Halfdan Egedius tegning til sagaen: Arnljot Gelline på ski gjennom Jämtland med Torodd Snorrason og hans venn bakpå. Åpningslinjene i Bjørnsons dikt lyder:  
«Går d'ikke fykende  

går d'ikke rykende»

**Arnljot Gelline** er en sagnskikkelse fra vikingtiden, kjent fra Snorres *Olav den helliges saga* og fra en episk diktsyklus av Bjørnstjerne Bjørnson, utgitt i 1870. Også *tåtten om Torodd Snorrason* beretter om Arnljot, tilsvarende kapittel 141 i Snorres saga.

I sagaen beskrives Arnljot Gelline som en skoggangsmann fra Jämtland, ættet fra Norge gjennom sin mor Unn Hallbrandsdotter som var etterkommer etter den Kjetil Jamt som kom fra Sparbu til Jämtland, den første bureiser der. Unn giftet seg med handelsmannen Sunvis Bjarm (Arnljots far). Arnljots eldre bror het Vikar og skal ha falt i slaget ved Svolder i år 1000, der han var om bord i Olav Tryggvasons skip «Ormen lange». Han er omtalt i *Olav Tryggvasons saga* som «Vikar fra Tiundaland», dvs Uppland.

Arnljot var fredløs og holdt til i Jämtlandsskogene. Olav Haraldsson sendte skatteoppkrevere til Jämtland, der folk ofte var lite innstilt på å skattlegges, så oppkreverne måtte flykte for livet. To av dem traff Arnljot en vinterdag da de flyktet, og han hjalp dem å komme seg over Kjølen. Ski var eneste mulige fremkomstmiddel, men det gikk for tregt for disse to, så Arnljot tok dem like godt opp på sine egne ski. Senere tok Arnljot dåpen og falt i slaget på Stiklestad som Olav Haraldssons mann i 1030. 

Bjørnsons dikt tar utgangspunkt i Snorres beretning, og bygger ut Arnljots biografi til en tragisk skikkelse med svære krefter, stor livsvilje og en søken etter et høyere formål med livet. I Bjørnsons dikt på femten lange sanger, er innholdet i den første og de syv siste basert på Snorre, mens midtseksjonen - med Arnljots «lære- og vandreår» blant annet «foran Sydens kloster» og «i nordhavs-tåken» - er Bjørnsons eget stoff. 

Diktet veksler mellom ulike versemål og -rytmer. Diktsyklusen var av forfatteren dedikert til Nordens folkehøyskoler. 

Arnljot Gelline er gitt en betydelig rolle i Olav Gullvågs stykke *Spelet om Heilag Olav*, som framføres på Stiklestad. Han er også protagonisten i den historiske treakters operaen *Arnljot*, skrevet av Wilhelm Peterson-Berger, som oppføres hver sommer på Frösön i Jämtland. Med oppstart 3. august 1935 er *Arnljotspelen* Nordens lengst virksomme friluftsteater.

Han har gitt navn til Arnljot Gelline-rennet eller «Gellinerennet», et skirenn som første gang ble avholdt 31. mars 1935 og feiret 50-årsjubileum i 1985.

Referanser
----------

1. ↑  *Olav den helliges saga*, kap. 141, *heimskringla.no*
2. ↑  «Arnljot Gelline», *Hvem er hvem i litteraturen* (s. 17), Nasjonalbiblioteket
3. ↑  Arnljot Gelline: Historie
4. ↑  «Vikar fra Tiundaland, bror til Arnljot Gelline», sitert fra *Olav Tryggvasons saga*, kap. 94
5. ↑  «Tiundaland», *det medeltida Sverige*, utgitt av det svenske Riksarkivet
6. ↑  *Store norske leksikon* (2005-07): «Arnljot - opera» i *Store norske leksikon* på snl.no. Hentet 11. april 2024 fra
7. ↑  { *Arnljotspelen]*
8. ↑  Arnljot Gelline: Historie
9. ↑  Jubileumsbilde fra Gelinnerennet i 1985, *Verdalsbilder.no*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF
 |