Forskjellige druesorter
**Druer** er frukter som kan være grønne, røde eller blå. Druer er kjent som nyttevekster siden de eldste tider, og ble dyrket i oldtidens Egypt. Druer blir spist som frukt og anses som sunne for mennesker. Druene kan tørkes til rosiner. Av druer kan man også lage vin og juice.

Beskrivelse
-----------

### Druearter

Druer vokser på plantene i slekten med det vitenskapelige navnet *Vitis*. Det er 60 arter i Asia og Nord-Amerika, i Europa bare én art, ekte vinranke (*Vitis sylvestris*), som vokser vill i middelhavslandene. Flere arter er økonomisk viktige, men størst betydning har ekte vinranke, som er en av de viktigste kulturplantene. Av andre arter kan nevnes labruscavin, *Vitis aestivalis* og *Vitis vulpina*. 

### Skall og druesteiner

Skallet og steinene i druer inneholder et stoff kalt tannin. Tannin er en garvestoffer og fungerer som konserveringsmiddel i rødvinsproduksjon.

Dyrking i Norge
---------------

I en rekke land legger klimaet og jordsmonnet til rette for druedyrking som næringsvei. Dette er ikke tilfelle i Norge, men det er mulig å dyrke vin som hobbygartner. Frilandsdyrkning er mulig noen plasser i Norge, men ellers er drivhusdyrkning vanlig – enten i spann i drivhuset eller direkte i jorden i drivhusbunn. Har man for eksempel gulvareal foran et lyst vindu i hus/leilighet er dette også en mulig plassering.

Enkleste formeringsmåte er via stiklinger. Sett en 10-15 cm lang kraftig stikling (helst blyantstykk) i potte med fuktet bra muld, med én knopp over jordoverflaten. Sett plastpose over med elastikk rundt pose og potte, for å holde høy luftfuktighet. Når knoppen har brutt, klipp et par huller i plastposen for å sikre O2/CO2-skifte. Pass på ikke å fjerne plastposen helt for tidlig – de ny bladene har lett for å tørke inn. 

Stiklinger kan godt tas fra drueklaser kjøpt i butikken (hvis man ikke har en vinranke fra før eller kjøper vinranke fra forhandler). Man bør i så fall finne klasene med de tykkeste stenglene.

Dyrker man i spann i drivhus, kan man eventuelt flytte spannet inn i en kjeller for overvintring, hvis man holder til i fjellheimen eller andre plasser der temperaturen kan bli under 15-20 minusgrader. Ved dyrkning i spann (spesielt hvis man nøyer seg med kun 15-litersspann) er det en fordel om man har et dryppvanningssytem som kan vanne hvis man er bortreist.

Det tar ca. tre måneder fra fruktklaser er ansatt til høstingen kan begynne.

Druer og dyr
------------

Både rosiner og druer er sunt for mennesker, men kan gi nyresvikt hos enkelte hunder. Årsaken til at noen hunder tåler druer og rosiner, mens andre blir alvorlig syke, er ikke kjent.

Bildegalleri
------------

* Ekte vinrankeEkte vinranke
* LabruscavinLabruscavin
* Vitis coignetiae*Vitis coignetiae*
* Vitis rotundifolia*Vitis rotundifolia*

Referanser
----------

1. ↑   Dyrknings- og beskjæringstips Arkivert 21. mai 2006 hos Wayback Machine.
2. ↑  Toxicology : Food Hazards : Raisins/grapes Arkivert 29. september 2007 hos Wayback Machine. Merck Veterinary Manual

| * v
* d
* r
Vin |
| --- |
| Vintyper | Rød **·** Hvit **·** Rosé **·** Musserende **·** Dessert **·** Sterkvin **·** Fruktvin **·** Retsina |
| Vindruer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Grønne druer | Albariño **·** Chardonnay **·** Chenin blanc **·** Cinsault **·** Gewürztraminer **·** Grüner Veltliner **·** Muscat **·** Pinot blanc **·** Pinot gris **·** Riesling **·** Roditis **·** Sauvignon blanc **·** Savatiano **·** Sémillon **·** Viognier |
| Blå druer | Cabernet franc **·** Cabernet sauvignon **·** Carménère **·** Dolcetto **·** Gamay **·** Grenache **·** Lagrein **·** Malbec **·** Merlot **·** Nebbiolo **·** Barbera **·** Petite sirah/durif **·** Petit verdot **·** Pinotage **·** Pinot noir **·** Sangiovese **·** Syrah/shiraz **·** Tempranillo **·** Zinfandel |

 |
| Vinregioner | Alsace **·** Amarone **·** Asti **·** Barbaresco **·** Barbera d'Asti **·** Barolo **·** Barossa **·** Beaujolais **·** Bordeaux **·** Burgunder **·** Chablis **·** Champagne **·** Chianti **·** Commandaria **·** Loire **·** Dão **·** Egri Bikavér **·** Madeira **·** Marsala **·** Mosel-Saar-Ruwer **·** Portvin **·** Rheingau **·** Rheinhessen **·** Rhône **·** Rioja **·** Sancerre **·** Sauternes **·** Sherry **·** Tokaji **·** Valpolicella **·** Vermut **·** Vinho verde **·** Vouvray **·** Paarl **·** Stellenbosch **·** Franschhoek |
| Annet | Cru **·** Maserasjon **·** Vinproduserende land **·** Sommelier **·** Varietal **·** Ønologi **·** Appellasjoner **·** Vinproduksjon **·** Vitikultur |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |