**Metriske gjenger** er den mest brukte gjengetypen for maskinskruer til generell bruk, og var en av de første internasjonale standardene som ble vedtatt etter at den internasjonale organisasjonen for standardisering (ISO) ble opprettet i 1947. I Norge gikk man over fra tommegjenger til metriske gjenger midt på 1970-tallet.[*bør utdypes*]

Metriske gjenger deler vanligvis i grovgjenger (M) og fingjenger (som regel angitt M, men noen ganger angitt MF) hvor grovgjenger er det vanligste. M-betegnelsen for metriske skruer angir nominell storediameter (ytre diameter bolt) på gjengene målt i millimeter (f.eks. har en M6-skrue nominell storediameter på 6 mm). Videre betegnes skruen med gjengestigning. For vanlige grovgjenger sløyfes ofte stigningen, mens for andre stigninger angis den alltid. Full betegnelse for en vanlig M6-skrue med grovgjenger er M6x1, mens en alternativ fingjenge for eksempel kan være M6x0.75.

Grunnleggende profil
--------------------

Gjengeprofilen på metriske gjenger.
Metriske gjenger er som sagt navngitt med bokstaven M foran den nominelle storediameteren (*D*maj i diagrammet), samt stigningen (*P* i diagrammet). Flankene er symmetrisk V-formede med en vinkel på 60° mellom hverandre. Den øverste 1/8 av gjengen og den nederste 1/4 av V-formen er avskåret fra profilen.

Design-prinsippene til metriske bak formen til metriske gjenger er definert i den internasjonale standarden ISO 68-1.

Dybden på gjengene er 0.54125 × stigningen.

På samme måte som for metriske gjenger kan forholdet mellom gjengens høyde (*H*) og stigningen (*S*) uttrykkes ved følgende ligning, hvor er halvparten av flankevinkelen (i dette tilfellet 30 grader):

{\displaystyle H={\frac {1}{2\tan \theta }}\cdot P={\frac {\sqrt {3}}{2}}\cdot P\approx 0.866\cdot P}
eller

{\displaystyle P=2\tan \theta \cdot H={\frac {2}{\sqrt {3}}}\cdot H\approx 1.155\cdot H}
På en utvendig gjenge (f.eks. en bolt) definerer storediameteren *D*maj og lillediameteren *D*min de *maksimale* dimensjonene til gjengen. Dette betyr at utvendige gjengem må være flat over *D*maj, men kan være avrundet ut under lillediameteren *D*min. For innvendige gjenger (f.eks. en mutter) er det omvendt, og store- og lillediameteren angir da de *minimale* dimensjonene til gjengen, slik at gjengeprofilen må være flat på ved *D*min, men kan være avrundet utenfor *D*maj.

Lillediameteren *D*min og effektiv "pitch"-diameter *D*p kan utledes fra storediameteren og gjengehøyden som:

{\displaystyle {\begin{aligned}D\_{\text{min}}&=D\_{\text{maj}}-2\cdot {\frac {5}{8}}\cdot H=D\_{\text{maj}}-{\frac {5{\sqrt {3}}}{8}}\cdot P\approx D\_{\text{maj}}-1.082532\cdot P\\D\_{\text{p}}&=D\_{\text{maj}}-2\cdot {\frac {3}{8}}\cdot H=D\_{\text{maj}}-{\frac {3{\sqrt {3}}}{8}}\cdot P\approx D\_{\text{maj}}-0.649519\cdot P\end{aligned}}}

Foretrukne størrelser
---------------------

**ISO 261** angir en detaljert liste over foretrukne kombinasjoner av diametre og stigninger på metriske gjenger. Kolonnen med førstevalg følger omtrentlig R10-serien til ISO 3, mens kolonnen med andrevalg er avrundede verdier fra R20-serien til ISO 3.

**ISO 262** (som er gjengitt under) angir en kortere liste som er et utvalg av ISO-261:

ISO 262, utvalgte størrelser| Nominell diameter*D* (mm) | Stigning*P* (mm) |  | Nominell diameter*D* (mm) | Stigning*P* (mm) |
| 1. valg | 2. valg | Grov | Fin | 1. valg | 2. valg | Grov | Fin |
| 1 |  | 0.25 | 0.2 | 16 |  | 2 | 1.5 |
| 1.2 |  | 0.25 | 0.2 |  | 18 | 2.5 | 2 el. 1.5 |
|  | 1.4 | 0.3 | 0.2 | 20 |  | 2.5 | 2 el. 1.5 |
| 1.6 |  | 0.35 | 0.2 |  | 22 | 2.5 | 2 el. 1.5 |
|  | 1.8 | 0.35 | 0.2 | 24 |  | 3 | 2 |
| 2 |  | 0.4 | 0.25 |  | 27 | 3 | 2 |
| 2.5 |  | 0.45 | 0.35 | 30 |  | 3.5 | 2 |
| 3 |  | 0.5 | 0.35 |  | 33 | 3.5 | 2 |
|  | 3.5 | 0.6 | 0.35 | 36 |  | 4 | 3 |
| 4 |  | 0.7 | 0.5 |  | 39 | 4 | 3 |
| 5 |  | 0.8 | 0.5 | 42 |  | 4.5 | 3 |
|  | 5.5 DIN13& ISO | 0.9 | 0.5 |  | 45 | 4.5 | 3 |
| 6 |  | 1 | 0.75 | 48 |  | 5 | 3 |
|  | 7 | 1 | 0.75 |  | 52 | 5 | 4 |
| 8 |  | 1.25 | 1 el. 0.75 
  | 56 |  | 5.5 | 4 |
| 10 |  | 1.5 | 1.25 el. 1 |  | 60 | 5.5 | 4 |
| 12 |  | 1.75 | 1.5 el. 1.25 | 64 |  | 6 | 4 |
|  | 14 | 2 | 1.5 |

I utgangspunktet brukes grovgjenger. I tillegg er det ofte angitt en, to eller flere typer fingjenger til bruk i applikasjoner hvor grove gjenger vil være lite egnet. Eksempler på dette er tynnveggede rør eller i applikasjoner hvor de trengs ekstra styrke. Benevnelsene "fin" og "grov" har i denne sammenheng ikke noen tilknytning til kvaliteten på gjengen.

I tillegg til grov- og fingjenger finnes det også ekstra fine gjenger med veldig treg stigning. Slike gjenger brukes for eksempel i bilindustrien til komponenter i støtdempere og i luftfartsindustrien ettersom fine gjenger er er mer motstandsdyktige mot å løsne fra vibrasjoner. Fine og ekstra fine gjenger har større lillediameter enn grove gjenger, hvilket betyr at bolten har større tverrsnitt (og dermed større bæreevne) for samme nominelle diameter.

Størrelser på nøkkelverktøy
---------------------------

Nedenfor er en tabell med standardstørrelse nøkkelvidden på maskinskruer, tabellen brukes til å bestemme hvilken størrelse fastnøkler og sekskantnøkler (mm) man skal benytte.

|  | Nøkkelverktøy (mm) |
| --- | --- |
| Gjenge | Utvendig sekskant
Nøkkelvidde | Sylinderhode | 
Sopphode eller nedsenket hode | Settskrue |
| ISO | DIN |
| M1 | - | 2.5 | - | - | - |
| M1.2 | - | 3 | - | - | - |
| M1.4 | - | 3 | 1.25 | - | 0.7 |
| M1.6 | 3.2 | 3.2 | 1.5 | 0.9 | 0.7 |
| M2 | 4 | 4 | 1.5 | 1.25 | 0.9 |
| M2.5 | 5 | 5 | 2 | 1.5 | 1.3 |
| M3 | 5.5 | 5.5 | 2.5 | 2 | 1.5 |
| M3.5 | 6 | 6 | - | - | - |
| **M4** | 7 | 7 | 3 | 2.5 | 2 |
| M5 | 8 | 8 | 4 | 3 | 2.5 |
| **M6** | 10 | 10 | 5 | 4 | 3 |
| M7 | 11 | 11 | - | - | - |
| **M8** | 13 | 13 | 6 | 5 | 4 |
| **M10** | **16** | **17** | 8 | 6 | 5 |
| **M12** | **18** | **19** | 10 | 8 | 6 |
| M14 | **21** | **22** | 10 | - | - |
| **M16** | 24 | 24 | 14 | 10 | 8 |
| M18 | 27 | 27 | 14 | 12 | - |
| **M20** | 30 | 30 | 17 | 12 | 10 |
| M22 | 34 | 32 | 17 | 14 | - |
| **M24** | 36 | 36 | 19 | 14 | 12 |
| M27 | 41 | 41 | 19 | 17 | 14 |
| **M30** | 46 | 46 | 22 | 17 | 14 |
| M33 | 50 | 50 | 24 | - | - |
| **M36** | 55 | 55 | 27 | - | - |
| M39 | 60 | 60 | - | - | - |
| **M42** | 65 | 65 | 32 | - | - |
| M45 | 70 | 70 | - | - | - |
| **M48** | 75 | 75 | 36 | - | - |
| M52 | 80 | 80 | 36 | - | - |
| M56 | 85 | 85 | 41 | - | - |
| M60 | 90 | 90 | - | - | - |
| M64 | 95 | 95 | 46 | - | - |
|

For størrelser benyttet med Torx, se artikkelen om Torxnøkkel.

Toleranser
----------

Toleranseklasser er definert i ISO 965-1, og kan legges til i skruebetegnelsen dersom nødvendig. Toleranser på utvendige gjengene angis med små bokstaver (f.eks. g eller h), mens toleranser på innvendige gjenger angis med store bokstaver (f.eks. G eller H). Eksempelvis kan toleransen på en utvendig gjenge angis som M500–6g.

Se også
-------

* Firkantgjenger
* Trapesgjenger
* Unified-gjenger
* Whitworth-gjenger
* Pansergjenger
* British Standard Pipe
* United States Standard thread
* Saggjenger
* Rundgjenger

Referanser
----------

1. ↑  ISO/TC/ 1 Business Plan, 2007-03-05, Version 1.3. Table 3: The market share of each screw thread, p. 7.
2. ↑  
*ISO 68-1:1998 ISO general purpose screw threads – Basic profile – Part 1: Metric screw threads*. International Organization for Standardization.
3. ↑  Oberg m.fl. 2000
4. ↑  
*ISO 261:1998 ISO general purpose metric screw threads – General plan*. International Organization for Standardization. 17. desember 1998.
5. 1 2  ISO & DIN13
6. ↑  
*ISO 262:1998 ISO general purpose metric screw threads – Selected sizes for screws, bolts and nuts*. International Organization for Standardization. 17. desember 1998.
7. ↑  «Final report» (PDF).