**Clemens Peter Freiherr von Pirquet**, formelt **Clemens Peter Freiherr Pirquet von Cesenatico, genannt de Merdaga** (født 12. mai 1874 i Hirschstetten ved Wien i Østerrike, død 28. februar 1929 i Wien) var en østerriksk barnelege mest kjent for sine bidrag innen bakteriologi- og immunologi-feltet. Han var opphavsmann til begrepet allergi og til den tidligere dominerende tuberkulosetesten Pirquetprøven.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Clemens von Pirquet stammet fra en gammel patrisierfamilie fra fyrstebispedømmet Liége; Peter Pirquet, kalt de Merdaga var i 1818 tildelt Maria-Theresien-ordenen og familien ble opptatt i friherrestanden (predikat: *von Cesenatico*). Clemens von Pirquets far, Peter Zeno von Pirquet, var representant for *Landeigner-Partei* og spilte en betydelig rolle i det østerrikske parlament som riksråds- og landssagsrepresentant. Moren, Flora Freiin von Pereira-Arnstein, stammet fra en jødisk bankierfamilie.

Clemens' bror var den seks år yngre Guido von Pirquet, som underviste som rakettekniker ved universiteter i USA. 

Clemens fikk skolegang ved Schottengymnasium i Wien, i Kollegium Kalksburg og Wiener Theresianum, der han maturerte i 1892. I den hensikt å ble jesuittprest, studerte han så to år teologi ved Universität Innsbruck, og fra 1863 filosofi ved Det katolske universitetet i Leuven. Han avsluttet utdannelsen med magistergrad, og slo så inn på en nuy studieetning. Han begynte med medisinstudier i 1895, til foreldrenes store misbilligelse, først i Wien, så i Königsberg og så ved Graz, og avsluttet med medisinsk doktorgrad i 1900. 

### Medisiner

Han begynte å praktisere ved barneklinikken i Wien. 

I 1906 observerte han at pasienter som tidligere hadde fått innsprøyting med hesteserum eller koppevaksine hadde en raskere og mer alvorlig reaksjon ved en sekundær injeksjon. Sammen med Bela Schick etablerte de begrepet *allergi* (fra gresk *allos* som betyr «andre» og *ergon* betyr «reaksjon») for å beskrive denne hypersensitive reaksjonen. 

Like etter observasjonen med kopper innså Pirquet at tuberculin, som Robert Koch isolerte fra bakterien som forårsaker tuberkulose i 1890, kunne lede til en tilsvarende reaksjon. Charles Mantoux utvidet Pirquets idéer og Mantoux' prøve, hvor tuberculin blir sprøytet under huden, ble en diagnosetest for tuberkulose i 1907.

I 1909 avslo han en stilling ved Institut Pasteur i Paris for å bli professor ved Johns Hopkins Hospital. I 1910 returnerte han til Europa, hvor han fikk en stilling i Breslau (nå Wrocław) og siden i Wien.

28. februar 1929 begikk Clemens von Pirquet og hans kone selvmord.

Litteratur
----------

* H. Asperger: «Pirquet von Cesenatico, Klemens Frh.». I *Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950* (ÖBL). Bind 8, Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 1983, ISBN 3-7001-0187-2, s. 39 f. (Direkte lenker: *s. 39*, *s. 40*)
* Gabriele Dorffner: *Clemens Freiherr von Pirquet. Ein begnadeter Arzt und genialer Geist*. Vier-Viertel-Verlag, Wien 2004, ISBN 3-902141-10-7
* Elsbeth Hoff: *Das Leben und Wirken des Wiener Klinikers Clemens Freiherr von Pirquet*. Nolte-Verlag, Düsseldorf 1938 (zugl. Dissertation Düsseldorf vom 20. November 1937)
* Erna Lesky: *Clemens von Pirquet*. In: *Wiener Klinische Wochenschrift*. Band 67, 1955, S. 638.
* Richard Wagner: *Clemens von Pirquet. His life and work*. Hopkins Press, Baltimore, Md. 1968

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Pirquet de Cesenatico, Freiherren*. In: Ernst Heinrich Kneschke: *Neues allgemeines deutsches Adels-Lexicon*. Band 7: *Ossa – Ryssel*. Voigt, Leipzig 1867, S. 158 f. Text online.

Eksterne lenker
---------------

* YouTube: Professor Pirquet at Children's Clinic from Vienna, a film from 1928
* Who Named It – Pirquet
* U.S. National Library of Medicine – History of medicine
* Arthur M. Silverstein, *Clemens Freiherr von Pirquet: Explaining immune complex disease in 1906* (Nature – Immunology 1, p.453–455, 2000)
* EAACI – Clemens von Pirquet FOUNDATION

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |