**Købmagergade** er en gågate i sentrum av København som går fra Strøget til Kultorvet. Langs gaten ligger blant annet Rundetårn, stormagasinet Illum og kollegiet Regensen.

Den Kongelige Danske Porcelænsfabrik (nå Royal Copenhagen) startet sin virksomhet i Købmagergade 50, men i 1884 ble fabrikken flyttet. Også Købmagergades postkontor (nedlagt 2015) lå tidligere her. Det var dette postkontoret som i 1988 ble utsatt for grovt ran i det som omtales som Blekingegade-saken.

Købmagergade med det tidligere Hovedpostkontoret til venstre og Rundetårn i bakgrunnen. Foto: Leif Jørgensen

Historie
--------

Købmagergades historie kan følges tilbake til vikingtiden, hvor den utgjorde en del av veien fra Roskilde til overfartsstedet til Amager og Skåne ved dagens Højbro. I jordeboken fra 1380 står Købmagergade med navnet **Bjørnebrogade**, som kan vise til en «bjørn» (= demning over vollgraven) eller til en bro over byens «renne» (= åpen kloakk). Dette var en bekk som heter Rosenåen og den gang rant gjennom Købmagergade.

Det gamle navnet på slaktere var *kjødmangere*, og gatens opprinnelige navn var **Kjødmangergade** (= Kjøtthandlergate, Slaktergate), men dette ble gradvis uforståelig i dagligtale. I 1432 var navnet **Køtmanger Bodher**, i 1475 **Køthmangerstrede**, i 1504 **Kjødmanger Gaadhen**.

I 1451 forbød kong Christian 1. andre å være kødmangere «*end de, der boede i de kjødmangerboder, som af Arilds tid* [= i uminnelige tider]  *har været kødmangerboder*», og en laugsskrå fra middelalderen fastslo at «*den, der vil være kødmanger, skal bo i Kødmangergaden i den gård, som kødmangere har boet i*». Men kongen ga også denne yrkesgruppen betydelige privilegier med enerett til å selge ferskt kjøtt fra 6. desember til 24. juni, og enerett året rundt til å selge marsvinflesk, selv om disse småhvalenes tran først og fremst ble brukt til belysning. Åtte vanlige sider marsvinflesk ga en helt tønne tran.

I middelalderen solgte byens slaktere kjøtt fra bodene sine på gaten. Av hygieniske grunner ble slakterne forvist til østsiden av Rosenåen av Frederik II i 1583. Slakterne tømte blod og slakteavfall ut i bekken.

I 1530-årene ble bodene flyttet til dagens Skindergade som derfor i en periode kom til å hete Slagterboderne. Med tiden utviklet slaktingen inne i byen seg til et sunnhetsmessig problem. I 1577 utstedte statholder Christoffer Valkendorf en forordning med forbud mot slakting innenfor vollene, og slakterne ble forvist til et øde sted utenfor Vesterport der Frihetsstøtten nå står midt på Vesterbrogade.

Ettersom tiden gikk, glemte københavnerne de gamle slakterbodene, og Kjødmangergade ble til Købmagergade (folkeetymologi). Første gang man støter på navnet Købmagergade, er rundt 1660, men først på 1800-tallet var navnet alminnelig utbredt.

På 1600-tallet forårsaket befolkningsveksten i hovedstaden betydelige problemer, og pr 2022 pågår utgravninger av 1600-talls bakgårdslatriner i gaten.

Referanser
----------

1. ↑  Rudolf Broby-Johansen: *Det gamle København* (s. 14), forlaget Thanning og Appel, København 1978, ISBN 87-413-6347-7
2. ↑  H. Hjorth-Nielsen: *Københavns slakterlaug 1451-1920* (s. 3)
3. ↑  Peter Storm: «Engang jaget man marsvin i Middelfart»
4. ↑  Peder Bundgaard: *København – du har alt* (s. 134-35), forlaget Borgen, København 1996, ISBN 87-21-00499-4
5. ↑  Jørgen Larsen: «Slakterne på Vesterbro», *Berlingske Tidende* 7. mai 2008
6. ↑  Bakgårdslatrinene i 1600-tallets København

Eksterne lenker
---------------

* Hvordan gaden fik sit navn
* Kulturhistorisk opslagsbog

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |