recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Dungeness** er en grend (eller landsby) i det sørøstlige Kent i England og en odde ved kysten mot den engelske kanal. Den er i stor grad strand med rullestein i form av et nes. Det verner et stort område av lavtliggende våtlandsområde ved navn Romney Marsh. Dungeness er foruten navnet på grenden, også navnet på en kraftstasjon, og er et viktig økologisk område. Det ligger innenfor den verdslige sognet Lydd. De fleste av husene er små trehus av en type som fiskere tradisjonelt har bodd i det sørlige England.

Etymologi
---------

Stedsnavnet Dungeness er sammensatt av to ledd; første del er antagelig knyttet til nærliggende Denge Marsh, en populær forklar har gitt en arkaisk fransk opprinnelse i tolkningen «farlig nese» (en referanse til områdets geografi). Andre ledd, *-ness*, er mer sikker, det er norrøn opprinnelse, tilsvarende som norske nes eller odde.

Severdigheter
-------------

Derek Jarmans hytte
Den mest kjente turistattraksjonen, bortsett fra at hele landsbyen er så spesiell at den kan regnes som en severdighet, er regissøren Derek Jarmans hytte, som er malt i svart, med et dikt malt på den ene veggen. Hagen er dekorert med småstein, drivved, skrapjern og noen hardføre planter. Det er skrevet en bok om den.

Et fyrtårn i utkanten av landsbyen er åpent for publikum. 

I 1920- og 1930-årene ble det bygget tre massive betongkonstruksjoner, kjent som «Lyttende ører». De er akustiske speil, som skulle fungere som varselsystem ved en eventuell fiendtlig invasjon. De fungerte ikke spesielt godt, og da radar ble tilgjengelig ble de lagt ned. English Heritage arbeider for å sørge for at offentlighetene skal få adgang til lyttestasjonene.

Landskapet rundt Dungeness er svært spesielt, med mange små innsjøer som dels er naturlige og dels kunstige. Det har oppstått et unikt økosystem, med flere planter og dyr som ikke finnes andre steder i England. Området er også attraktivt for sjøfugler, og det er opprettet et beskyttelseområde for fugler og et fugleobservatorium.

Rett ved Dungeness ligger to store atomkraftverk (Dungeness kjernekraftverk) som forsyner området med elektrisk kraft. 

Landsbyen har vært brukt i innspillingen av flere musikkvideoer, og er avbildet på flere platecovere, som *So Much for the City av The Thrills og Aled av Aled Jones.*

Jernbanestasjonen i Dungeness er endestasjon for Romney, Hythe & Dymchurch-banen.

Referanser
----------

1. ↑   «Dungeness», *The Romney Marsh*
2. ↑  «Derek Jarman Garden Prospect Cottage», *Garden Visit*
3. ↑   Jarman, Derek; Sooley, Howard (1995): *Derek Jarman's Garden*, Thames and Hudson Ltd, 1. utg. ISBN 0-500-01656-9.

Eksterne lenker
---------------

(en) Dungeness – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* dungeness-nnr.co.uk - Official site for Dungeness National Nature Reserve
* Dungeness Bird Observatory
* Romney Marsh & Dungeness news and community
* Dungeness the Village
* Dungeness RNLI lifeboat
* Dungeness lighthouse
* Dungeness History

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** GeoNames **·** BBC Things
 |
***Cleopatra*** (クレオパトラ, *Kureopatora*) er en japansk komedieanimefilm fra 1970 regissert av Osamu Tezuka og Eiichi Yamamoto. Filmen mislykket kommersielt, både i Japan og i USA.

Handling
--------

En gang i fremtiden oppdager tre mennesker - Jiro, Harvey og Mary - at en fremmed rase kalt Pasateli har til hensikt å erobre hele menneskeheten med den mystiske "Cleopatra-planen" og gjennom bruk av en tidsmaskin forsøker de å forhindre planen. Men Harvey ønsker også å benytte anledningen til å sikre seg tittelen som "den største elskeren som noensinne har levd" ved å ha sex med Cleopatra. Midt under den romerske erobringen av Egypt planlegger en gruppe egyptere i det skjulte et opprør for å styrte Julius Caesar. Gruppen planlegger å sende Cleopatra for å forføre og myrde Cæsar. Men romerne oppdager dem, og går til angrep. Cleopatra stikker av, sammen med tjenestepikene Libya og Apollodoria. Cleopatra går til en gammel trollmann, som magisk gir henne en uimotståelig forførende kropp for hennes oppdrag.

Det er på dette tidspunktet at Jiro, Harvey og Mary ankommer denne tidsepoken: Mary er nå Libya. Harvey befinner seg i kroppen til trollmannens kjæledyr-leopard Rupa, og Jiro befinner seg i kroppen til Ionius - en gresk mann fanget og brukt som slave av romerne. Ionius frigjør seg selv og andre slaver ved å bruke sin kunnskap om fremtidig teknologi til å lage moderne håndgranater. Caesar blir overveldet av Cleopatra sin skjønnhet. Han gjør henne til dronning av Egypt. Men Cæsars popularitet stiger, noe som fører til at hans senatorer konspirerer for å drepe ham for å avslutte deres innflytelse.

Libya og Apollodoria insisterer på at Cleopatra må drepe Cæsar. Men Cleopatra har imidlertid forandret mening, og utsetter hele tiden attentatet - til fordel for sex. De blir med Caesar tilbake til Roma, hvor senatorene planlegger å myrde ham. Cæsars adopterte sønn, Augustus Caesar - med kallenavnet Octavian - tar kommandoen. Cleopatra prøver å forføre Octavian, men oppdager at han er homofil og legger ikke merke til hennes sjarm. Cæsars høyre hånd, Marcus Antonius eller Anthony, blir forelsket og har sex med Cleopatra.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  ; besøksdato: 18. mai 2016.
2. ↑  Clements, Jonathan; McCarthy, Helen (9. februar 2015). *The Anime Encyclopedia, 3rd Revised Edition: A Century of Japanese Animation* **(engelsk)**. Stone Bridge Press. ISBN 9781611729092.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cleopatra* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Cleopatra* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Cleopatra* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Cleopatra* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Cleopatra* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Cleopatra* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
**Ragnar Stoud Platou** (født 8. april 1897 på Vang (Hamar), død 1. april 1979 i Oslo) var en av de største norske skipsmeglerne.

Han var aktiv partner i Platou Investments A/S frem til 1972, og fortsatte som honorær styreformann i selskapet frem til sin død i 1979. 

I 1936 startet han, sammen med nevøen Hans Thomas Gram (1913–2005), skipsmeglingsfirmaet «R. S. Platou A/S».

Selskapets vrksomhet ble lammet under den andre verdenskrig. Men i 1950 startet han «Platou Shipping», og etter oljefunnene utenfor Norge på 1960-tallet lyktes han, med sin lange erfaring fra å ha drevet tankskipsfart siden 1934, å finne en nisje der med egen offshore-avdeling. 

I 1967 finansierte han byggingen av en redningsskøyte som ble oppkalt etter ham selv, RS «R.S. Platou». Fra før hadde Redningsselskapet fått midler fra Platous selskap til å bygge redningsskøyta RS «Ingeborg Platou», som var oppkalt etter Ragnar Stoud Platous mor.

Han var sønn av Gabriel Andreas Stoud Platou (1858–1911) og Ingeborg Sophie Falck (1864–1958). Faren var kjøpmann og banksjef på Hamar. Broren Frithjof Stoud Platou (1903–1980) ble arkitekt. —*se ellers Platou for mer om farsslekta*.

Ordener og utmerkelser
----------------------

Ragnar Stoud Platou fikk Deltagermedaljen etter annen verdenskrig.

Han ble utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden i 1975.

Referanser
----------

1. ↑  Arnljot Strømme Svendsen, *Ragnar Stoud Platou* i Store norske leksikon.
2. ↑  «RS 67 Ingeborg Platou». *www.redningsselskapet.no*. Besøkt 12. april 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Dunkjevlefly** (*Nonagria typhae*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes på Sørlandet og det sørlige Østlandet i Norge.

Utseende
--------

Et ganske stort (vingespenn 45 – 54 mm), middels kraftig, lyst gulbrunt nattfly. Kroppen og forvingen er lyst gulbrune. Forvingen har lysere vingeårer og to eller tre tverr-rader av små, svarte flekker i den ytre delen. Noen individer har en diffus, bred, mørk lengdestrek midt i vingen. Bakvingen er brunhvit, mørkere ved ytterkanten.

Levevis
-------

Arten lever i sumper, der larvene utvikler seg i stenglene til dunkjevle (*Typha* spp). Larven lever inne i stengelen og forpupper seg også her. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

Utbredelse
----------

Dunkjevleflyet er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i nord og det tidligere Jugoslavia. I Norge forekommer den der det vokser dunkjevle på Sørlandet og det sørlige Østlandet.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Nonagria typhae* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *dunkjevlefly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *dunkjevlefly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *dunkjevlefly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *dunkjevlefly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *dunkjevlefly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *dunkjevlefly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Nonagria typhae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Nonagria typhae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Sharps rifle** var en serie amerikanske bakladde karabiner som ble brukt under og etter den amerikanske borgerkrigen. De kalles av og til **Berdan Sharps rifle** etter et amerikansk skarpskytterregiment. Rifleserien begynte med en design av Christian Sharps i 1848 og ble produsert fram til 1881.

Brukere
-------

Sharps rifler var kjent for sin treffsikkerhet på langt hold og var en favoritt blant bøffeljegere. Den ble kamret for en rekke kalibre og ble kjøpt inn til flere amerikanske militære greiner før og under den amerikanske borgerkrigen, og av britiske regimenter som kjempet for Det britiske ostindiske kompani. Etter innføringen av metallpatroner ble Sharps produsert for patroner, og var en av de få perkusjonsmekanismene som også var vellykket i patronutgaven.

På grunn av bruken i mange westernfilmer og -bøker er Sharps rifle blitt et ikon for det ville vesten. Reproduksjoner lages i dag av flere forskjellige våpenprodusenter.

Mekanisme
---------

Sharps Modell 1852 karabin, med åpen mekanisme og to tennhettebånd
Bakladermekansimen på Sharps var en kilemekanisme med et svært uvanlig perkusjonssystem. Riflen kunne lades med en normal tennhette på vanlig måte, men hadde også et system der en rull med ekstra kraftige kruttlapper ble matet fram en og en av et tannhjul koblet til hanen. Dette gjorde det mulig å lade uten å måtte fomle med en liten tennhette, og var derved egnet for å kunne brukes av ryttere i fart.

Referanser
----------

1. ↑  Flatnes, Øyvind (2013). *From musket to metallic cartridge : a practical history of black powder firearms*. Ramsbury Malborough: Crowood Press. ISBN 1847975933.
2. ↑  Hogg, Ian V. (1987). *Weapons of the Civil War*. New York: Random House Value Publishing. s. 13–18. ISBN 978-0-517-63606-0.
**Clemilda Fernandes Silva** (født 25. juni 1979 i São Félix do Araguaia) er en brasiliansk syklist, som konkurrerer i landeveissykling. Hun kom på 23.-plass i landeveisrittet ved sommer-OL 2012 i London, og 18.-plass i temporittet.

Meritter
--------

2012
23.-plass - landeveisrittet ved sommer-OL 2012 (London)
18.-plass - temporittet ved sommer-OL 2012 (London)
3.-plass - det panamerikanske mesterskapet i sykling, tempo (Argentina)
6.-plass - det panamerikanske mesterskapet i sykling, fellesstart (Argentina)
2.-plass - Clasicó Fundadeporte (Venezuela)
10.-plass - Clásico Aniversario Federacion Ciclista de Venezuela (Venezuela)
1.-plass - Vuelta Ciclista Femenina a el Salvador (El Salvador)
2011
13.-plass - Panamerikanske leker, landevei, fellesstart (Mexico)
7.-plass - Panamerikanske leker, banesykling, forfølgelsesritt (Mexico)
Diskvalifisert - Panamerikanske leker, banesykling, lagsprint sammen Sumaia Ribeiro (Mexico)
2009
8.-plass - Copa América de Ciclismo
2008
Brasiliansk mester - landeveisritt
3.-plass - Copa América de Ciclismo
51.-plass - sommel-OL, landeveisritt
46.-plass - VM i landeveissykling, fellesstart
2007
1.-plass - Copa América de Ciclismo
31.-plass - VM i landeveissykling, fellesstart (Tyskland)
3.-plass - Panamerikanske leker, landevei, tempo
1.-plass - Giro del Valdarno (Italia)
2006
1.-plass - Copa América de Ciclismo
3.-plass - det panamerikanske mesterskapet i sykling, fellesstart
28.-plass - VM i landeveissykling, fellesstart (Østerrike)
Etappeseier, etappe 5, Tour de l'Ardèche
2005
Brasiliansk mester - landeveissykling, fellesstart
1.-plass - Copa América de Ciclismo
87.-plass - VM i landeveissykling, fellesstart (Spania)
3.-plass - GP Città di Castenaso (Italia)
2004
38.-plass - VM i landeveissykling, fellesstart (Italia)
Etappeseier - Trophée d'Or Féminin, etappe 3 (Frankrike)
2003
2.-plass - Copa da Republica de Ciclismo

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Clemilda Fernandes – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Clemilda Fernandes – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (pt) Clemilda Fernandes – Brasils olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Clemilda Fernandes – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Clemilda Fernandes – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Clemilda Fernandes – Cycling Quotient Rediger på Wikidata
En **binomisk fordeling** eller **binomialfordeling** er en diskret fordeling (et begrep innen sannsynlighetsteori og matematisk statistikk) som håndterer hyppige (diskrete) forsøk med fast sannsynlighet. 

Dersom en stokastisk variabel *X* er binomisk fordelt, med n=totale antall forsøk, k=antall lykkede forsøk og p=sannsynligheten for å lykkes i hvert forsøk, skriver man :

X\in Bin(n,p)
X har sannsynlighetsfunksjonen 

p\_{X}(k)={n \choose k}p^{k}(1-p)^{{n-k}}.
der *p* er sannsynligheten for at hendelsen skal inntreffe og 1 - *p* = *q* således sannsynligheten for at hendelsen ikke skal inntreffe. Slik dukker binomialkoeffisientene opp i fordelingen.

Binomialfordelingen kan under visse omstendigheter tilnærmes med andre fordelinger. Tommelfingerregelen er at dersom p<0,1 kan fordelingen tilnærmes med poissonfordelingen Po(np), eller dersom np(1-p)>10 med normalfordelingen N(np,{\sqrt {npq}}).

**Eksempel:** Statistikerens favoritteksempel er urnemodeller som bygger på urner med svarte og hvite kuler. Sannsynligheten for å ta ut en hvit kule ved en tilfeldig trekning er *p*. Sannsynligheten for at man tar ut nøyaktig *k* hvite kuler ved *n* forsøk, dersom man har *s* antall svarte og *v* hvite kuler i en urne, og *legger tilbake* kulene mellom hver trekning (trekning med tilbakelegging), gis da av sannsynlighetsfunksjonen over med 

p={v \over {s+v}}\quad og\quad q=1-p,
der *p* og *q* gis gjennom den klassiske sannsynlighetsdefinisjonen.

**Eksempel 2:** Dersom man kaster en terning tre ganger, og terningen er velbygd, slik at sannsynligheten for å få en sekser er 1/6, blir sannsynligheten for å få sekser to ganger 

P={3 \choose 2}\left({1 \over 6}\right)^{2}{5 \over 6}={5 \over 72}
**Eksempel 3:** På samme vis kan man regne ut sannsynligheten for å få sifferet seks *x* ganger ved *n* antall kast:

P(X=x)={n \choose x}\left({1 \over 6}\right)^{x}\left({5 \over 6}\right)^{{n-x}}

Se også
-------

* Binomialformelen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Binswangers sykdom** eller **Progressiv vaskulær leukoencefalopati** er en sjelden form for multi-infarkt demens forårsaket av forandringer i dypet av hjernens hvite substans. Sykdommen kjennetegnes av hukommelsestap, reduksjon av intellektuelt funksjonsnivå og endring i stemningsleie.

Binswangers sykdom er et av de nevrologiske syndromer som sees etter lengre tids høyt blodtrykk / hypertensjon. Den er ikke vanlig, men tydelig ødeleggende. Funnene ved gransking av vevsprøver under mikroskop / histologiske funn, er diffuse, irregulære tap av nervefibre / axoner og tap av isolerende fettstoff, myelin, rundt nervefibrene, fulgt av en omfattende arrdannelse / gliosis. Små infarkt kan sees i frontallappen. Den sykdomsfremmende / patologiske mekanismen kan være ødeleggelse forårsaket av alvorlig åreforkalkning / aterosklerose.

En pasient med langsiktig alvorlig høyt blodtrykk / hypertensjon utvikler stadig forværrende demens. CT-scans av hodet viser tap av hvit masse dypt i halvdelene av cerebrum, storehjernen.

Det er ingen behandling eller helbredelsesmuligheter kjent for Binswangers sykdom, men legemidler som brukes ved hypertensjon, depresjon, arytmier og hypotensjon (lavt blodtrykk) brukes for å behandle sykdommens symptomer.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
Blåfargen til jetstrålen som står ut frå den elliptiske galaksen M87 sitt supermassive svarte hull kommer fra synkrotronstråling skapt av fire elektroner som blir avbøyd i magnetfeltlinjer i strålen.
**Synkrotronstråling** er elektromagnetisk stråling sendt ut av ladde partikler som beveger seg med relativistisk fart i et magnetfelt. Strålingen blir sendt ut på grunn av akselerasjonen magnetfeltet utsetter partiklene for. Synkrotronstråling er nært knyttet til fri-fri stråling (Bremsstrahlung) der et fritt elektron blir deakselerert av et ion uten å bli fanget inn.

Bølgelengden til synkrotronstrålingen går ned når energien til elektronet øker. Synkrotronstråling er sterkt polarisert og produserer mye av strålingen fra Krabbetåken, pulsarer og radiogalakser.

Referanser
----------

* Denne artikkelen baserer seg på artiklene «synchrotron radiation» s.399 og «free-free transition» s. 148 i «Phillip's Astronomy Encyclopedia» utgitt i 2002.

1. ↑  «A Cosmic Searchlight» - Hubble-pressmelding i forbindelse med teleskopet sitt bilde av den elliptiske galaksen M87.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**København-Bonn-erklæringene** er to separate erklæringer avgitt av Forbundsrepublikken Tysklands og Kongeriket Danmarks regjeringer i 1955. Erklæringene anerkjente rettighetene til nasjonale minoriteter i begge land, mer spesifikt den danske minoriteten i Tyskland og den tyske minoriteten i Danmark. København-Bonn-erklæringene medførte ingen særrettigheter for minoritetene, men slo det fast at folk i grenseområdene selv kunne definere sin nasjonale og kulturelle identitet, og at det ikke skulle forekomme diskriminering på grunnlag av dette.

De to separate erklæringene har svært lik ordlyd. Selv om de formelt sett ikke er bindende under internasjonal lov ble begge raskt implementert i de nasjonale lovverk. 

København-Bonn-erklæringene sikrer at både tyskere og dansker på «feil» side av grensen kan beholde sin nasjonale og kulturelle identitet. Erklæringene danner rammen og den nåværende sameksistensen i Nordslesvig (på dansk side) og Sydslesvig (i Schleswig-Holstein på tysk side).

Portaler: Danmark | Tyskland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Binomial stemmegiving** er et valgsystem som kombinerer proporsjonal representasjon og flermannskretser med åpne lister og kårer vinnere ved bruk av D'Hondts metode. Systemet ble brukt i Polen på 80-tallet og i Chile mellom 1989 og 2013.

Innen hver valgkrets velges det to representanter, og den listen som får flest stemmer får den første representanten. Når en liste har fått inn èn kandidat deles stemmetallet på to, og listen som da har flest stemmer får den andre representanten. Med åpne lister vil den av de to kandidatene på hver liste som har flest stemmer få mandatet.

I praksis fører dette til en 33,2% sperregrense innen hver valgkrets, samtidig som et parti med 34% kan få halvparten av alle plassene i den valgte forsamlingen. Valgsystemet fører til at partiene må lage koalisjoner som kan nå over 33,3% grensen.

Systemet er spesielt fordi det favoriserer den største minoriteten, ikke majoriteten. Det bruker mekanismer for proporsjonal representasjon, men er i praksis ikke proporsjonalt.

Chile
-----

Augusto Pinochet inkluderte valgordningen i grunnloven i 1980. 
I 1987 ble politiske partier tillat i Chile, i 1988 oppstod en koalisjon ledet av det kristendemokratiske partiet som fikk gjennomslag for frie valg i 1989. Regimet innførte da ordningen med binominal stemmegiving for å styrke partiene som støttet Pinochet vel vitende om at kristendemokratene kom til å vinne valget. I Chile fikk de to store koalisjonene alle representantene unntatt ett ved valget i 2001. Chile avskaffet systemet i 2015 og gikk over til forholdstallsvalg.

Fordeler og ulemper
-------------------

Binomial stemmegiving styrker opposisjonen, gir tydelige politiske blokker, og begrenser fremveksten av populist-partier laget rundt en person. Små partier uten koalisjonssamarbeid stenges effektivt ute. Siden en koalisjon normalt bare vinner ett sete i hver valgkrets blir den interne kampen om plasser like reell som kampen mot andre partier, og det utfordrer stabiliteten til koalisjonene. Systemet gir også stor makt til partiapparatet fordi nominasjonen i hver krets begrenser seg til to personer per koalisjon. Sist, men ikke minst kan velgere stemme i en valgkrets der resultatet nesten er gitt på forhånd, samt at deres parti ikke har egne kandidater i kretsen.

Referanser
----------

1. ↑  Ending the Permanent Draw: Chile’s Controversial Constitutional Reform
2. 1 2 3  «The Binomial System: a Legacy of Authoritarianism». Arkivert fra originalen 31. mars 2017. Besøkt 22. september 2017.
3. 1 2  Election Resources on the Internet: Presidential and Legislative Elections in Chile, Parts I and II, Manuel Álvarez-Rivera
4. ↑  Binomial Electoral Law and Multi-Party System: The Chilean Contradiction
5. 1 2  Chile Country or Change Arkivert 22. september 2017 hos Wayback Machine. Miguel Zlosilo
**Københavns Lufthavne ⅍** er et aksjeselskap hvis hovedaktiviteter er å drifte Københavns lufthavn og Roskilde lufthavn. I 2007 omsatte Københavns Lufthavne ⅍ for 3,1 milliarder kroner. Aksjekapitalen utgjør 784,8 millioner kroner. Selskapet har ca. 1.900 ansatte, svarende til under en tiendedel av det samlede antall ansatte i lufthavnene.

Københavns Lufthavne ble grunnlagt av den danske stat i 1925 som Københavns Lufthavnsvæsen, som var navnet helt frem til september 1990. Navneskiftet skjedde som ett ledd i en del-privatisering, som i første omgang betød, at selskapet ble omdannet til et aksjeselskab, men ble til slutt effektuert i 1994, da staten solgte 25% av aksjene i virksomheten. I 1996 og 2000 solgte staten ytterligere henholdsvis 24% og 17% av sine aksjer. Den største aksjonær i selskapet er pr. 2008 australske Macquarie Airports med 53,7% av aksjene, mens transportministeriet fortsatt eier 39,2%. De resterende 7,1% eies av private og institusjonelle investorer i Danmark og utlandet.

Internasjonalt eier Københavns Lufthavne A/S 49% av Newcastle International Airport og er dessuten medeier i ITA, som eier halvparten av den meksikanske lufthavnsoperatøren Aeropuertos del Sureste. 

Bestyrelsesformann er Henrik Gürtler (født 1953).

Administrerende direktør er Brian Petersen (født 1961).

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Binley Woods** er en landsby og et verdslig sogn i distriktet Rugby i grevskapet Warwickshire, England. Den ble grunnlagt så sent som i 1920-årene, da Coombe Abbey solgte en del av sine eiendommer. Opprinnelig het den bare Binley, men det andre navneleddet ble lagt til i 1950-årene for å unngå sammenblanding med Binley, en av Coventry forsteder. Ved folketellingen i 2011 hadde landsbyen og sognet en befolkning på 2 665 innbyggere.

Landsbyen ligger 8 km øst for sentrale Coventry, og da denne byen ble kraftig bombet uten den andre verdenskrig ble mange av de hjemløse innbyggerne plassert i Binley Woods. De fleste av dem bodde i skur og campingvogner. Som navnet antyder ligger det skogområder i nærheten. Brandon Wood blir forvaltet av Forestry Commission i samarbeid med den lokale organisasjonen *Friends of Brandon Wood*. 

TV-serien *Høy på pæra* (*Keeping Up Appearances*) ble på 1990-tallet filmet i Binley Woods.

Referanser
----------

1. ↑   «Populations», *Lovemytown.co.uk*

Eksterne lenker
---------------

(en) Binley Woods – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* Binley Woods On-line, landsbyen nettsted
* Brandon Wood, skogsområdet
* The Church in Binley Woods, sognekirken

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** GeoNames
 |
**Henrik Müller** (født 16. mars 1609 i Itzehoe i hertugdømmet Holstein, død 2. mars 1692 på Ledregård Slott) var en dansk embedsmann som i Norge eide de fleste bergverk i tiden fra innføringen av eneveldet i 1660 til han ble avskjediget i unåde i 1679.

Sammen med bysbarnet Joachim Irgens (1611–75), gikk Henrik i skole hos grev Christian Rantzau. Henrik var toller og venn av Corfitz Ulfeldt, som var svigersønn til kong Christian IV, såvel som dansk-norsk finansminister (forvaltet pengene) fra 1643. Henrik var toller fra 1641, men svindlet (som Ulfeldt) med penger og mistet jobben i 1651 for fire år. Fra 1655 var han først generaltoller (sjefstoller) og admiralitetsråd og amtmann i tre hele danske amt. Fra 1660 var han rentemester.

I likhet med barndomsvennen Joachim Irgens, ervervet Henrik seg store verdier i Norge. I 1658 fikk Henrik enerett til eksport av trelast fra kongens eiendommer i Vest-Telemark, og i 1661 sikret han seg forpakterretten for kongens sag i Skien. Fra 1657 eide han Kvikne kobberverk og bergverket i Innset. Skoger i Selbu og på Tynset ble det også. På 1670-tallet begynte det å gå tråere for Henrik, men han fikk likevel tilegnet seg Løkken verk i 1671 og Kongsberg Sølvverk i 1673. Han ble adlet i 1674 og statsråd i 1679, men falt så i unåde. Han måtte gi tilbake mange av godsene han eide. Han hadde solgt Smølagodset i 1677 til Lorentz Mortensen Angell og andre til Thomas Hammond. Kongen fikk tilbake Kongsberg Sølvverk i 1683 og verkene på Løkken og Innset ble i 1691 overdradd til den portugisiske Manuel Texeira. 

Han var eier av Dragsholm slott. Han døde i 1692 på Ledregård Slott.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Henrik Heinrich, Hinrich Müller, Norsk biografisk leksikon ID Henrik\_Müller, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Henrik Müller». Store norske leksikon.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** VIAF **·** GND
 |
Etablering av fjernvarme i villastrøk på Amager
**Københavns Energi (KE)** er en dansk forsyningsvirksomhet som eies av Københavns Kommune. I 2008 omsatte virksomheden for 3,7 milliarder danske kroner og beskjeftiget 700 ansatte. Aktivitetene omfatter leveranse av gass, vann og varme til innbyggerne i Københavns Kommune samt håndtering av spillvann for i alt 19 kommuner i hovedstadsregionen. I 2006 ble KEs virksomhet innenfor elektrisitetsforsyning solgt til DONG Energy.

Bygas
-----

I alt 20 millioner kubikkmeter bygass blir produsert på Kløvermarken Gasværk og Strandvænget Gasværk og leveres til omkring 160 000 husstander i København, i tillegg til områder i Tårnby, Hvidovre og Rødovre.

Historie
--------

Københavns Energis historie går tilbake til 1857 og 1859, hvor Københavns Belysningsvæsen og Københavns Vandforsyning ble etablert. Vannforsyningen etablerte en rekke vannverker, hvorav noen lå langt fra København – og ble med tiden Danmarks største vannforsyning. Det første gassverk ble satt i drift i 1857, mens det første elektrisitetsverk, Gothersgade Elværk, ble satt i drift i 1892. I 1925 begynte produksjonen av fjernvarme.

I 1998 ble Københavns Vandforsyning og Afløbskontoret slått sammen til Københavns Vand. Året etter skiftet Københavns Belysningsvæsen navn til Københavns Energi, og i 2001 fusjonerte Københavns Energi og Københavns Vand til Københavns Energi. Københavns Borgerrepræsentation besluttet i 2005 å skille ut og selge den delen av virksomheten som drev med elektrisitetsforsyning, fra 1. mai 2006 ble det overtatt av DONG Energy. Samtidig ble de enkelte områder i Københavns Energi splittet i en rekke aksjeselskaper som alle eies av Københavns Kommune.

Referanser
----------

1. ↑  «Her leverer vi gas» Arkivert 5. juli 2011 hos Wayback Machine. fra nettsidene til Københavns Energi

Eksterne lenker
---------------

* Københavns Energis nettsted (dansk)
**Henrik Ohlmeyer** (født 11. februar 1946 i Bischofsgrün) er en tysk tidligere skihopper som konkurrerte for Vest-Tyskland. Han representerte Ski-Club Bischofsgrün.

Han deltok i den tysk-østerrikske hoppuka i årene 1963-1971, med 5.-plass i 1965/66 som beste sammenlagtplassering. Hans beste plassering i enkeltrenn i Hoppuka var 7.-plass i Innsbruck 3. januar 1965 og i Garmisch-Partenkirchen 1. januar 1966. I VM i Oslo i 1966 ble han nummer 23 i normalbakken og nummer 33 i storbakken. I OL i Grenoble i 1968 greide han 28.-plass i normalbakken i Autrans og 33.-plass i storbakken i Saint-Nizier.

Henrik Ohlmeyer vant skiflygingsuka i Bad Mitterndorf (Kulm) i 1965.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,

Kilder
------

* Sports Reference: Henrik Ohlmeyer Arkivert 16. desember 2012 hos Wayback Machine. (besøkt 10. juni 2011)
* Jens Jahn, Egon Theiner: *Enzyklopädie des Skispringens*. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider
* Skifliegen.at: Kulmsieger (oversikt over vinnere og bakkerekorder, besøkt 10. juni 2011)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Henrik Ohlmeyer – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Henrik Ohlmeyer – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Henrik Ohlmeyer – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata
**Sansang av Goguryeo** (født ?, død 227 ) var 10. konge i det koreanske kongedømmet Goguryeo. Han var den åttende kongen, Sindaes tredje sønn, og yngere bror av den niende kongen, Gogukcheon, som døde uten arving.

Bakgrunn
--------

Ved Gogukcheons død, støttet hans kone og dronning, Lady U Sansangs krav, og fikk han plassert på trona. Hun ble deretter Sansangs dronning. Dette indikerer at skikken med leviratekteskap fremdeles ble praktisert i Goguryeo, men demonstrerte også Lady U sin makt i hoffet.

Balgi, Sansangs eldre bror, ledet en opprørsstyrke som angrep hovedstaden. Sansang lot sin yngere bror, Gyesu slå tilbakeangrepet og Balgi tok livet sitt. Sansangs Goguryeo ble senere angrepet av Han-dynastiet og ble tvunget til å underkaste seg dette. I 209 ble hovedstaden flyttet til Jian av krigsherren Gongsun Kang fra Han-Kina. I 217 gav han ly til tusen familier fra Liaodong.

Tronfølger
----------

I 208 jaget kongen et vortesvin og kom til byen Jutongchon. der traff han en ung kvinne og han ble der hele dagen. Da dronninga hørte om dette forsøkte hun å få kvinna drept. Kvinna fødte senere en sønn, og ble utnevnt til andre dronning. Sønnen ble kronprins i 213 og senere ble han kong Dongcheon.

Sansang døde i 227 og ble gravlagt i Sansang-neung.

Referanser
----------

1. ↑  Korean dynasties *Lest 12. juni 2012*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Gogukcheon av Goguryeo** | **Konge av Goguryeo** (Huset Go)**(197–227)** | Etterfølger:**Dongcheon av Goguryeo** |

Eksterne lenker
---------------

* (en) Three-Kingdom Era: Koreans bring culture to Japan The Korea Times 25. november 2011

Portal: Korea
***Ein Mann, ein Fjord!*** er en tysk filmkomedie fra 2009 regissert av Angelo Colagrossi. Manuset ble skrevet av Hape Kerkeling, Colagrossi og Angelina Maccarone. Det bygde på Kerkelings lydbok med samme tittel. I denne TV-filmen spiller han tre biroller: Journalisten Horst Schlämmer, slagersangerinnen Uschi Blum samt TV-programlederen Gisela. Jürgen Tarrach spiller hovedrollen. Wenche Myhre spiller en mindre rolle som resepsjonist.

TV-produksjonen til ZDF ble førte gang vist 21. januar 2009.

Handling
--------

Norbert Krabbe er en arbeidsledig mann. En dag vinner han hovedpremien i en konkurranse – å få oppkalt en fjord i Norge etter seg. Norbert bestemmer seg for å ta fjorden i øyesyn, skjønt han ikke bare mangler de nødvendige pengene til reisen, men også lider av en utpreget reisesyke, som allerede gir ham kvalme på trikken. Allikevel forsøker Norbert – sammen med sin datter Ute og pengelens – å klare seg i det høye nord.

Kort tid etter får kona Birgit vite at han vant € 500 000 i en annen konkurranse. Disse må Norbert personlig hente innen ti dager. Siden hun ikke når ham telefonisk (han har byttet mobiltelefonen mot en togbillett), reiser hun etter ham i drosje. På forskjellige måter (via jernbane, til fots, via haiking og VéloSoleX) når Norbert, Ute og Birgit Bergen. Dit kommer også en uvennlig varehusansatt fra Herne, Horst Schlämmer fra Grevenbroich og en Ulrike Lange fra Darmstadt.

Siden Norbert reiser nordover under falskt navn og kona også har en svakhet for falske identiteter (Jaqueline, Chantal fra Köln, Desiree fra Düsseldorf), blir det tallrike forvekslinger på skipsreisen.

Etter mange forviklinger kommer familien endelig til Norbert Krabbe-fjorden.

I rollene
---------

* Jürgen Tarrach – Norbert Krabbe
* Anneke Kim Sarnau – Birgit Krabbe
* Olga von Luckwald – Ute Krabbe
* Hape Kerkeling – Uschi Blum / Gisela / Horst Schlämmer
* Mads Hjulmand – Lars Högesund
* Johanna Gastdorf – Waltraud Schwarz-Ebershagen
* Matthias Brandt – Dr. Reinhold Schwarz-Ebershagen
* Petra Zieser – Ulrike Lange
* Hilmi Sözer – Kemal
* Horst Krause – Günter «Ole» Reddemann
* Wenche Myhre – Resepsjonist
* Uwe Rohde – Billettkontrollør
* Gabi Decker – Reisebyråansatt
* Dagmar Sachse – Jernbane-tjenestekvinne

Fotnoter
--------

**Type numrering**
1. ↑  VéloSoleX er en motorisert sykkel

Kilder
------

* «Ein Mann, ein Fjord! (TV Movie 2009)». Internet Movie Database. Besøkt 5. april 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ein Mann, ein Fjord!* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (nl) *Ein Mann, ein Fjord!* på MovieMeter Rediger på Wikidata
Norsk opplysningsskilt om kjørefeltinndeling.
Vei med 4 kjørefelt på riksvei 44 i Sandnes  
Foto: J. Ådnanes
**Kjørefelt** eller **kjørefil** er den delen av kjørebanen som er bestemt for én vognrekke. Alle kjøretøy i et kjørefelt kjører i samme retning.

Merking av kjørefelt i Norge
----------------------------

På veier med veibredde mindre enn 6,0 meter er ikke kjørebanen inndelt i kjørefelt, og har stiplet kantlinje. På smale veier er det ikke alltid plass for at biler kan passere hverandre uhindret. Da må veien tilrettelegges med møteplasser. På smale veier med stor trafikk, er møteplassene skiltet med en hvit «M» på blå bakgrunn.

På veier av god bredde er kjørefelt adskilt med gul midtlinje (mellom felt i motsatt kjøreretning) og hvit linje mellom felt i samme kjøreretning, og veikanten merket med heltrukken hvit linje. Veier som bygges for høye hastigheter skal ha bredere kjørebaner og gode veiskuldre i tilfelle nødstopp. Høyhastighetsveier har midtdeler eller separate kjørefelt på motsatte kjøreretning. Slike midtdelere blir også satt opp på spesielt ulykkesbelastede strekninger såfremt det er mulig uten å få for forsnevrede kjørebaner. Det er en målsetting at de mest trafikkerte hovedveiene skal ha midtdelere.

Se også
-------

* Fartsendringsfelt
* Midtdeler
* Autovern
* Rumlefelt

Referanser
----------

1. ↑  «Søk | Statens vegvesen». *Statens vegvesen* **(norsk)**. Besøkt 8. juli 2017.
Taffelpiano, Clementi & Co, 1819. Ringve Musikkmuseum
**Clementi & Co** var et av 1800-tallets ledende europeiske pianofirmaer, med base i London.

I 1796 gikk pianisten, komponisten og pedagogen Muzio Clementi inn som deleier i pianofirmaet Longman & Broderip som nylig gått i konkurs. Firmaet kom å – under flere ulike navn – bli et av de største engelske pianoprodusentene i 1800-tallets første tre tiår. I sin samtid hadde Clementi & Co god rennomée. Selv om ikke Clementi var delaktig i produksjonen inngikk han i ledelsen. Samtidig bidro hans berømmelse og rykte til suksessen. Clementi & Co produserte ulike typer av pianoinstrumenter: taffelpianoer, flygler, opprettstående (eng: «cabinet piano» & «cabinet grand piano») m.m.

I 1830 overtok partnerne brødrene Collard frimaet og etter Clementis død i 1832 ble navnet «Clementi» visket ut av firmanavnet som da ble endret til Collard & Collard.

Eksterne lenker
---------------

* Sahlqvist, Leif. Clementi & Co 1798–1830 Pianoforte Manufacture in London [internetartikkel 2013 17.04.2014]
* Digitalt Museum: Instrumenter av Clementi & Co på norske museer
**Kjør for livet** er et tilpasset opplevelses- og fritidstilbud til barn og unge. *Kjør for livet* bruker motor og motorsport som utgangspunkt for å gi barn og unge positive opplevelser, mestring og økt sosial kompetanse. I *Kjør for livet* får barn og unge være med på noe ekte og reelt. Alle får oppgaver, alle må bidra og alle er likeverdige medlemmer av teamet. Gründerne bak organisasjonen er europamester i rallycross Knut Ove Børseth og Siri Mette Gynnild. 

I august 2011 ble det innlemmet som et av fire prosjekt (Pøbelprosjektet, GatekunstAkademiet, Arbeidsinstituttet) i Kronprinsparets humanitære fond, for støtte gjennom 3 år. I april 2011 fikk prosjektet millonstøtte gjennom Ferd Sosiale Entreprenører.

Klubber
-------

Pr. november 2012 er 11 klubber i drift. 

* 01-Melhus (Midt-Norge)
* 02-Frøya (Midt-Norge)
* 03-Bergen (Vestlandet)
* 04-Våler (Østlandet)
* 05-Orkdal (Midt-Norge)
* 06-Midtre Gaudal (Midt-Norge)
* 07-Os (Vestlandet)
* 08-Melhus2 ( Midt-Norge )
* 09-Stjørdal ( Midt-Norge )
* 10-Åfjord ( Midt-Norge )
* 11-Trysil ( Østlandet )

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* www.kjorforlivet.no Arkivert 18. juni 2012 hos Wayback Machine.
**Santa Adrià de Besòs kraftverk** , også kjent som *Central Termica Badalona*, er et gasskraftverk med oljedrift i havneområdet i Barcelona i Spania. Det har en installert produksjonskapasitet på 1 850 MW, fordelt på 3 like store turbiner à 350 MW for oljedrift (1976), og 2 turbiner à 400 MW for gassfyring (2002). Dette er et av landets større fossile kraftverk målt etter installert produksjonseffekt. 

Anlegget ble påbegynt omkring 1973 og stod ferdig i 1976 og 2002. Operatør er energiselskapet Endesa. Brenselkilden er naturgass og tungolje. De tre store skorsteinene kalles ofte «De tre Mariaer» og er et kjent landemerke for Barcelona.

De totale CO2-utslippene og -kvotene i 2008 var:

* *Besos 1* – ca. 929 150 tonn, kvote 324 947 tonn.
* *Besos 4* – ca. 784 090 tonn, kvote 315 074 tonn.

Se også
-------

* Liste over verdens største olje- og gasskraftverk

Referanser
----------

1. ↑  EU – liste over CO2-utslipp per installasjon.

Eksterne lenker
---------------

* IndustCards – «Gas and Oil-fired Plants in Spain».
* IndustCards – «Gas Turbine and Combined-Cycle Plants in Spain – Catalonia».
**Crazy Horse minnesmerke** er et monument av Crazy Horse under opparbeiding. Monumentet ligger ca. 40 km fra Mount Rushmore i Black Hills i Sør-Dakota. Den planlagte statuen gjengir Crazy Horse til hest mens han peker mot det fjerne.

Korczak Ziółkowski, som hadde jobbet med Mount Rushmore, fikk i oppdrag å lage monumentet. Han begynte på skulpturen 6. juni 1948, og arbeidet på den frem til sin død i 1982. Crazy Horse-skulpturens ansikt ble fulllført i 1998, og er (per 2019) fremdeles den eneste delen av statuen som er helt ferdig.

Hvis skulpturen skulle bli fullført, vil den være 195 meter bred og 172 meter høy, og dermed være verdens største skulptur. Arbeidet er finansiert av frivillige donasjoner. Når alt står ferdig er det også planlagt museer og universiteter rundt.

Kontroverser
------------

Crazy Horse ble aldri fotografert i levende live. Skulpturen viser kun en skikkelse med generisk "indianersk" trekk. Han ble bevisst gravlagt hvor han ikke kom til å bli funnet. Ziolkowski så for seg monumentet som en metaforisk hyllest til ånden hans og de andre indianerne. Han sa: "*Mitt land er der mine døde er begravd*."

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Who Speaks for Crazy Horse?». *The New Yorker* **(engelsk)**. Condé Nast. 13. september 2019. Besøkt 20. juli 2022.
2. ↑  Crazy Horse minnefond. Besøkt 2. februar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Crazy Horse Memorial
* Highways-USA.com – Portrett av Crazy Horse Memorial, South Dakota

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** LCCN **·** ISNI **·** GNIS
 |
Sandakerbakken med Thor Olsens Stiftelse i Sandakerveien 63 midt i bildet, til venstre Bjølsen Valsemølle. Bilde fra ca. 1937. Foto: Ukjent / Oslo byarkiv 
**Vaterland Børneasyl** var et barneasyl i Kristiania. Det ble etablert i 1838–1839 i Spinderigaarden på Vaterlands Torv (Lilletorvet fra 1872), og hadde som sitt mandat å gi beskyttelse til barn i alderen mellom to og syv år, dog ikke fler enn to hundre. En assosiert dameforening ble etablert samtidig.

En av de tidligere ledere for asylet var Vilhelmine Ullmann. Asylet flyttet i 1847 til Tomtegården, som var gitt av kjøpmann Thor Olsen sammen med et legat på 48 000 norske kroner. I 1930 kjøpte de nye lokaler i Sandakerveien 63 og endret navn til Thor Olsens Stiftelse. Siden 1933 har det vært drevet barnehage i bygningen.

Litteratur
----------

* Knut Are Tvedt (red): *Oslo byleksikon*, Kunnskapsforlaget 2010, side 305, ISBN 978-82-573-1760-7

Eksterne lenker
---------------

* Barneasylene: Dager med "Leg og passende Beskjæftigelse" fra Tobias 4/97/ Oslo byarkiv

Portal: Oslo
**Crazy Horse** (Lakota: ***Tasunka Witko***, uttales *tashúnka uitko*) (født rundt 1838–1840 i Sør-Dakota, død 5. september 1877 i Fort Robinson, Nebraska) var amerikansk høvding for Siouxstammen.

Han ledet blant annet kampene i slaget ved Little Bighorn 25. juni 1876, da krigere fra Lakotastammen slo oberstløytnant George Armstrong Custer og det 7. kavaleri.

Crazy Horse overga seg til amerikanerne 6. mai 1877 og ble drept av hæren i september samme år. Omstendighetene rundt drapet er fremdeles omstridt. Den mest vanlige beskrivelsen av hva som hendte var at han ble myrdet mens han var under deres «varetekt», arrestert under et forhandlingsmøte om fredsbetingelsene. Vakthavende offiser hadde gitt beskjed til vaktsoldatene om at han ikke ville se Crazy Horse i live neste morgen. Han ble deretter samme natt skutt ned og drept etter et framprovosert «fluktforsøk». 

Han var kjent for sitt store mot og sterke lederegenskaper. Han ønsket å ta vare på kulturen og de tradisjonelle verdiene i sitt samfunn, og førte krig mot de sentrale myndighetene da de opplevde at egen kultur og verdier ble truet, herunder de territoriene de trengte for å kunne leve sin livsførsel.

Gravstøtte til Crazy Horse som ble drept.

Crazy Horse minnesmerke
-----------------------

Korczak Ziółkowski, som hadde jobbet med Mount Rushmore, fikk i oppdrag å lage et Crazy Horse-minnesmerke, og begynte på denne skulpturen i 1948. Den skulle hugges ut i Black Hills i Sør-Dakota og er fortsatt i arbeid (per 2019). Når den er ferdig vil den være 195 meter bred og 172 meter høy.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Crazy-Horse, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «Who Speaks for Crazy Horse?». *The New Yorker* **(engelsk)**. Condé Nast. 13. september 2019. Besøkt 20. juli 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Henrik Julius Lundh** (født 16. april 1894 i Kristiania, død 12. februar 1985 i Oslo) var en norsk jurist. Han tok juridisk embetseksamen i 1916. Mens han studerte, var han journalist. Han ble dr. juris. i 1929 på avhandlingen *Navneplikt og navnerett*.

Lundh arbeidet i Justisdepartementet fra 1919, etter at han hadde vært dommerfullmektig. Han var først sekretær, men i 1930 ble han byråsjef. Han var lønnsdirektør i Finansdepartementet fra 1936. Under krigen kom han seg til England og ble ekspedisjonssjef i Justisdepartementet i London-regjeringen 1942-1945. Da krigen var slutt, ble han Statens personaldirektør, en stilling han hadde til han ble riksmeglingsmann (1. april 1948 til 1. april 1954). Han ble byfogd og notarius publicus i Oslo i 1953.

Lundh er kjent som navnelovens far. Han ga ut *Navneloven med kommentarer* i 1924. Den var også emnet for hans doktoravhandling. Fra 1931 til 1940 var han sensor ved juridisk embetseksamen og foreleste over forvaltningsrett.

Bibliografi
-----------

* (no) Publikasjoner av Henrik Lundh i BIBSYS
* *Forelesninger over forvaltningsrett* – 1947
* *Offentlige tjenestetvister – En norsk "tjenestemannsdomstol"* – 1930
* *Navneplikt og navnerett* Doktoravhandling 1928
* *Navneloven av 9. febr. 1923 / Med innledn. og kommentar av Henrik Lundh.*

Referanser
----------

1. 1 2 3   www.begravdeioslo.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   digitalarkivet.arkivverket.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Henrik Lundh». *Aftenposten* (Morgen utg.): 15. 28. februar 1985. CS1-vedlikehold: Dato og år (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |

Portal: Andre verdenskrig
**Credo Forlag** ble grunnlagt i 1933 av Norges Kristelige Studentlag (i dag Norges Kristelige Student- og Skoleungdomslag, forkortet NKSS). Forlaget skulle utgi «aktuelle brosjyrer til spredning blant studenter og gymnasiaster». Den første utgivelsen var *Autoritetsbehov og Kristustro* av Ludvig Schübeler.

Fram til 1965 var ingen fast ansatt for å drive Credo Forlag. Utgivelsene var tilfeldige og spredte. I 1965 ble satsingen på litteratur trappet vesentlig opp i organisasjonen og det ble ansatt egne litteratursekretærer. Et litteraturråd ble opprettet for å vurdere hvilke bøker som skulle utgis.

Høsten 1968 ble det inngått en samarbeidsavtale med Lutherstiftelsens Forlag (det nåværende Luther Forlag) om fellesutgivelse av enkelte bøker.

I 1977 ble Credo Forlag organisert som et aksjeselskap med eget styre og med Landsrådet i NKSS som generalforsamling. Aksjeselskapet var heleid av NKSS.

Credo Forlag har gjennom årene utgitt i overkant av 310 titler, og lista over forfattere utgjør mer enn 200 navn.

Våren 1996 inngikk NKSS og Vårt Land Medier AS en avtale om at sistnevnte skulle overta 90,1 prosent av aksjene i Credo Forlag AS fra NKSS. Vårt Land Medier AS kjøpte i 1998 de resterende 9,9 prosentene og Credo Forlag AS fusjonerte med Genesis Forlag AS

I 2011 ble rettigheten til navnet frigjort fra Genesis Forlag og NKSS gjenopprettet Credo Forlag, ikke som et AS, men som en avdeling under NKSS. 

I 1986 ga Credo Forlag ut Becky Pipperts *Ut av saltbøssa* på norsk. I 2012 ble den utgitt i ny, utvidet utgave av Luther Forlag i samarbeid med NKSS.

Ansvarlige for forlagsdriften
-----------------------------

* 1965 – 1968 Håkon Fred. Breen
* 1970 – 1971 Olav Garcia de Presno
* 1972 – 1977 Gunnar Elstad
* 1977 – 1990 Vidar Kristensen
* 1990 – 1992 Svein Arne Theodorsen
* 1992 – 1994 Stein Reinertsen
* 1995 – 1996 Lars Inge Magerøy

Kilder
------

* Vidar Kristensen: *Lagsfolk – Norges Kristelige Student- og Skoleungdomslag 1924 – 1994*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |