recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Den liberianske katalog*** er en liste over paver som ble redigert omkring 354 av Furius Dionysius Philocalus. Katalogen består av en oversikt over paver fra St. Peter til Liberius; den har sitt navn fra den siste paven som er med. 

Katalogen angir for hver pave hvor lenge de var paver, datering med konsulære årstall, navnet på sittende keiser og i mange tilfeller noen biografiske data.

Man antar at den eldste delen av katalogen, fram til pave Pontian (230-235) er sammensatt av Hippolyt av Portus. Listen skal ha inngått i Hippolyts verk *Chronica*, som har gått tapt. Hippolyt ble sammen med pave Pontian dømt til tvangsarbeid i gruvene på Sardinia, hvilket forklarer hvorfor hans liste stoppet der. 

Katalogen stemmer med Ireneus av Lyons liste over pavene, bortsett fra at Kletus opptrer to ganger, som Kletus og Anakletus, og at Klemens I kommer før disse to navnene. Rekkefølgen mellom Pius I og Anicetus har også blitt byttet om. Det er grunn til å tro at dette er avskrivningsfeil, og ikke feil i den opprinnelige katalogen. 

Portal: Litteratur
**Bjørn Audun Risøy** (født 26. mars 1975) er en norsk tidligere fotballspiller, opprinnelig fra Lurøy. Han spilte som aktiv hovedsakelig som forsvarsspiller.

Risøy spilte tilsammen 18 sesonger i 1. og 2. divisjon, for klubber som Stålkameratene, Lørenskog, Kjelsås, Bærum SK og Mo IL. På slutten av sin aktive spillerkarriere hadde han også ulike administrative stillinger i Mo IL. Sesongen 2012 spilte han for Lurøy FK i sjettedivisjon.

Etter tsunamien som rammet Det indiske hav i 2004 var Risøy en kort periode savnet, men han kom fra det hele uten større skader..

Risøy har siden 2005 vært ansatt ved Kunnskapsparken Helgeland, siden 2011 som daglig leder.. Han er utdannet Cand.scient. med hovedfag i idrettsbiologi ved Norges idrettshøgskole.

Referanser
----------

1. ↑  Altomfotball.no
2. ↑  Risøy til Mo IL, Rana Blad
3. ↑  Lurøy forsterker, Rana Blad
4. ↑  I live etter katastrofen, Rana Blad
5. ↑  Ny sjef for Kunnskapsparken, Rana Blad
6. ↑  Kunnskapsparken Helgeland Arkivert 2. mars 2013 hos Wayback Machine.
**Forus videregående skole** var en offentlig videregående skole i Sandnes kommune. Skolen hadde 345 elevplasser fordelt på 20 klasser. Antall ansatte var rundt 60.

Utdanningsprogram
-----------------

Skolen hadde følgende utdanningsprogram:

* Design og håndverk (Vg1)
* Interiør og utstillingsdesign (Vg2)
* Utstillingsdesign (Vg3)
* Interiør (Vg3)
* Studiespesialiserende med formgiving (Vg1, Vg2, Vg3)
* Medier og kommunikasjon (Vg1, Vg2, Vg3)
* Mediedesign (Vg3)

Ved skoleårets slutt 2010 ble skolen offisielt nedlagt, idet elever og lærere ved skolestart samme høst ble overført som del av den nye videregående skole for estetiske fag, Vågen videregående skole, i Sandnes sentrum. Den nye skolen har ca. 840 elevplasser, og rommer alle elevplassene på Forus vgs. dvs. Design og håndverk, Studiespesialiserende med formgiving og Medier og kommunikasjon, sammen med Musikk, dans og drama og Medier og kommunikasjon fra Lundehaugen videregående skole.

Eksterne lenker
---------------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister
 |
Humant herpesvirus-6, forårsaker tredagersfeber
**Tredagersfeber** er en ufarlig barnesykdom med utslett som forårsakes av to herpesvirus (humant herpesvirus-6 (HHV 6) og humant herpesvirus-7 (HHV 7), også kalt Roseolovirus). At sykdommen skyldes disse virusene ble først kjent i 1988, men det kliniske sykdomsbildet hadde da vært kjent lenge.

Navnsetting
-----------

Det medisinske navnet på sykdommen er Exanthema Subitum, men sykdommen har fått mange andre navn, fordi den lenge var ukjent og fordi den har et relativt uspesifikt symptombilde. Dette har ført til forvekslinger, og forskjellige navn har innarbeidet seg. Årsaken til at viruset også kalles roseolovirus er det karakteristiske sykdomsbildet med utslett. Et utslett med små runde blekrøde flekker rundt navlen/buken sees ofte ved tyfoidfeber. De blekrøde flekkene kalles roseoler. 

Synonymer:

* exanthema subitum
* tredjedagsutslett
* roseola
* 4. barnesykdom
* 6. barnesykdom

Noen forveksler også 'feber' og 'utslett' og sier

* tredagersutslett
* tredjedagsfeber

Tilstanden
----------

Tredjedagsutslett smitter sannsynligvis via dråper, og det antas at barnet er smittsomt så lenge utslettet varer.

Tegn
----

5-10 dager etter at barnet er smittet får det høy feber i 2-3 dager. I disse dagene har barnet bare feber og få andre symptomer. Deretter faller temperaturen samtidig som utslettet kommer. Hudforandringene består av et makulopapuløst utslett, særlig på overkroppen og armer og bein.

Undersøkelser
-------------

Utslettet er typisk og sykehistorien klassisk. Endelig diagnose stilles ved påvisning av spesifikt antistoff (IgM) mot herpesvirus-6, men dette er i praksis sjelden nødvendig.

Tiltak
------

Vanlig omsorg og råd ved feber bør følges: Barnet bør få mest mulig ro og trygghet, og allmenntilstanden bør vurderes fortløpende. De fleste foreldre har gode forutsetninger for å vurdere dette. Paracetamol kan ha en plass i behandlingen for å dempe feber og smerter. Ut over dette er andre tiltak som regel ikke nødvendig.

I noen få tilfeller kan den høye feberen som denne sykdommen gir føre til feberkramper. Dette vil som regel kreve ytterligere tiltak, ofte innleggelse i sykehus. 

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Bjørn Balstad** (født 18. juli 1916 i Ås, død 19. september 2007 i Oslo) var en norsk forretningsmann og markedsanalytiker. Han regnes som grunnleggeren av faget markedsanalyse i Norge.

Han tok eksamen ved London School of Economics i 1939, og han blei deretter lærer ved Otto Treiders handelsskole i Oslo. Etter andre verdenskrig arbeidde han en kort periode i Handelsdepartementet.

Balstad blei kjent med George Gallup, og han lot seg fascinere av dennes metoder for meningsmålinger gjennom representative utvalg. 20. februar 1946 etablerte Balstad Norsk Gallup Institutt for å utføre «undersøkelser om folkemeningen» i Norge. Firmaet iverksatte målinger om folks syn på varemerker, politiske partier, radioprogrammer osv, og Balstad blei en kjent kommentator særlig av det månedlige partibarometeret. Han la imidlertid stor vekt på å være nøytral, og han uttalte seg derfor stort sett bare om de tekniske sidene ved målingene (usikkerhet o.l.).

Balstad utvikla systemet med «Omnibus»-undersøkelser, et opplegg som i dag brukes over heile verden. Det er her snakk om regelmessige målinger av samme forhold blant store (landsdekkende) utvalg av befolkninga.

I 1976 fusjonerte Norsk Gallup med andre firmaer til Norges Markedsdata A/S. Han var imidlertid misfornøyd med resultatet av fusjonen, trakk seg ut og etablerte Norsk Opinionsinstitutt, og han tok seinere tilbake navnet Norsk Gallup Institutt, som etter overtagelsen av TNS skifta navn til TNS Gallup.

Balstad starta også et meningsmålingsfirma på Island, og han var en periode leder av det danske Gallup-firmaet. Han hadde flere tunge verv innen internasjonale organisasjoner for markedsanalyse.
| Basisdata |
| --- |
| Stat: | Sachsen |
| Landkreis: | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| Areal: | 109.87 km² |
| Befolkning: | 6 792 *(31.12.2008)* |
| Pr.km²: | 62 innbyggere/km² |
| Adresse | Platz des Bergmanns 201773 Altenberg |
| Internettside: |
| Politikk |
| Forvalter: | Thomas Kirsten |
| Kart |
|  |

**Forvaltningsfellesskapet Altenberg** er et forvaltningsfellesskap i Fristaten Sachsen med sete i Altenberg som opprinnelig ble opprettet mellom 10 kommuner i den sørlige delen av Weißeritzkreis, og som fortsatte å eksistere innenfor den sørlige delen av Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge.

Forvaltningsfellesskapet ligger omkring 20 km sør for byen Dippoldiswalde og omkring 50 km sør for Dresden i Osterzgebirge, med Kahleberg som høyeste fjelltopp, 905 meter over havet. Elvene Gimmlitz, Weißeritz og Müglitz har sine utløp innenfor dets geografiske område. Bundesstraße 170 går gjennom forvaltningsfellesskapet og krysser grensen til Tsjekkia i Zinnwald-Georgenfeld.

Åtte av fellesskapets opprinnelige grunnleggende kommuner ble etterhvert innlemmet i Altenberg gjennom kommunesammenslåinger: De fire kommunene Kipsdorf, Oberbärenburg, Schellerhau og Waldbärenburg i 1996, de tre kommunene Bärenfels, Falkenhain og Waldidylle i 1999 og Bärenstein i 2004.

Fellesskapet består idag av de to kommunene Altenberg og Hermsdorf.

Fellesskapet har 6 792 innbyggere (31. desember 2008).

Gruvedrift var i mange århundrer områdets næringsvei, inntil denne ble avviklet i 1991 av økonomiske grunner. Deretter fulgte en større fokus på turisme, rekreasjon og kursteder. Ved siden av byen Geising, er Altenberg sentrum for turisme og vintersport i de østlige Erzgebirge.
Kart over Ur-III-staten og dens innflytelsessfære
**Tredje Ur-dynasti** (eller *det nysumeriske rike*) er betegnelser som refererer både til en periode mellom 2100- og 2000-tallet f.Kr. (midtre kronologi) av sumerisk herskerdynasti basert i byen Ur og til en kortvarig territorial-politisk stat som synes å ha vært voksende rike. Tredje dynasti i Ur er tidvis forkortet til **Ur-III** av historikere som studerer perioden.

Det tredje dynasti i Ur var det siste sumeriske herskerdynasti som kom til framtredende makt i Mesopotamia. Det begynte etter flere århundrer etter å ha blitt kontrollert av akkadiske og guteriske konger. Tredje dynasti kontrollerte byene Isin, Larsa og Eshnunna, og strakte seg langt nord som til Jazira i øvre Mesopotamia.

Det var den periode i Mesopotamias historie de sumererne og sumerisk språk manifesterte seg for siste gang i historien. Perioden begynte cirka 2100 f.Kr under ledelse av kong Ur-Nammu i Ur. Sumerne bygde opp en sterkt sentralisert stat, som omfattet hele sørområdet og store deler av det assyriske område. De første kongene innen dette Ur-dynastiet hadde sumeriske navn, deretter i økende grad akkadiske navn. Storhetstiden fikk sin slutt etter drøyt 100 år da elamitter fra Persia og amoritter fra nordvest invaderte riket.

Referanser
----------

1. ↑  Sharlach, Tonia M. (2004): *Provincial Taxation and the Ur III State*, BRILL, s. 6

Litteratur
----------

* Sallaberger, Walther; Westenholz, Aage (1999): *Mesopotamien. Akkade-Zeit und Ur III-Zeit*, Orbis Biblicus et Orientalis, 160/3, Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht, ISBN 3-525-53325-X
* Van de Mieroop, Marc (2007): *A History of the Ancient Near East, ca. 3000–323 BC*, 2. utg. Blackwell History of the Ancient World, Malden: Blackwell, ISBN 978-1-4051-4911-2

Eksterne lenker
---------------

* «The State of Ur III Research», *CDLI, Cuneiform Digital Library Initiative*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
***Leprechaun*** er en amerikansk skrekk-komedie fra 1993 regissert og skrevet av Mark Jones. De ledende rollene spilles av Warwick Davis og Jennifer Aniston. 

Filmen ble relativt dårlig mottatt av anmelderne. Sett på bakgrunn av sitt lave budsjett må den betraktes som en publikumssuksess.

Den har fått fem oppfølgere (1994–2003), samt en nyinnspilling (2014) og ytterligere en oppfølger (2018) som spinner videre på handlingen til film nummer to.

Handling
--------

Daniel O'Grady kommer tilbake til USA etter en tur til Irland. Han forteller sin kone at han har fanget en Gnom, og ved det er lovet en bøtte med gull, mot å slippe ham fri. Den onde gnomen klarer imidlertid å unnslippe og dreper kona. Daniel blir i kampens hete rammet av hjerteattakk, men klarer å stenge ham inn i en kasse før han dør. 

Etter ti år flytter J.D. Redding (John Sanderford) og hans datter Tory (Jennifer Aniston) inn i det øde huset. Noen av de som arbeider med å pusse opp huset blir imidlertid fristet til å åpne kassen i kjelleren, og dermed er helvete atter løs.

Om filmen
---------

Anmelderne
Filmen fikk lunken mottagelse av kritikerne, noe som gjenspeiles i at den bare har fått 30% på Rotten Tomatoes (2011).

Publikum
Den innbrakte over $8,5 millioner i USA, noe som må sees som en suksess siden den kun hadde et produksjonsbudsjett på rundt $900 000.

Oppfølgere
Den har fått hele fem oppfølgere: *Leprechaun 2* (1994), *Leprechaun 3* (1995), *Leprechaun 4: In Space* (1997), *Leprechaun: In the Hood* (2000) og *Leprechaun: Back 2 tha Hood* (2003). I 2014 kom *Leprechaun: Origins* som er en nyinnspilling (reboot) og i 2018 kom *Leprechaun Returns* som er en direkte oppfølger til en andre filmen i serien.

Rollebesetning
--------------

* Warwick Davis : Leprechaun
* Jennifer Aniston : Tory Reding
* Ken Olandt : Nathan Murphy
* Mark Holton : Ozzie
* Robert Hy Gorman : Alex
* Shay Duffin : Dan O'Grady
* John Sanderford : J.D. Reding

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Leprechaun* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Leprechaun* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) *Leprechaun* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Leprechaun* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Leprechaun* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Leprechaun* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Leprechaun* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Leprechaun* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Leprechaun* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata

Portal: Film
***Heart Strings*** er en amerikansk stum romantisk dramafilm fra 1920, regissert av J. Gordon Edwards og med William Farnum i hovedrollen.

Filmen antas å ha gått tapt.

Handling
--------

Pierre Fournel er en fiolinist som bor i en liten kanadisk landsby, sammen med søsteren sin Gabrielle. Men Gabrielle blir narret inn i et falskt ekteskap av Rouget, som hun forsøker å holde hemmelig for broren sin. Kathleen Noyes og hennes forlovede Rupert Blake kommer til landsbyen fra New York, hvor Kathleen snart interesserer seg for Pierre. 

Blake forsøker å diskreditere ham, og ber Rouget om å stjele Kathleens verdifulle smykker - og Gabrielle får skylden for tyveriet. For å beskytte søsteren sin erklærer Pierre at det var han som hadde stjålet eiendelene hennes. Etter hvert får Pierre endelig vite sannheten om Rougets ekteskap med Gabrielle.

Skuespillere
------------

* William Farnum som Pierre Fournel
* Gladys Coburn som Kathleen Noyes
* Betty Hilburn som Gabrielle
* Paul Cazeneuve som La Touche
* Robert Cain som Rupert Blake
* Rowland G. Edwards som Rouget
* Kate Blancke som Mrs. Noyes

Bildegalleri
------------

* 
* 
* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 19. mars 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Heart Strings* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Heart Strings* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Bjørn Bettum** (født 2. november 1935 i Sandefjord, død 16. mars 2002) var en norsk skipsreder. Han er mest kjent for å ha vært Anders Jahres høyre hånd i Kosmos fra 1969, samt for sin rolle i striden rundt den skjulte «Anders Jahre-formuen».

Bettum var utdannet cand.jur. fra UiO i 1962. Han var dommerfullmektig i Fredrikstad 1962-63, og ansatt i Lazard Brothers i London 1963-69. Fra 1970 til 1984 var han en av tre partnere i firmaet Anders Jahre/Anders Jahres Rederi, og fra 1978 til 1989 var han administrerende direktør i Kosmos. Fra 1989 til 1996 var han direktør og eier av Gokstad AS som drev Bastøfergene fram til 1996. Bettum var styreleder i Anders Jahres Humanitære Stiftelse fra 1978 og forretningsfører fram til 2002.

Han var sønn av advokat Frithjof Bettum.

Referanser
----------

1. 1 2  «Bjørn Bettums testamente». Dagens Næringsliv. 5. oktober 2002. Arkivert fra originalen 27. september 2007. Besøkt 15. august 2007.
2. ↑  Bjørn Bettum Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Geni
 |
**Fylkeshuset i Trondheim** er en kontorbygning i Midtbyen i Trondheim som inntil 31. desember 2017 rommet Sør-Trøndelag fylkeskommunes sentraladministrasjon. Etter at Trøndelag fylke ble opprettet den 1. januar 2018 rommer bygningen funksjoner for fylkesordføreren, mens sentraladministrasjonen er flyttet til Steinkjer. Bygget har hele tiden også vært benyttet i samlokalisering med store deler av Trondheim kommunes administrasjon.

Fylkeshuset ble oppført i 1969 etter tegninger av arkitekt Knut Bergersen. Bygget ble oppført på samme tomt som Ourengården (1903–1969), en murgård i jugendstil oppført etter tegninger av Gabriel Kielland. Bygningen strekker seg fra krysset Munkegata og Erling Skakkes gate vestover mot Danielsveita med bakgård mot Tinghusplassen. I nabobygget mot nord langs Munkegata ligger Trondheim tinghus.

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 192. ISBN 978-82-573-1762-1.

Eksterne lenker
---------------

* Wikioppføring «Fylkeshuset» hos Strinda historielag
Håkon Offerdal, nummer tre fra høyre, med resten av mannskapet på Vingtor etter et tokt 2. mai. Med et par unntak var dette det samme mannskapet som mottok Krigskorset for et tokt til Norge senere samme måned.
**Håkon Offerdal** (født 31. oktober 1911 i Bergen, død 8. august 1943 i Skottland) var en norsk offiser (kapteinløytnant) og flyger, som deltok i kampene under andre verdenskrig.

Offerdal hadde utdannelse fra Sjøkrigsskolen og Marinens flyskole. Han deltok i kampene på Vestlandet i april 1940, før han 1. mai dro til Storbritannia. Han var seinere sjef for øvingene i Toronto. Deretter blei han beordra til Malta.

Offerdal kom til den nyopprettete avdelingen "Norwegian Detachment Woodhaven" på Sullom Voe i februar 1942. Avdelingen var da underlagt RAF 210 Squadron, og opererte med Catalina. Her fløy han rekognoseringstokt langs norskekysten og i området mellom Færøyene og Island, samt spesialoppdrag der norske agenter ble ilandsatt i Norge, tokt med forsyninger og utstyr, og oppdrag der agenter ble hentet ut fra Norge. Dette var spesielt risikable operasjoner, og ofte ble flyene beskutt av tyske patruljefly, fra ubåter og luftvern på land. Offerdal ble etterhvert *Flight Commander* for 333 skvadrons *B-flight*, og fløy heretter Mosquito. Avdelingens første luftseier sto han selv for, da han og navigatør Jan Erling Heide, oppdaget en Dornier Do 24 utenfor Karmøy 13. juni 1943. Offerdal åpnet ild på ca. én nm avstand, og fortsatte til han var ca. 300m unna. Den tyske maskinen begynte snart å brenne og svart røyk veltet ut. Flyet ble sist sett styrtende i sjøen.

Offerdal og hans navigatør, kvartermester Andreas Paulsen, omkom 8. august 1943 under prøveflyging ved Leuchars flystasjon i Skottland. Flyet kolliderte med et Avro Anson-fly like ved flyplassen.

Utmerkelser
-----------

Offerdal er tildelt Krigskorset med sverd, Krigsmedaljen og Haakon VIIs 70-årsmedalje. Han blei, sammen med åtte andre, i statsråd 19. juni 1942, tildelt Krigskorset for sin deltakelse i en redningsoperasjon til Vestlandet for å evakuere tre menn, ei kvinne og et barn, som var i fare på grunn av operasjonen av en hemmelig radiosender. Offerdal var en del av besetningen på et Catalina-fly, som bar navnet «Vingtor». Alle besetningsmedlemmene fikk sine utmerkelser overrakt av kong Haakon i London 3. juni 1942.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Utmerkelser

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Krigskorset med sverd | Krigsmedaljen | Haakon VIIs 70-årsmedalje |

 |

Referanser
----------

1. 1 2 3  Meyer, Fredrik (1973). *Hærens og marinens flyvåpen 1912-1945*. Oslo: Gyldendal. ISBN 82-05-05608-0. OCLC 71629588.
2. ↑  *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, s. 54.
3. ↑  Asbjørn Barlaup: «På vingene for Norge», *VG*, 8. februar 1947, s. 11.

Kilder
------

* *Våre falne 1939–1945*; utgitt av Den norske stat 1949–51

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Våre falne

 |

Portal: Andre verdenskrig
**Sylvia Reynolds Eckes** er en amerikansk pianist og professor emerita i piano ved Ohio University.

Eckes er utdannet fra Peabody Institute og Juilliard School. I 1979 avla hun doktorgrad ved University of Kansas med avhandlingen *The Lyric pieces of Edvard Grieg*. Hun hadde sine debutkonserter i Oslo og Lincoln Center for the Performing Arts i New York. Eckes har spilt inn Griegs lyriske stykker, slåtter og Holbergsuite (New York: Connoisseur Society, 2000), og bidratt til andre plateinnspillinger.

Eckes arbeidet ved University of Kansas, Northern Illinois University, Rollins College og Ohio University. Fra 1995 til hun ble pensjonist i 2011, var hun professor i piano ved Ohio University School of Music.

Eckes ble i 2011 utnevnt til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden «for fortjenstfullt virke for fremme av norsk musikk i USA og for musikken til Edvard Grieg i særdeleshet.»

Referanser
----------

1. ↑   www.heraldtribune.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Emerita professor awarded Royal Norwegian Order of Merit», *Copmpass*, Ohio University, 20. juli 2011.
3. ↑  «Tildeling av ordener og medaljer: Søk i arkivet», kongehuset.no.

Eksterne lenker
---------------

* Sylvia Reynolds Eckes Arkivert 28. september 2009 hos Wayback Machine. presentasjon fra Ohio University School of Music

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Fylkesbiblioteket** er det regionale nivået i det norske folkebibliotekvesenet. Fylkesbiblioteket er hjemlet i Lov om folkebibliotek og ledes av en fylkesbiblioteksjef.

Fylkesbibliotekene yter bibliotekfaglig veiledning og assistanse til folke- og skolebibliotekene i fylket og rådgir de lokale myndighetene og bibliotekeierne. Fylkesbiblioteket arrangerer kurs og møter om bibliotekspørsmål. Fylkesbibliotekene ivaretar også tjenester som innebærer samordning og sambruk av boksamlinger som fjernlånsvirksomheten i fylket og organisering av det lokale lånesamarbeidet.

I tillegg har noen fylkesbibliotek driftsansvar for bokbuss – eller bokbåt og de har veiledningsansvar for skolebibliotek i videregående skole.

Fylkesbiblioteket er i noen tilfeller lokalisert sammen med et folkebibliotek som er *vertsbibliotek*, som regel i fylkeshovedstaden. Fylkes- og folkebiblioteket har felles katalog og mediesamlinger. I noen fylker er fylkesbiblioteket delt i en *utviklingsavdeling* som står for kurs- og veiledningsvirksomheten, og en *fjernlånsavdeling*, og disse to avdelingene kan være lokalisert separat.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Elastica** var et engelsk britpop/punk-pop-band.

Medlemmer
---------

(opprinnelig)

* Justine Frischmann (gitar, vokal)
* Annie Holland (bass)
* Donna Matthews (gitar)
* Justin Welch (trommer)

(senere)

* David Bush (keyboards)
* Paul Jones (gitar)
* Mew (keyboards)

Biografi
--------

Elastica ble startet av tidligere Suede-gitarist Justine Frischmann i 1992. Hun hadde spilt med Suede i ca. et år, og hadde også vært kjæreste med Suede-frontmann Brett Anderson. Da forholdet tok slutt, bestemte hun seg for å starte sitt eget band. De andre tre medlemmene i Elastica ble rekruttert via annonser. Bandet spilte punk-inspirert britpop. De første singlene gjorde det godt, selv om to av dem ble anklaget for plagiat (av henholdsvis Wire og The Stranglers).[]

Debutalbumet, *Elastica*, kom i 1995, og ble det raskest selgende debutalbumet i England (den forrige rekorden var satt knappe sju måneder tidligere, av Oasis' *Definitely Maybe*).[] Singelen *Connection* gjorde suksess også i USA.[]

Justine Frischmann var mye i media på grunn av sitt forhold til Blur-frontmann Damon Albarn.

Den videre suksessen med Elastica lot derimot til å vente på seg. Annie Holland sluttet i bandet i 1995, og Donna Matthews sluttet i 1999. Nye medlemmer ble rekruttert, og Holland kom tilbake igjen, men det var først i 2000 plate nr. 2 kom ut, *The Menace*. Samme år ble bandet oppløst. Justin Welch giftet seg med Mew i 2002, Donna Matthews startet et nytt band kalt *Klang*, og Justine Frischmann har hatt en karriere som TV-programleder.

Diskografi
----------

### Album

* *Elastica* (1995)
* *The Menace* (2000)

### Singler og EP-er

* *Connection* (1994)
* *Line Up* (EP) (1994)
* *Stutter/Rockunroll* (1994)
* *Stutter/Pussycat* (1995)
* *Waking Up* (1995)
* *Car Song* (1996)
* *6-Track EP* (EP) (1999)
* *Mad Dog, Pt.1* (2000)
* *Mad Dog, Pt.2* (2000)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Elastica på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Elastica på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Elastica på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Elastica på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Elastica på AllMusic Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BBC Things **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |

1. ↑  .
2. ↑  .
3. ↑  .
4. ↑  .
5. 1 2  .
6. ↑  .
7. ↑  .
8. ↑  .
9. ↑  .
10. ↑  .
11. ↑  .
Et **fylkeslandbruksstyre** var et statlig organ som fantes i hvert norske fylke, og som blant annet behandlet saker etter jordloven og konsesjonsloven. Organet skulle ha 7 medlemmer som delvis ble oppnevnt etter forslag fra ulike organisasjoner, men selve valget fant sted i fylkestinget.

Oslo hadde en spesialordning der alle medlemmer ble valgt direkte av bystyret.

Hjemmelen for opprettelsen av organet var den nå opphevede § 5 i jordloven:

*Fylkeslandbruksstyre.*

*I kvart fylke skal det vera eit statleg fylkeslandbruksstyre på sju medlemer med varamedlemer. Valet av fylkeslandbruksstyret skal vera kunngjort med ein frist på minst fire veker. Distriktslag av Norges Bondelag, Norsk Bonde- og Småbrukarlag, Norges Skogeierforbund og Fellesforbundet har kvar rett til å gjera framlegg om tre medlemer med varamedlemer. Medlemer og varamedlemer vert valde av fylkestinget for den fylkeskommunale valperioden. I Oslo vel bystyret fylkeslandbruksstyre. Leiar og nestleiar vert valde særskild. Valet skal gå føre seg som høvetalsval om nokon medlem av fylkestinget krev det. Føresegnene i kommunelova §§ 14, 15, 36 og 37 gjeld tilsvarande.*

Etterhvert som store deler av avgjørelsesmyndigheten i saker etter jord- og konsesjonsloven ble delegert ned til kommunen, fungerte fylkeslandbruksstyret på slutten mere som en ankeinstans for avgjørelser tatt på kommunalt nivå.

Gjennom endring i jordloven 19. juni 2009, ble oppgavene til fylkeslandbrusstyret overførte til fylkesmennene fra 1. januar 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Fylkeslandbruksstyret i jordloven
**Sylvia Massy** er en amerikansk plateprodusent og studiotekniker.

Hun startet opp som tekniker på midten av 1980-tallet, og fremover har hun jobbet for artister som Aerosmith, Big Daddy Kane, The Black Crowes, Bobby Brown, Danzig, Prince, Julio Iglesias, Seal, Skunk Anansie, Paula Abdul og norske Seigmen.

På slutten av 1990-tallet jobbet hun sammen med Rick Rubin, og var med på album til Johnny Cash, Tom Petty and the Heartbreakers, Slayer og System of a Down

Massey bor fortiden i byen Weed i California, hvor hun driver RadioStar Studios. Hun er kanskje best kjent for hennes produksjon av musikkalbumet *Undertow* (1993) til det Los Angeles-baserte bandet Tool. Albumet solgte til dobbel platinaplate. 

I tillegg til norske Seigmen produserte hun i 2005 ep´n og debutalbumet til Animal Alpha, i 2010 debutalbumet til det norske stoner metal-bandet Bulk fra Arendal, samt rockebandet Lucky Lew fra Bergen.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Sylvia Massy på MySpace
* RadioStar Studios
* (en) Sylvia Massy på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic **·** AllMusic
 |
*Se også den norske Fredsprismedaljen 1988*
Fredsprismedaljen med markering for tjeneste før 31. desember 1988
**Fredsprismedaljen** er en dansk minnemedalje som ble innstiftet etter kongelig resolusjon den 12. juni 1995. Den ble innstiftet etter at Forente nasjoners (FNs) fredsbevarende styrker i 1988 mottok Nobels fredspris, med den motivasjon at: «Prisen er en hyldest til alle som har tjent organisasjonen og særlig til motet og offerviljen hos alle som har deltatt og fortsatt vil delta i de fredsbevarende operasjoner». Alt dansk personell som både før og etter 1988 har deltatt i FNs fredsbevarende styrker kan søke om å få tildelt medaljen. Søkere som har tjenestegjort før 1988 får en særlig påtegnelse på båndet. Medaljen kan ikke søkes av soldater eller polititjenestemenn som ikke har deltatt i en FN-styrke, da medaljen er et bevis på at man har del i Nobels fredspris. Medaljen kan søkes hvis man er tildelt FN-medalje fra den styrke man har deltatt i. Medaljen utdeles av veteranforeningen De blå baretter.

Tildeling posthumt
------------------

Medaljen er en enkel gang utdelt posthumt til sersjant Claus Gamborg, som falt under FN-tjeneste i Kroatia den 4. august 1995. Han ble posthumt tildelt medaljen da han før sin død hadde søkt om medaljen. Medaljen ble tildelt hans foreldre kort før begravelsen fra Roskilde domkirke.

Nevneverdige mottakere
----------------------

* General Hans Jesper Helsø, dansk forsvarssjef, tidligere FN-veteran fra Kypros og Bosnia.
* Pensjonert oberst og MF for de danske sosialdemokratene, Jens Christian Lund, Danmarks mest dekorerte offiser og tidligere sjef for Prinsens Livregiment, FN-veteran fra Kypros og Bosnia.
* Major i reserven og forsvarsminister Søren Gade, tildelt FN-medalje for tjeneste som FN-observatør i Midtøsten.
* Oberst Lasse Harkjær, sjef for Den Kongelige Livgarde, FN-veteran fra Kypros.

Eksterne lenker
---------------

* www.fns-naestved.dk/Fredsprismedaljen.htm
* www.unprofor.dk/

Portal: Danmark
Kong Artaxerxes I av Persia gir jødene friheten.
***Tredje Esra*** eller ***Første Esdras*** er et apokryfisk verk skrevet innenfor Det gamle testamentes tros- og tekstunivers. Verket er en egen gresk oversettelse av Andre krønikebok 35–36, Esras bok og Nehemjas bok 7–8. Oversettelsen ser ut til å være basert på en annen versjon av den hebraiske teksten enn den vanlige, og har noen variasjoner i forhold til denne. I tillegg finnes det et eget avsnitt (3;1–5;6) som er unikt for denne boken: om tre unge menn i den persiske kongens livgarde.

I gresk og engelsk tradisjon kalles dette verket *Første Esdras*. Navnet *Tredje Esra* er fra latinsk tradisjon, og er basert på at *Esras bok* var «Første Esra» mens *Nehemjas bok* var «Andre Esra». Boken er også omtalt som *Den greske Esraboken*. Det finnes også et skrift kalt *Fjerde Esra*. Verket er trolig skrevet i det 2. eller 1. århundre f.Kr..

Boken har 9 kapitler og forteller om tiden før det babylonske fangenskap, om bortførelsen til Babylon og forholdene der, men mest om tre hjemferder, gjenetableringen i Judea og reetableringen av jødisk tro og kultus under ledelse av Serubabel og Esra.

I Østkirken regnes boken som en del av Bibelens kanon. Den katolske kirke anser det ikke som kanonisk, og det hører derfor ikke til de deuterokanoniske bøker i deres forstand. I den anglikanske tradisjon regnes verket blant apokryfene, mens protestantene sjelden tar den med.

Referanser
----------

1. 1 2  Sitat og vurderinger fra Dagfinn Rians innledning til *Gammeltestamentlige apokryfer*, Bokklubben, 2010. (Verdens hellige skrifter; 62) ISBN 978-82-525-7497-5

Eksterne lenker
---------------

* fulltekst hos Bibel.no[*død lenke*]

| * v
* d
* r
Det gamle testamentet |
| --- |
| Tanákh(jødisk) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tora *(Loven)* | 
* Mosebøkene: 1
* 2
* 3
* 4
* 5

 |
| Nebiim *(Profetene)* | 
* Josva
* Dommerne
* Samuelsbøkene (1–2)
* Kongebøkene (1–2)
* Jesaja
* Jeremia
* Esekiel

* *De 12 mindre profetene:* Hosea
* Joel
* Amos
* Obadja
* Jona
* Mika
* Nahum
* Habakkuk
* Sefanja
* Haggai
* Sakarja
* Malaki

 |
| Ketuvim *(Skriftene)* | 
* Salmenes bok
* Salomos ordspråk
* Job
* Høysangen
* Rut
* Klagesangene
* Forkynneren
* Ester
* Daniel
* Esra–Nehemja
* Krønikebøkene (1–2)

 |

 |
| GT(kristen) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Historiske bøker | 
* Mosebøkene: 1
* 2
* 3
* 4
* 5
* Josva
* Dommerne
* Rut
* 1. Samuelsbok
* 2. Samuelsbok
* 1. Kongebok
* 2. Kongebok
* 1. Krønikebok
* 2. Krønikebok
* Esra
* Nehemja
* Ester

 |
| Poetiske bøker | 
* Job
* Salmenes bok
* Salomos ordspråk
* Forkynneren
* Høysangen

 |
| Profetbøker | 
* Jesaja
* Jeremia
* Klagesangene
* Esekiel
* Daniel
* Hosea
* Joel
* Amos
* Obadja
* Jona
* Mika
* Nahum
* Habakkuk
* Sefanja
* Haggai
* Sakarja
* Malaki

 |

 |
| GTsapokryfer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Katolsk kanon | 
* Tobit
* Judit
* Tillegg til Esters bok
* Visdommens bok
* Sirak
* Baruk
* Jeremias brev
* Tillegg til Daniels bok
* 1. Makk.
* 2. Makk.

 |
| Andre apokryfer | 
* Manasses bønn
* Tredje Esra
* Fjerde Esra
* Salme 151
* 3. Makk

 |

 |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF
 |
**Neumarkt** (sentralt i bildet).
Frauenkirche omgitt av heisekraner høsten 2005.
Gjenreisning av historiske kvartaler 2006. Fasade mot Rampische Strasse.
**Neumarkt** var inntil februar 1945 en av Dresdens fineste plasser. Etter den allierte bombinga i februar 1945 var bare rester igjen av et fåtall hus, og flere kvartaler er fullstendig forsvunnet. 

På vestsida av torget ligger Johanneum, som siden 1956 har huset Dresdens transportmuseum. Dette var den første bygningen omkring Neumarkt som ble gjenoppbygd etter krigen. Den eldste delen av Johanneum ble reist på slutten av 1500-tallet som stallbygning for kurfyrst Kristian I. I 1870-åra fulgte en ombygging i nyrenessansestil til historisk museum, og bygningen fikk sitt navn etter kong Johan. Tyrkerfontenen foran Johanneum ble laget i 1649 som fredsfontene etter trettiårskrigen. På vestsida av Johanneum står Schöne Pforte, et av de flotteste vitnesbyrd om tysk renessanse. Porten er fra 1555, og ble opprinnelig laget for slottskapellet.

Frauenkirche, som en gang var Tysklands mest betydelige protestantiske kirkebygg, lå i ruiner som et minnesmerke for ofrene under krigen fram til midten av 1990-tallet. Da ble det satt i gang en aksjon for gjenoppbygging. Etter en arkeologisk utgravning kom byggearbeidene i gang, og i 2005 kunne kirka gjeninnvies i sin helhet. Foran kirka står Luthermonumentet til Ernst Rietschel og Adolf von Donndorf.

Coselpalasset, reist mellom 1744 og 1746 for sønnen til grevinne Cosel og August den sterke, er gjenoppbygd på slutten av 1990-tallet. Det huser i dag kontorer og den kjente Grand Café.

For tida foregår en storstilt rekonstruksjon av de forsvunne kvartalene omkring Neumarkt. Om ikke mange år vil Neumarkt få tilbake sitt historiske preg.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** NKC
 |
Undersiden er grønn og metallisk.  Foto: Siga  
***Elaphrus cupreus*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) sumpløpere (Elaphrinae) i familiegruppen løpebiller.

Utbredelse
----------

*Elaphrus cupreus* finnes i nesten hele Europa, men mangler helt i sørvest. Den finnes vest i Asia.

Utseende
--------

*Elaphrus cupreus* er mellom 8-10 millimeter lang. Hele billen er skinnende mørkt bronsefarget og metallisk. Dekkvingene har ingen lengderiller, kun antydning til noen svake punktrekker. På dekkvingene finnes flere dype runde groper, slik som mange av sumpløpere har, disse har en blå-lilla farge. Halsskjoldet (ponotum) har en fin og svak punktur. Beina er blålige, men leggene (tibia) kan være litt lysere, rødlig eller brunlige. Undersiden er metallisk.

Levevis
-------

*Elaphrus cupreus* finnes på fuktige og vegetasjonsrike sumpområder, langs vassdrag eller myrer. Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Elaphrus cupreus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Elaphrus cupreus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Elaphrus cupreus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus cupreus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus cupreus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus cupreus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Elaphrus cupreus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus cupreus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Elaphrus cupreus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Tree of Life – Sumpløpere (Elaphrinae, Carabidae) – engelskspråklig
* Database Carabidae of the World – Elaphrinae (sumpløpere) – engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
Fredskirken i Świdnica
**Fredskirkene i Jawor og Świdnica** (polsk: *Kościoły pokoju w Jaworze i Świdnicy*) er de største trekirkene i Polen og Europa. De ligger i det nederschlesiske voivodskap, og er skrevet inn på UNESCOS liste over verdens kulturarv.

Kirken i Jawor er tilegnet Den hellige ånd, kirken i Świdnica er derimot tilegnet Den hellige treenighet. 

De ble bygd i Schlesien i andre halvdel av det 17. århundre som følge av freden i Westfalen (derav navnet fredskirker) etter trettiårskrigen (1618–1648). Det var da den katolske keiser Ferdinand III under press fra det protestantiske Sverige gav de schlesiske lutheranerne lov til å bygge tre helligdommer på områdene underlagt sitt styre. 

Byggingen skulle imidlertid skje under visse betingelser – blant annet måtte tre benyttes, uten spikrer, og kirkene måtte dessuten plasseres utenfor bymurene. Alle tre kirkene ble bygd, men den ene kirken – i Głogów – brant ned etter et lynnedslag i 1758.

Begrenset av fysiske og politiske omstendigheter, ble fredskirkene et vitnesbyrd for jakten på religiøs frihet, og er i dag et sjeldent uttrykk for den lutherske ideologi i et idiom som vanligvis assosieres med den keiserlige habsburgske romersk-katolske kirke.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Churches of Peace in Poland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Verdensarvsteder i Polen (liste) |
| --- |
|  | 
* Gamlebyen i Kraków (1978)
* Saltgruven Wieliczka (1978)
* Konsentrasjonsleirene Auschwitz-Birkenau (1979)
* Gamlebyen i Warszawa (1980)
* Białowieżaskogen (1979, 1992)
* Gamlebyen i Zamość (1992)
* Gamlebyen i Toruń (1997)
* Den tyske ordens slott i Malbork (1997)
* Kulturlandskapet Kalwaria Zebrzydowska (1999)
* Fredskirkene i Jawor og Świdnica (2001)
* Trekirker i sørlige Lille-Polen (2003)
* Mużakowski-parken (2004)
* Folkehallen i Wrocław (2006)
* Trekirker i Karpatene (2013)

 | Polens flagg |
Neumark var en del av Mark Brandenburg

**Neumark** (tysk for «Nymark», polsk: *Nowa Marchia*), eller **Øst-Brandenburg** var en region i den prøyssiske provinsen Brandenburg, Tyskland, øst for elven Oder, i området som ble del av Polen i 1945. 

Ved navnet Lubusz landskap var området del av Polen i middelalderen, men ble gradvis del av det tyske Markgrevskapet Brandenburg fra midten av 1200-tallet. Som **Brandenburg-Küstrin** utgjorde Neumark en uavhengig stat innen Det tysk-romerske rike fra 1535 til 1571; etter markgreven Johans bortgang, en yngre sønn av Joakim I Nestor, kurfyrste av Brandenburg, falt det tilbake til kurfyrste Johan Georg, markgrevens nevø og Joakim I Nestors barnebarn. Med resten av Kurfyrstedømmet Brandenburg ble det del av Kongeriket Preussen i 1701, og del av Det tyske keiserrike i 1871, da hver av de to statene ble opprettet. Etter første verdenskrig forble det utelukkende etnisk tyske Neumark del av Tyskland i Weimarrepublikken.

Etter andre verdenskrig tildelte Potsdamkonferansen hoveddelen av Neumark til Polen, og siden 1945 har området vært del av Polen. Polske bosettere erstattet i hovedsak den fordrevne tyske befolkningen. Mesteparten av det polske området ble del av Lubusz voivodskap, mens de nordre byene Choszczno (Arnswalde), Myślibórz (Soldin), og Chojna (Königsberg in der Neumark) tilhører Det vestpommerske voivodskap. Noe territorium rundt Cottbus, som administrativt var del av Regierungsbezirk Frankfurt (sammenfallende med Neumark) etter Wienerkongressen av 1815, ble del av Øst-Tyskland på 1940-tallet, og ble del av Tyskland etter Tysklands gjenforening i 1990.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Fylingsvatnet** (også skrevet **Føllingsvatnet**) er en innsjø i Gaular kommune i Sogn og Fjordane. Den er en del av Gaularvassdraget og ligger i dalføret Eldalsdalen, som er en del av Viksdalen. 

Navnet kommer av gårdene Følling som ligger på sørsiden av vannet. På nordsiden av vannet ligger gårdene Bell.

Vannet er med i konkurransen Sunnfjord aurefiskefest, og er et populært fiskevann for ørretfiske. Fossestien passerer forbi vannet, like før vannet ligger Kleivafossen og utløpet går rett i Bellsfossen. Sistnevnte foss renner under en bro på Rv 13, og er derav en lett tilgjengelig attraksjon. Elven renner så videre mot Viksdalsvatnet.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 10. juni 2015
2. ↑  «Føllingsvatnet». *Faktaark*. Kartverket.  Manglende eller tom `|url=` (hjelp); Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Jeffrey A. Poskanzer** er en dataprogrammerer. Han var den første personen til å legge ut en ukentlig OSS til Usenet. Han utviklet filformatet portable pixmap (.PPX) og pbmplus (forløperen til Netpbm-pakken) for å manipulere den. Han har også jobbet på laget som opprettet A/UX. Han har deltatt i to USENIX Lifetime Achievement Awards – i 1993 for Berkeley Unix, og i 1996 for Software Tools Project.

Han eier nettadressen acme.com (som er kjent for å motta over en million e-post spam per dag ), som er hjemmesiden til ACME Laboratories. Det verter en rekke åpen kildekode-prosjekter; store prosjekter vedlikeholdt inkluderer både pbmplus og thttpd, en åpen kilde web-server.

Referanser
----------

1. 1 2   acme.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Netpbm History». Besøkt 11. september 2016.
3. ↑  «Jef Poskanzer's Web Page». Besøkt 11. september 2016.
4. ↑  «Mail Filtering - Introduction». Besøkt 16. september 2016.

Eksterne lenker
---------------

* ACME Laboratorier
* Jef poskanzer ' s Cv
***Neuraphanax*** er en slekt av biller som tilhører gruppen perlebiller (Scydmaeninae) som nå blir regnet til familien kortvinger (Staphylinidae). De er rovdyr som har spesialisert seg på midd.

Utseende
--------

Små (1-2 millimeter), mørke, blanke biller, fint hårete. Antennene er lengre enn hode + thorax, slanke, de tre ytterste leddene er litt tykkere og danner en smal klubbe. Hodet er nokså stort, kantete, med ganske små fasettøyne. Det er ikke påfallende innsnevret bak. Pronotum er lengre enn bredt, bredest litt foran midten, med en tydelig midtfure. Et godt kjennetegn på slekten er at pronotum har markerte, rettvinklede bakhjørner. Dekkvingene er ovale, hver dekkvinge har en dyp lengdegrop ved roten. De dekker hele bakkroppen. Lårene er noe kølleformede, beina ellers slanke.

Levevis
-------

Perlebillene er rovdyr som stort sett lever av midd, spesielt pansermidd (Oribatida). Disse har et meget hardt skall og perlebillene har organer på frambeina for å holde byttet fast, og munndeler som passer til å borre eller sage seg gjennom middenes skall. Noen lever også i hule trær.

Utbredelse
----------

Gruppen er utbredt i Mellom-Amerika.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger, Staphylinidae Latreille, 1802
				+ Underfamilien perlebiller, Scydmaeninae
					- Slekten ***Neuraphanax*** Reitter, 1883
						* *Neuraphanax bordoni* Franz, 1986
						* *Neuraphanax dux* (L.W.Schaufuss, 1866)
						* *Neuraphanax longimanus* (Lhoste, 1953)
						* *Neuraphanax mirificus* Franz, 1967
						* *Neuraphanax paolettii* Franz, 1988
						* *Neuraphanax salinasianus* Franz, 1986
						* *Neuraphanax vareschii* Franz, 1986

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Neuraphanax* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Neuraphanax* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Strandmjelt** (latin: *Astragalus danicus*) er en plante i mjeltslekten, som tilhører erteblomstfamilien *(Fabaceae)*. Den er 5-25 cm høy, med liggende, mykt hårete stengel og smale, små parstilte blad uten klengetråder. De blek-lilla eller blå-lilla blomstene blomstrer i juni-juli.

Strandmjelt har smale, små blader som sitter parvis og er mellomgrønne. Ørebladene (der stilken deles eller bladstilkene er festet) er relativt brede, og meget små eller nesten usynlige. 

Blomstene har 15-18 mm lange kroner, og grønn-brune begerblader med hår på. Belgene er brungrønne og hårete med svarte hår. De er litt klumpete og kan ha en bøyd, kort brodd ytterst.

Arten skilles fra slektningen setermjelt først og fremst på voksestedet – sistnevnte vokser i fjellstrøk og innland i Norge og Sverige, mens strandmjelt vokser i Danmark og sørover, med spredte funn i Sør-Sverige og Østfold. Dessuten har strandmjelt langt mindre øreblad og mangler den lyse behåringen under bladene som setermjelt har.

Utbredelse
----------

Strandmjelt vokser på tørr, kalkholdig grunn nær kysten. Den er utbredt i Danmark på øyene, dvs Sjælland, Fyn, Lolland, Falster, Møn, Langeland og de mindre øyene rundt stredene. Den finnes på østlige Jylland, men ikke på Bornholm. 

I Sverige er den lokal på Gotland, og i Norge er den observert tidvis i Østfold. Den er svært sjelden i Norge.

Referanser
----------

1. ↑  Lennart Stenberg (red.), Steinar Moen (norsk red.), *Gyldendals Store nordiske Flora*, 2003 (Oslo 2007), side 338

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Strandmjelt* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Strandmjelt* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Strandmjelt* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Strandmjelt* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Strandmjelt* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Strandmjelt* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Strandmjelt* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Strandmjelt* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Astragalus danicus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Astragalus danicus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Astragalus danicus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata