**Laura Sofie Coucheron Gundersen** (født *Svendsen* 27. mai 1833 i Bergen, død 25. desember 1898 i Kristiania) var en norsk skuespiller.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Laura Gundersens foreldre, Jacob Buchmann Svendsen (1792–1840) og Beate Marie Coucheron (1799–1837), døde begge tidlig, og hun ble oppfostret hos fremmede.

### Karriere

I 1849, 17 år gammel, kom hun til Christiania som korsanger i en gjestende italiensk teatertrupp. Hun ble som første norske ansatt ved det danske etablissementet Christiania Theater, og i 1850 debuterte hun som Regisse i den romantiske tragedien *Svend Dyrings hus* med tekst av Henrik Hertz og musikk av Henrik Rung. Hun var ved Christiania Theater størstedelen av karrieren, bare avbrutt av et engasjement ved det Bjørnstjerne Bjørnson-ledede *Møllergatens Teater* i 1870 til 1872.

En periode var Gundersen forlovet med politikeren Ole Richter, men hun giftet seg i 1864 med skuespilleren Sigvard Gundersen fra Kristiansand. Ekteparet er gravlagt sammen på Vår Frelsers gravlund i Oslo. 

Laura Gundersen ca. 1880-1885. Foto: Severin Worm-Petersen  Oslo bymuseums samlinger
Sigvard og Laura Gundersens grav på Vår Frelsers gravlund i Oslo
Ved Christiania Theater spilte Gundersen en rekke store roller i klassiske tragedier og romantiske dramaer, og ble regnet som landets største scenekunstner. Hun skapte flere minneverdige roller i dramaer av Shakespeare, Ibsen, Goethe og Bjørnson. Blant annet urfremførte hun Bjørnsons melodrama *Bergljot* til musikk av Edvard Grieg på Christiania Theater 1885.

Ettermæle
---------

Gundersens danskinspirerte, romantiske spillestil gikk etter hvert ut på dato, og hun fikk færre roller da teateret orienterte seg mot en mer realistisk, «norsk» stil. Hun forsøkte å finne fram til en norsk, kvinnelig spillemåte, et arbeid som Johanne Dybwad gjenopptok på 1900-tallet. 

Det finnes en Laura Gundersens gate både i Oslo og i Bergen.

Æresbevisninger og utmerkelser
------------------------------

I 1875 feiret Laura Gundersen sitt 25-årsjubileum som skuespiller. I den anledning ble hun tildelt den svensk-norske kongelige medaljen «Litteris et Artibus». En portrettbyste av Laura Gundersen ble i 1880 avduket i foajeen på Kristiania Teater.

Litteratur
----------

* Christian Krohg: *12 af vore samtidige*, Kristiania, 1895.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Laura Sofie Coucheron Gundersen, Norsk biografisk leksikon ID Laura\_Gundersen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  *Nordisk familjebok* , Gundersen, Laura Sofie Coucheron
4. ↑  «Laura Sofie Coucheron Gundersen (1832 - 1898)». *Flickr*. Salmonsens konversationsleksikon. Besøkt 5. april 2017. «Ved sit 25-aars Jubilæum fik hun Medaillen Litteris et Artibus, og hendes Buste i Marmor blev opstillet i Teatret ved 30-aars Jubilæet.»

Eksterne lenker
---------------

* (no) Laura Gundersen hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (no) Bilde av Laura Gundersen, Oslo Museums *Byhistorisk samling*
* (no) Laura\_Gundersen i Norsk biografisk leksikon
* (no) Henrik Ibsens skrifter, ibsen.uio.no

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** KulturNav
 |