jenter på åtte og ti år ble voldtatt og drept i Baneheia i Kristiansand den 19. mai 2000. 

Andersen tilstod å ha vært med på drapene i Baneheia og ble dømt for medvirkning til voldtekt av begge jentene, for voldtekt av den yngste jenta, og for overlagt drap på den yngste jenta, men frikjent for medvirkning til drapet på den eldste. Han sonet rundt 15 og et halvt år av en dom på 19 år før han ble prøveløslatt i januar 2016. Det meste av dommen ble sonet i Skien fengsel. Andersen utdannet seg til baker under soningen og lever idag under ny identitet.

Gjenopptakelseskommisjonen bestemte i juni 2023 at saken mot Andersen skal gjenopptas etter at Viggo Kristiansen ble frikjent. Kommisjonen var enstemmig i konklusjonen. Samtidig anmeldte Kristiansens advokat Andersen for falsk forklaring.

Bakgrunn
--------

Andersen vokste opp i en boligblokk på Eg i Kristiansand, som ligger rett ved naturområdet Baneheia. Bestevennen gjennom barndommen og ungdommen, Viggo Kristiansen, bodde i et rekkehus rett ved siden av Andersen. De to guttene var mye sammen gjennom oppveksten.

Baneheia-saken
--------------

Andersen tilstod å ha vært med på drapene i Baneheia 19. mai 2000, og gav en forklaring om sin egen og kameraten Viggo Kristiansens rolle i drapene. Dommen beskrev Viggo Kristiansen som initiativtager og hovedmann bak forbrytelsen. Andersen tilsto å ha drept den yngste av jentene, Stine Sofie Sørstrønen, men hevdet — og ble trodd av retten på — at han gjorde det på Kristiansens befaling og fordi han var redd for at Viggo kom til å drepe ham hvis han ikke adlød. Han nektet for å ha forgrepet seg seksuelt på noen av jentene. Andersen har uttalt at «jeg tenker på det jeg gjorde hver dag». Ifølge dommen var Kristiansen den dominerende i kameratforholdet, mens Andersen ble beskrevet som lett å lede. Den sakkyndige Olaf Bakke beskrev Andersen som hemmet og sjenert.

Andersen ble idømt 17 års fengsel i Kristiansand byrett, men Agder lagmannsrett skjerpet straffen til 19 års fengsel. Andersen sonet det meste av straffen i Skien fengsel. Han utdannet seg til baker under soningen.

Han ble prøveløslatt i januar 2016 etter rundt 15 og et halvt års soning. Prøvetiden utløp i september 2019, og Andersen er etter dette en fri mann. Andersen lever i dag under ny identitet og arbeider som baker på Østlandet.

I forbindelse med gjenopptakelsen av den strafferettslige domfellelsen av Kristiansen i Baneheia-saken ble det i juli 2022 gjennomført en begrenset ransaking hos ham, som automatisk medførte at han har fått status som siktet i saken. I oktober 2022 konkluderte riksadvokaten med at Kristiansen bør frifinnes og at den pågående etterforskningen vil fortsette. Advokat Svein Holden uttalte at «etter min vurdering er det klart at bevisene i saken ikke gir grunnlag for å konstatere utover rimelig tvil at Jan Helge Andersen er skyldig i drapet og falsk forklaring» og at han forventer at siktelsen blir henlagt.

I mars 2023 ble det kjent at riksadvokaten fremsatte begjæring til Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker om gjenåpning av straffesaken mot Jan Helge Andersen slik at han kan tiltales for drapet på Lena Sløgedal Paulsen.

Referanser
----------

1. ↑   Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker, «Sak nr.: 2020/82», utgitt 18. februar 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Dom i barnedrapsaken». *www.aftenbladet.no*. Besøkt 22. februar 2021.
3. ↑  Holm-Nilsen, Sverre (15. juni 2023). «Saken mot Jan Helge Andersen gjenåpnes». *NRK*. Besøkt 15. juni 2023.
4. ↑  Kristensen, Eivind (25. august 2014). «Forberedt på reaksjoner når han sykler Birken». *fvn.no*. Besøkt 22. februar 2021.
5. ↑  Lofstad, Ralf (19. februar 2021). «Dette er de omstridte bevisene». *dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 22. februar 2021.
6. ↑  «Hemmet og sjenert Andersen». *adressa.no*. 15. mai 2001. Besøkt 22. februar 2021.
7. ↑  NRK (1. juni 2001). «Jan Helge Andersen dømt til 17 års fengsel». *NRK*. Besøkt 22. februar 2021.
8. ↑  NRK (13. februar 2002). «Dette er lagmannsrettens dom». *NRK*. Besøkt 22. februar 2021.
9. ↑  Sommerset, Thomas (17. desember 2014). «Jan Helge Andersen slipper ut av fengsel». *NRK*. Besøkt 22. februar 2021.
10. ↑  Rugsveen, Henning (5. januar 2016). «Baneheia-dømt må fortsette å bo i Vestfold». *Tønsbergs Blad* **(norsk)**. Besøkt 22. februar 2021.
11. ↑  Thomas Sommerset (5. januar 2016). «Baneheia-drapsmann ute på prøve». NRK. Besøkt 10. mars 2016.
12. ↑  Olsbu, Erlend (5. januar 2016). «Baneheia-drapsmann ute på prøve». *fvn.no*. Arkivert fra originalen 18. mai 2017. Besøkt 22. februar 2021.
13. ↑  Hugsted, Christian M. (18. februar 2021). «Jan Helge Andersen til TV 2: - Ubehagelig». *dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 22. februar 2021.
14. ↑  «De nye Baneheia-avhørene». *VG*. Besøkt 24. oktober 2022.
15. ↑  Fjeld, Iselin Elise (18. juli 2022). «Jan Helge Andersen siktet i ny etterforskning av Baneheia-saken». *NRK*. Besøkt 18. juli 2022.
16. ↑  Krantz, Andreas (21. oktober 2022). «Riksadvokaten: Vil etterforske Jan Helge Andersen videre». *NRK*. Besøkt 23. oktober 2022.
17. ↑  «Forsvarer om Jan Helge Andersen: – Forventer at siktelsen blir henlagt». Besøkt 24. oktober 2022.
18. ↑  «Begjæring om gjenåpning av straffesak mot Jan Helge Andersen – Riksadvokaten». *www.riksadvokaten.no*. Besøkt 24. mars 2023.
19. ↑  «Vil gjenåpne drapssaken mot Jan Helge Andersen». *www.vg.no*. 24. mars 2023. Besøkt 24. mars 2023.