Vilhelm II av Oranien, malt av Anthonis van Dyck (1641)
**Vilhelm II av Oranien** (født 27. mai 1626 i Den Haag i Nederlandene, død 6. november 1650 samme sted) var stattholder i Nederland fra 14. mars 1647 til sin død. Hans eneste barn, også ved navn Vilhelm, skulle senere herske som William III av England og Irland, og som William II i Skottland.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Vilhelm var sønn av stattholderen Fredrik Henrik av Oranien. Vilhelm I av Oranien var blitt etterfulgt i stillingen som stattholder og militær kommandant av sin sønn Moritz av Nassau, som i sin tur ble etterfulgt av sin bror Fredrik Henrik. Vilhelm IIs forfedre styrte sammen med Staten-Generaal, en forsamling av representanter for hver og en av de sju nederlandske provinsene men oftest dominert av den største og rikeste provinsen, Holland.

2. mai 1641 giftet Vilhelm seg med Maria Henrietta Stuart, eldste datter av Karl I av England og Henrietta Maria, i Chapel Royal i Whitehall Palace i London.

### Stattholder

Ved farens død i 1647 overtok Vilhelm II både farens arvetitler og de embeder han var blitt valgt til, som stattholder av fem av de syv provinser i Nederlandene: Holland, Zeeland, Utrecht, Guelders og Overijssel.

I 1648 motsatte han seg godkjenningen av freden i Westfalen, til tross for at denne erkjente Nederlands selvstendighet. Vilhelm førte i hemmelighet egne forhandlinger med Frankrike om å utvide sitt territorium under en sentralisert regjering. Dessuten arbeidet han for at hans svoger Karl II av England skulle gjeninnsettes på den engelske tronen.

I 1650 ble Vilhelm II innblandet i en bitter krangel med provinsen Holland og de mektige kjøpmennene i Amsterdam, som Andries Bicker og Cornelis de Graeff, om troppereduksjoner etter freden i Westfalen. Vilhelm var imot å skjære ned på hæren ettersom det ville redusere makten hans. Dette førte til at Vilhelm satte mange medlemmer av provinsforsamlingen (blant annet Jacob de Witt) i fengsel i borgen Loevestein. Dessuten sendte han sin fetter Willem Frederik av Nassau-Dietz med en hær på 10 000 mann med formål å innta Amsterdam. Dette ble forhindret av dårlig vær.

Etter å ha tjent som stattholder i Holland, Zeeland, Utrecht, Guelders og Overijssel i bare tre år, døde han av kopper i 1650. Sønnen Vilhelm ble født en uke etter hans død. Dette ble starten på den Første Stattholderløse Perioden for provinsene Holland, Zeeland, Utrecht, Guelders og Overijssel. Sønnen etterfulgte ham i 1672 som stattholder, og ble i 1689 også konge av England.

Vilhelm II ligger gravlagt i Nieuwe Kerk i Delft.

Referanser
----------

1. 1 2   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 64651, oppført som Vilim II. Oranski[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gran Enciclopèdia Catalana, oppført som Guillem II de Nassau-Orange, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0031625[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Biografisch Portaal, oppført som Willem II prins van Oranje, Biografisch Portaal number 02309145, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   The Peerage, oppført som Willem II von Nassau-Dillenburg, Prince of Orange, The Peerage person ID p10140.htm#i101395, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   The Peerage person ID p10140.htm#i101395, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  Russel Shorto, *The Island at the Centre of the World* ISBN 0-552-99982-2

Litteratur
----------

* (de) Pieter Lodewijk Muller: «Wilhelm II. (Generalstatthalter der Niederlande)». I *Allgemeine Deutsche Biographie* (ADB). Bind 43, Duncker & Humblot, Leipzig 1898, s. 155–159.
* Uwe Schögl (Red.): *Oranien. 500 Jahre Bildnisse einer Dynastie aus der Porträtsammlung der Österreichischen Nationalbibliothek, Wien und der Niederländischen Königlichen Sammlung Den Haag. (Ausstellung vom 1. Februar bis 19. März 2002, Camineum der Österreichischen Nationalbibliothek, Wien).* Österreichische Nationalbibliothek u. a. Wien 2002, ISBN 3-01-000028-6, s. 68–71.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BPN **·** NKC
 |