***Arbeidet*** var Norges første sosialistiske dagsavis, og utkom i Bergen mellom 1893 og 1949. Avisen ble opprettet av fagbevegelsen i Bergen. Den ble overtatt av Arbeiderpartiet i 1905, og var NKPs organ fra partisplittelsen i 1923.

Historie
--------

### Etableringen

*Arbeidet* kom ut første gang 6. desember 1893, og da som dagsavis fra første stund. Avisens typograf Max Krausz spilte en viktig rolle, og fungerte i perioder også som redaktør. Han fikk også innført et system med varebytte i stedet for lønninger.

Avisen ble profesjonalisert under Ivar Angell-Olsen, som satt som redaktør mellom 1904 og 1914, og opplagstallene økte betraktelig. Samtidig ble avisen overtatt av Bergens Arbeiderparti i 1905.

### NKPs sterke avis

Ved partisplittelsen i 1923 fulgte partiet i Bergen Norges Kommunistiske Parti, men beholdet sitt gamle navn. *Arbeidet* ble dermed organ for NKP i Bergen, og kommunistpartiets viktigste organ på Vestlandet. Fra 1928 fikk avisen undertittelen *«Organ for Vestlandske distrikt, Bergens Arbeiderparti, Stavanger og Rogalands kommunistiske parti. Avdelinger av N.K.P. seksjon av Den kommunistiske Internasjonale»*.

Tidlig på 1920-tallet sto *Arbeidet* sterkt i Bergen, som den dominerende arbeideravisen og fagbevegelsens talerør. Da Arbeiderpartiet etter splittelsen prøvde å opprette en konkurrerende avis i byen strandet forsøket. Først i 1927 klarte AP å etablere *Bergens Arbeiderblad* som en konkurrent til *Arbeidet*.

Vinteren 1929-30 ble *Arbeidet* i tillegg rammet av en aksjon som stanset avisen. Typografene gikk til streik. Den utløsende faktoren var manglende - eller forsinket - lønnsutbetaling. NKP oppfattet det imidlertid som en politisk aksjon mot avisen, og mobiliserte i fagbevegelsen på Vestlandet til støtte for *Arbeidet*. Samorganisasjonen støttet avisen, mens typografenes forening fremmet alvorlige anklager om streikebryteri. Resultatet av denne avisstriden ble en dyp og langvarig splittelse i fagbevegelsen i byen.

På siste del av 1930-tallet var det til slutt NKPs sentrale problemer som fikk *Arbeidet* i kne. I Oslo klarte man nå bare å få ut partiets sentralorgan *Arbeideren* som ukeavis, samtidig som partiets Trondheims- og Bergens-avis kom daglig. Sett med Kominterns og NKP-ledelsens øyne var det en uholdbar situasjonen. Partiet besluttet å prioritere daglig utgivelse av *Arbeideren*, - på bekostning av de andre avisene. Sommeren 1937 vedtok NKP å selge partiavisenes trykkerier i Bergen og Trondheim. Utgivelsen av *Arbeidet* kunne bare fortsette i den grad den lot seg finansiere lokalt.

Tross dette fortsatte *Arbeidet* som dagsavis til september 1938 før den stanset. Etter et kort tids opphold var den dessuten tilbake, nå med to aviser per uke. Etter et nytt forsøk på å skaffe penger og et par nye uker som dagsavis stanset den igjen i desember.

31. mars året etter klarte imidlertid avisen å gjenoppta driften. Nå kom den som ukeavis, trykt på *Hardanger Arbeiderblads* trykkeri i Odda.

Sammen med NKPs andre aviser ble *Arbeidet* til slutt forbudt 15. august 1940.

### Etterkrigsårene

Ved frigjøringen høstet kommunistene mye sympati for sin innsats i motstandskampen. NKP hadde en opptur, og utgivelsen av *Arbeidet* ble tatt opp igjen i en tid preget av fredsrus og optimisme. Den kom som dagsavis og nådde en tid hele 10-12 000 i opplag. Så sent som ved utgangen av 1947 var opplaget fortsatt om lag 7000 eksemplarer.

Kommunistenes tilbakegang på slutten av 1940-tallet fikk imidlertid også følger for *Arbeidet*. Snart slet avisen for å opprettholde de daglige utgivelsene. En medvirkende årsak til at avisen ble svekket var at redaktør i 1940, Johanna Bugge Olsen, ble dømt til 6 måneders betinget fengsel for landssvik fordi hun hadde trykket materiale som ble oppfattet som unasjonalt. Lignende ting sto på trykk i andre aviser uten at redaktørene her ble dømt.

Kommunistenes viktigste organ vpå Vestlandet forsvant ved inngangen til den kalde krigen, i 1949. I oktober måtte *Arbeidet* trappe ned til tre utgaver i uka, før den i november stanset helt. Da gikk den inn for godt, med unntak av spredte enkeltnumre utgitt av NKP i Bergen senere.

Redaktører
----------

* Henrik Martin Olofsson (1896-1902)
* Ivar Angell-Olsen (1904-1914)
* Olav Scheflo (1914–1918)
* Sverre Krogh (1918–1925)
* Fritjoff Bergmann (1925)
* Reinert Torgeirson (1925-1929)
* Jens Galåen (1929–1933)
* Kristian Modahl (1933-1934)
* Jens Galåen (1934-1936)
* Arvid G. Hansen (1936-1938)
* Jens Galåen (1938)
* Johanna Bugge Olsen (1938-1940)
* Svale Solheim (1945)
* Kristian Modahl (1945-1949)

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Terjesen, Einar A. (2010). «Arbeidet». I Flo, Idar. *Norske aviser fra A til Å*. Norsk presses historie 1660–2010. fire. Oslo: Universitetsforlaget. s. 41. ISBN 978-82-15-01604-7.
2. ↑  Universitetsbiblioteket i Oslo (1973). *Norske aviser 1763-1969 : en bibliografi*, s. 42.
3. ↑  Side 165. Einhart Lorenz: *Det er ingen sak å få partiet lite. NKP 1923–1931*, Pax, Oslo (1983) ISBN 82-530-1255-1
4. ↑  Side 249-250. Just Lippe: *Norges Kommunistiske Partis historie*, Bind 1, Oslo 1963
5. ↑  Side 92. Ole Martin Rønning: «Norges Kommunistiske Partis presse» i *Arbeiderhistorie 2004*. Årbok for Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek. ISBN 82-90759-21-5
6. ↑  Side 323. Guri Hjeltnes: *Avisoppgjøret etter 1945*, Aschehoug 1990
7. ↑  Side 149. Per Selle: *NKP : Norges kommunistiske parti 1945-1950*, Universitetsforlaget 1983. ISBN 82-00-06544-8
8. ↑  Tore Pryser (1991). *Arbeiderbevegelsen og Nasjonal Samling*. Oslo: Tiden Norsk Forlag. s. 106. ISBN 82-10-03346-8.
9. ↑  Side 99. Ole Martin Rønning: «Norges Kommunistiske Partis presse» i *Arbeiderhistorie 2004*. Årbok for Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek. ISBN 82-90759-21-5
10. ↑  Side 782, Arbeidernes leksikon bind V, Arbeidermagasinets forlag (1935)
11. 1 2  *Arbeidet* i *Bergen byleksikon*

Eksterne lenker
---------------

* (no) Arbeidet i Bergen byarkiv
* (no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: aviser utgitt av Arbeidet

| * v
* d
* r
NKP-pressen |
| --- |
| Aviser | *Angrep* **·** *Arbeideren* (Brumunddal) **·** *Arbeideren* (Hamar) **·** *Arbeideren* (Oslo) **·** *Arbeidet* **·** *Avant-Garden* (NKU) **·** *Buskerud-Arbeideren* **·** *Dagens Nyheter* **·** *Finnmark Fremtid* **·** *Follo Arbeiderblad* **·** *Fosna-Arbeideren* **·** *Friheten* (Nordland) **·** *Friheten* (Oslo) **·** *Fritt Folk* **·** *Glomdalens Arbeiderblad* **·** *Gudbrandsdalens Arbeiderblad* **·** *Hardanger Arbeiderblad* **·** *Klassekampen* (NKU) **·** *Lillestrøm Blad* **·** *Lørenskog-Arbeideren* **·** *Mossingen* **·** *Møre Arbeiderblad* **·** *Nordlands Arbeiderblad* **·** *Nordlys* **·** *Norges Kommunistblad* **·** *Ny Dag* **·** *Ny Tid* (Oslo) **·** *Ny Tid* (Trondheim) **·** *Ny Tid* (Tønsberg) **·** *Rogalands Arbeiderblad* **·** *Rogalands Fremtid* **·** *Rød Front* **·** *Sannheten* **·** *Solør-Arbeideren* **·** *Sunnhordland Kommunistblad* **·** *Sunnhordland Arbeiderblad* **·** *Telefolkets Fridom* **·** *Telemark Kommunistblad* **·** *Troms Arbeiderblad* **·** *Troms Fylkes Kommunistblad* **·** *Vardø Framtid* **·** *Vestfold Arbeiderblad* **·** *Vestkysten* **·** *Østfold Arbeiderblad* **·** *Øst-Finnmark* |
| Tidsskrifter | *Gnisten* **·** *Kommunisten* **·** *Proletaren* **·** *Unge Viljer* (NKU) **·** *Vår Vei* |
| Illegale aviser | *Alt for Norge* **·** *Alt for Norge* (Bergen) **·** *Avantgarden* **·** *Bonden* **·** *Bygd og By* **·** *Den norske kvinne* **·** *Folkets Røst* **·** *Fortroppen* **·** *Fridom* **·** *Friheten* **·** *Fritt Fram* **·** *Kjennsgjerninger* **·** *Kvinnefronten* **·** *Norsk Ungdom* **·** *Norsk vilje* **·** *Radio-nytt* **·** *Sabotøren* |
| Bedriftsaviser | *Hammer’n* **·** *Verksteds-Arbeideren* |
| Kommunistpressens Samvirkelag |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Bergen byleksikon
 |