Sarayburnu sett fra Pera, 1876
Sarayburnu sett fra Pera, 1895
**Sarayburnu** (tyrkisk: *Sarayburnu*, eller *Palassodden*; kjent på engelsk som **Seraglio Point**) er den store og brede odden i bydelen Fatih i Istanbul som skiller Det gylne horn fra Marmarahavet. Her er Topkapıpalasset og Gülhaneparken. Sarayburnu ble oppført på UNESCOs verdensarvliste i 1985.

Fra venstre til høyre: Sultan Ahmed-moskeen; Hagia Sophia; selve *Sarayburnu* med Topkapı-palasset og Sjømurene; Galatatårnet sees helt til vendte på den andre siden av Det gyldne horn.

Historie
--------

Den eldste bosetting her stammer fra neolittisk tid, ca. 6600 f.Kr. Disse bosettinger bestod i nesten et årtusen, men havet steg. Det er mulig at folk bare flyttet på seg gradvis, og bare litt inn og opp på odden.

En annen bosetting på Sarayburnu, kalt **Lygos** (gresk: *Λυγός*), ble grunnlagt av trakiske stammer mellom 1200-tallet og 1000-tallet f.Kr. om lag samtidig med nabobosetningen **Semistra**, som nevnes av Plinius den eldre. Bare noen få murer og bygningsfundamenter fra Lygos er blitt bevart til ny tid, tett ved der Topkapıpalasset står. I Bysants-tiden stod det et akropolis der dette palasset nå ligger.

I 667 f.Kr. kom greske nybyggere fra Megara (nær Athen) under kommando av kong Byzas og etablerte byen Bysants på Sarayburnu. Noe tidligere, i 685 f.Kr. hadde megaraerne anlagt Khalkedon (nå Kadıköy) på den motsatte, anatolske, bredd av Bosporos. Faktisk var de eldste bosettinger i dagens Istanbul på den anatolske side, som Fikirtepe-haugen fra 5500 til 3500 f.Kr.[] I Kadıköy var det dessuten en stor havnebebyggelse bygd av fønikerne allerede før Megaras kolonister ankom.[]

Det var to naturlige havner nær Sarayburnu, nemlig der de moderne bydeler Sirkeci og Eminönü ligger (havnene *Prosphorion* og *Neorion*, på nordsiden av odden. Den gang må Sarayburnu fremstått som enda mer markant enn i dag.[]

I bysantinsk tid var området kjent som **Hagios Demetrios**.

Ved byggingen av jernbanen i senere osmansk tid, i 1871, ble Sarayburnus del av bymurene delvis fjernet, men på noen steder er de fortsatt intakte – særlig nedenfor Topkapı-palasset som ble bygd på 1400-tallet for den osmanske sultan. Gülhaneparken ligger tett ved palasset.

Referanser
----------

1. ↑  UNESCO | Historic Areas of Istanbul
2. 1 2  Oya Algan, M. Namık Yalçın, Mehmet Özdoğan, Yücel Yılmaz, Erol Sarı, Elmas Kırcı-Elmas, İsak Yılmaz, Özlem Bulkan, Demet Ongan, Cem Gazioğlu, Atike Nazik, Mehmet Ali Polat og Engin Meriç (2011). «Holocene coastal change in the ancient harbor of Yenikapı–İstanbul and its impact on cultural history». *Quaternary Research*. 76 (1): 30–45. doi:10.1016/j.yqres.2011.04.002.
3. ↑  «YENİKAPI EXCAVATIONS». *Istanbul Archaeological Museums*. udatert. Arkivert fra originalen 25. november 2013. Besøkt 24. april 2013.
4. ↑  Rainsford, Sarah (10. januar 2009). «Istanbul's ancient past unearthed». BBC. Besøkt 21. april 2010.
5. ↑  Vailhé, S. (1908). «Constantinople». *Catholic Encyclopedia*. 4. New York: Robert Appleton Company.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sarayburnu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Turizm.net - *Brief history of Istanbul*
* Köroğlu, Gülgün. *İstanbul'daki Bizans İmparatorluk Sarayları*. OB Archive & Research Center, 2006. *web page* (360 KiB) [PDF]