**Mathilde Schjøtt** (født 19. februar 1844 i Kristiania, død 13. januar 1926 i Oslo) var en norsk forfatter, litteraturkritiker og kvinnesaksforkjemper. Hun fullførte datidens høyeste utdanning som var åpen for kvinner i Norge, lærereksamen («guvernanteeksamen») ved Nissens Pikeskole, og arbeidet selv som fransklærer ved skolen. I 1871 debuterte hun litterært med *Venindernes samtale om Kvindens Underkuelse*, og hun markerte seg som en toneangivende liberal intellektuell. Hun var medstifter og medlem av det første styret i Norsk Kvinnesaksforening.

Familie
-------

Hun var datter av Bernhard Dunker og gift med Peter Olrog Schjøtt. 

En av hennes døtre var Mathilde Schjøtt (1876-1959), som etter embetseksamen i realfag ble Norges første kvinnelige embedsmann.

Utdanning og yrke
-----------------

Hun gikk først på tanten Vilhelmine Ullmanns pikeskole og deretter på den berømte Nissens Pikeskole, og hadde flere opphold i København, samt fransk- og engelskstudier i Brussel i et års tid. Da hun kom hjem var hun fransklærer ved guvernanteklassen ved Nissens Pikeskole, der hun også selv tok avsluttende lærereksamen.

Forfatterskap
-------------

Hun debuterte med *Venindernes samtale om Kvindens Underkuelse*, som hun utgav anonymt i 1871. Som pseudonym brukte hun «Quivis».

Kvinnesaksforkjemper
--------------------

Hun var aktiv i kvinnesaksarbeidet og medstifter av Norsk Kvinnesaksforening, der hun var medlem av det første styret. Hun betraktet seg selv som liberal, ikke radikal.

I 1902 deltok hun i det nordiske kvinnesaksmøtet som ble arrangert i Kristiania fra 3. til 7. juli, som en av to delegater fra Kristianias «Læseforening for kvinder». Hun holdt også foredrag om Alexander Kielland på dette møtet.

Det er grunn til å tro at hun påvirket sine døtre med sitt syn på kvinners rett til å ta del i samfunnslivet på lik linje med menn. Clara Holst skrev i 1907 om datteren Mathilde Schjøtt at «Mathilde Schjøtt er ikke af dem, som virker for kvindesagen i tale og skrift. Men ved sin rolige planmæssighed og sin faste tillid til fremtiden har hun udrettet mere for den end mange andre ved sine foredrag.»

Bibliografi
-----------

* *Venindernes samtale om Kvindens Underkuelse*, 1871
* *Statsraadinden – Kristiania-interiør fra april 1884*
* *Tilsidst* novellette, 1887
* *Efter læsningen af «Bygmester Solness»* en samtale 1893
* *Alexander Lange Kielland – Liv og Værker: et fem og tyve Aars Minde 1879-1904* 1904
* Ellisiv Steen: *Mathilde Schjøtt*. I *Kvinner og bøker. Festskrift til Ellisiv Steen på hennes 70-års-dag 4. februar 1978*

Referanser
----------

1. ↑   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Aftenposten, utgitt 14. januar 1926[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   basert på følgende heuristikk avledet fra tidslinjen fra andre hendelser[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Ebbell, Clara Thue (1907). *Kvindelige studenters jubilæumsskrift: 1882-1907*. Kristiania: Brydes bogtrykkeri. s. 32–33.
6. ↑  Aslaug Moksnes. *Likestilling eller særstilling? Norsk kvinnesaksforening 1884–1913*, Gyldendal Norsk Forlag, 1984, ISBN 82-05-15356-6
7. ↑  (no) Mathilde Schjøtt i Store norske leksikon
8. ↑  *Program: Nordisk kvindesagsmøde Kristiania : 3die-7de juli 1902*. Kristiania: Norsk Kvindesagsforening. 1902.
9. ↑  Ebbell, Clara Thue (1907). *Kvindelige studenters jubilæumsskrift: 1882-1907*. Kristiania: Brydes bogtrykkeri. s. 32–33.

Kilder
------

* *Hvem da?* Notis i Aftenposten Kultur 16. oktober 2009 side 14

Litteratur
----------

* Sanstøl, Jorunn: *En fin dame og en fin kvinne. Mathilde Schjøtt-litterat og kvinnesakspionér[*død lenke*].* I Byminner nr.2-2010, s.16-23

Eksterne lenker
---------------

* Mathilde Schjøtt i Norsk biografisk leksikon
* Bilde i samlingen Alma maters døtre

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |