recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Håkon Halvorsen** født 20. januar 1964 er en tidligere norsk friidrettsutøver. Han har representert klubber som Sætre IF Graabein og Sportsklubben Vidar. Håkon Halvorsen er en eldre bror av den noe mer meriterte, John Halvorsen. Han var en habil mellom- og langdistanseløper med flere deltagelser i junior og senior NM i friidrett på 1980-tallet, med sølv i junior-NM som beste resultat. Halvorsen vant Nordiske Ungdomsleker i 1985 (2000m hinder). I likhet med sin bror bodde han mange år i Canada, der de begge tilhørte et meget godt løpsmiljø. Han er to ganger canadisk mester i terrengløp for lag. I tillegg har Halvorsen to juniorlandskamper for Norge. I motsetning til John valgte Håkon å flytte tilbake til Norge, hvor han nå bor på Åros.

Personlige rekorder
-------------------

| Øvelse | Tid | Årstall | Klubb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1500 meter | 3.53,5 | 1987 | Sportsklubben Vidar |
| 3000 meter | 8.31,07 | 1987 | Sportsklubben Vidar |
| 5000 meter | 14.41,1 | 1985 | Sætre IF Graabein |
| 2000 meter hinder | 5.42,85 | 1986 | Sportsklubben Vidar |
| 3000 meter hinder | 8.54,70 | 1987 | Sportsklubben Vidar |

Yrke og verv
------------

Halvorsen har i sitt yrkesliv primært jobbet innenfor finanssektoren og innen kraftforsyning. Han er i dag styreleder i Dathin Invest AS og sitter som medlem av styret i Åros Sokn.

Referanser
----------

1. ↑  «Alle tider menn/All time best men». *www.friidrett.no*. Besøkt 26. juli 2021.
2. ↑  «Håkon Halvorsen – 3 roller i norsk næringsliv». *www.proff.no*. Besøkt 22. juli 2021.
De fire essensielle formene for akkulturering: 1 – Segregering, 2 – Integrering, 3 – Assimilering, 4 – Marginalisering
**Akkulturasjon** (fra Latin *ad-* og *cultura* kultur) er endringer som skjer når grupper av mennesker med ulike kulturer kommer i kontakt over en lengre tidsperiode. Akkulturasjon benyttes når kulturene påvirker hverandre gjensidig, og brukes ofte synonymt med **kulturpåvirkning**. Ensidig kulturforandring omtales som kulturell assimilering.

Det skilles gjerne mellom akkulturasjon på gruppe- og individnivå. Akkulturasjonsprosesser studeres særlig i fag som sosialantropologi, etnologi, psykologi og sosiologi.

Referanser
----------

1. ↑  *Sosiologisk leksikon*. Oslo: Universitetsforl. 1997. s. 11. ISBN 8200229483.
2. ↑  *Psykologisk leksikon*. Oslo: Aschehoug. 2000. s. 20. ISBN 9788203225055.

Litteratur
----------

* John W. Berry *Conceptual approaches to understanding acculturation* i Chun, Organista, G. Marín (red.), *Acculturation: Advances in theory, measurement, and applied research* (s. 17–38) American Psychological Association 2003

Eksterne lenker
---------------

* (en) Acculturation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Russlands flagg Russland |
|  i aking: |
| De olympiske ringer Vinter-OL for ungdom |
| Sølv | 2016 Lillehammer | Stafett |

**Jevgenij Petrov** (russisk: Евгений Петров, født 28. april 1998) er en russisk aker, som har sølv i stafett fra Vinter-OL for ungdom 2016 på Lillehammer som fremste internasjonale meritt.

Han har drevet med aking siden 2007.

Idrettskarriere
---------------

2014/15
Petrov deltok i verdenscupen i aking for ungdom 2014/15, der han har to fjerdeplasser i singel som beste resultater. Han kom på 11.-plass sammenlagt i verdenscupen for ungdom denne sesongen, og på 19.-plass ved verdenscupen for junior.

Han kom på 14.-plass ved junior-EM i aking 2015.

2015/16
Ved verdenscupen i aking for ungdom 2015/16 har han en tiendeplass i singel fra Lillehammer, og en 11.-plass som beste resultat i verdenscupen for junior. I februar deltok han ved junior-VM i aking 2016 i Winterberg, og kom der på 7.-plass i singel.

Han deltok ved Vinter-OL for ungdom 2016 på Lillehammer, der Russland fikk sølv på lagstafetten, bak Tyskland.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jevgenij Petrov – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Jevgenij Petrov – TheSports.org Rediger på Wikidata

* (en) Jevgenij Petrov – TheSports.org Rediger på Wikidata

* (en) Jevgenij Petrov – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (en) Profil hos ungdoms-OL 2016 Arkivert 18. februar 2016 hos Wayback Machine.
**Christian August Thorne** (født 26. juli 1810 i Drammen, død 14. juni 1886 i Moss) var en norsk industrigründer.

Han ble født inn i en velstående kjøpmannsfamilie i Drammen som sønn av kjøpmann Amund Linnæs Thorne og Frederikke Wilhelmine Schwencke. Han var bror av trelasthandler Johan Frederik Thorne og sogneprest Søren Thorne, onkel til godseier og statsråd Johan Thorne samt morfar til elektroingeniør Christian Thorne.

Etter en tid til sjøs i tenårene gikk han i kjøpmannslære i Kristiania og Drammen. Han startet sin egen forretning i 1834, og begynte fra 1841 å eksperimentere med hermetisering sammen med ektefellen Eline Holst. Thorne måtte utvikle sin egen teknikk, ettersom den overveiende franske ekspertisen ikke ønsket å dele sin kunnskap med «potensielt konkurrerende fabrikanter.» Etter å ha mottatt flere utmerkelser for sine varer internasjonalt, leverte Thorne store partier med hermetikk til det norske militæret under den andre slesvigske krig. Thorne leverte også til handelsflåten.

Av hensyn til logistikk og markedstilgang flyttet Thorne sin hermetikkvirksomhet til Moss i 1864. I 1870-årene ble det etablert flere fabrikker rundt Kristiania og Stavanger. Blant varene som ble hermetisert i Moss, var grønnsaker, fisk, storfe, svin og fugl. I tillegg ble det produsert saft og syltetøy. Etter Thornes død i 1886 ble virksomheten overdratt til svigersønnen og nevøen Carl Thorne, som omdannet den til et aksjeselskap i 1897. Chr. Aug. Thorne AS kjøpte opp nabobedriften Moss Preservering Co. i 1932, og drev frem til konkursen i 1970.

Thorne levde mer tilbaketrukket fra offentligheten enn sine slektninger, men var en pådriver for 17. mai-feiring i Drammen i 1830-årene.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Svendsen, Åsmund (2009). «Christian August Thorne». *Norsk biografisk leksikon*. Besøkt 25. juni 2014.
2. ↑  Henriksen, Kjell. «Hermeten – Norges første hermetikkfabrikant». *Strandsitteren*. Moss Historielag. Besøkt 25. juni 2014.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Drammen byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Lutvann**, eller **Lutvannet**, er et vann som ligger 205 meter over havet i Østmarka i Oslo kommune. Vannet er det dypeste i Østmarka. Største målte dybde ved kartlegging med ekkolodd i 2017 var 55,1 meter. Gjennomsnittsdybde på 22,1 meter. Vannet er også lett å komme til og brukes derfor jevnlig av fridykkere. Vannet har tilsig fra åsene rundt, men ingen større forsyningselv. Lutvann tømmer i Lutvannsbekken som løper gjennom Lutdalen til Nøklevann. Vannets dybde og lite tilsig gir Lutvann forholdsvis liten gjennomstrømming. Vannet er forholdsvis høyt kalkholdig og er uvanlig klart.

I vannet finnes både ørret, abbor og norsk røye, i tillegg til at det er satt ut både kanadarøye og bekkerøye. Dessuten finnes stingsild og ørekyt.

Ved Lutvann ligger militærleiren Lutvann leir.

Lutvann har badeplass på nordsiden av vannet. Lutvann har to øyer, Nordholmen og Sydholmen. Sydholmen er minst og kan virke som flere små i klynger ved høy vannstand.

Se også
-------

* Liste over innsjøer i Oslo

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 4. april 2015
2. ↑  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 4. april 2015
3. ↑  «Lutvannet - dybdekart.no». *dybdekart.no*. Arkivert fra originalen 8. november 2017. Besøkt 8. november 2017.
4. ↑  «OFAs oversikt over vann i Marka». Arkivert fra originalen 1. juli 2007. Besøkt 7. august 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lutvann – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Oslomarkas Fiskeadministrasjon om Lutvann, bilder og lenker Arkivert 24. juli 2011 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Litium** litium ion, Li+ brukes også som legemiddel. 

Ved inntak blir litium vidt fordelt i sentralnervesystemet og reagerer med flere neurotransmittere og reseptorer, hindrer frigivelse av norepinefrin og øker serotonin syntese.

Litiumbehandling anvendes innen psykiatrien for å forebygge perdurerende manisk depressiv sykdomstilstand, periodiske manier og periodiske depresjoner.

Pasientene får daglig et litiumsalt i en individuell dose. Legen justerer en viss nivå av litium i blodserumet. Tilbakefall i manier eller depresjoner kan med hjelp av denne medisineringen minske i gjennomsnitt fra cirka 60 prosent til cirka 20 prosent.

Flere kjemiske salter av litium brukes medisinsk som stemningsstabilisator-medisin, primært ved behandling av bipolar lidelse, hvor de har betydning for behandling av depresjon og spesielt mani, både akutt og langsiktig. Som stemningsstabilisator er litium mer effektiv i å forebygge mani enn depresjon, og kan redusere risiko for selvmord. I depresjon alene (unipolar lidelse) kan litium brukes for å øke effekten av andre antidepressiva. Litiumkarbonat (Li2CO3), solgt under flere merkenavn, er det vanligste, mens citratsalt litiumcitrat (Li3C6H5O7), sulfat salt litiumsulfat (Li2SO4), litiumaspartat og orotatsalt litiumorotat er alternativer.

Medisinsk litium finnes kun under navnet **Lithionit** i Sverige i form av en depottablett på 42 mg.

Referanser
----------

1. ↑  Baldessarini RJ, Tondo L, Davis P, Pompili M, Goodwin FK, Hennen J (2006). «Decreased risk of suicides and attempts during long-term lithium treatment: a meta-analytic review.». *Bipolar disorders*. 8 (5 Pt 2): 625–39. PMID 17042835. doi:10.1111/j.1399-5618.2006.00344.x. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Thomas Stang** (født 17. juli 1804 i Tønsberg, død 17. november 1874) var en norsk prest.

Liv
---

Han var sønn av embetsmannen Lauritz Stang, som ved sønnens fødsel var byfogd i Tønsberg, og eldre bror av statsminister Frederik Stang. Senere flyttet familien til Stavanger, siden faren var utnevnt til sorenskriver i Ryfylke. Thomas Stang ble student fra Bergen katedralskole i 1824 og *cand. theol.* i 1827. Samme år ble han utnevnt til residerende kapellan i Meldal, og i 1831 til sogneprest i Vang i Valdres. Fra 1837 var han sogneprest i Nes i Hallingdal, fra 1846 i Botne og fra 1865 til sin død i Modum.

Stang utga en samling over lover og anordninger som vedkom geistligheten i Norge (1835). I 1851, da det var på tale å utarbeide en egen lov om husmannsvesenet som følge av urolighetene blant landarbeiderne (Thrane-bevegelsen), utga han et skrift om *Den norske Husmandsclasses Tilstand*. I 1848 var han viseformann i Jarlsberg og Larviks Landbruksforening, og i perioden 1849–1851 rykket han opp som formann i foreningen.

Litteratur
----------

* Halvorsen, J.B. (1901). *Norsk Forfatter-Lexikon 1814-1880*. Kristiania: Den Norske Forlagsforening.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
***Microeubria*** er en slekt av biller med larver som lever i rennende vann. Det er larvene som er best kjent i denne gruppen – de er flate og hele oversiden er dekket at brede ryggplater som danner et skjold. Sett ovenfra kan de minne om mynter, og de er kjent som "water pennies" på engelsk. De voksne billene, som kan minne om hårbiller (Scirtidae), er skjøre og kortlivede. Arten, *Eubria palustris*, finnes i Norden men den er ikke kjent fra Norge.

Utseende
--------

Små til middelsstore, bredt ovale, nokså flate, svarte biller. Kroppen er lite sklerotisert (myk) og de voksne dyrene er temmelig skjøre. Antennene er ganske lange og sagtakkede eller kamformede. **Hodet** er ganske lite og gjerne ikke synlig ovenfra. Fasettøynene er utstående, med fine fasetter, uten hår. Antennene er 11-leddete og når minst til midten av brystskjoldet, hos noen arter er de lengre enn kroppen. De fleste av leddene har et side-utskudd slik at antennen blir mer eller mindre sagtakket eller kamformet. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske lite og kort, sterkt tilsmalnet framover. **Dekkvingene** er brede og flate, ofte med dype punktstriper. **Beina** er slanke, føttene er tynne og fem-leddete. **Larvene** ("water pennies") er flate med ovalt omriss. Oversiden er fullstendig dekket av brede, overlappende ryggplater, glatt og jevn. På undersiden sitter tre par kraftige bein. Bakkroppen har en del lange hår.

Levevis
-------

Larvene lever på steiner i raskt rennende elver og bekker. Den flate formen og glatte overflaten gjør at de unngår å bli tatt av strømmen når de kryper rundt og beiter på alger som vokser på steinene. De voksne billene er nokså kortlivede, og finnes gjerne i vegetasjonen nær bekkene der larvene lever. De flyr bra og kan komme til lys om natten.

Utbredelse
----------

Artene er utbredt i Asia.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
			* Familien Psephenidae – ca. 210 arter fordelt på 29 slekter
				+ Underfamilien Eubriinae
					- Slekten ***Microeubria*** Lee & Yang, 1994
						* *Microeubria acuta* Lee & Yang, 2002
						* *Microeubria jaechi* Lee & Yang, 1994
						* *Microeubria longicornis* Lee & Jäch, 1996
						* *Microeubria minima* (Champion, 1924)
						* *Microeubria reticulata* Lee & Jäch, 1996
						* *Microeubria schuhi* Lee & Jäch, 1996
						* *Microeubria semistriata* (Champion, 1921)
						* *Microeubria wittmeri* Lee & Yang, 1998

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Microeubria* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Microeubria* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Microeubria* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Hannibal Sehested, den første riksskattemester i Danmark-Norge
Deler av arkivet etter Rentekammeret ved riksarkivet
**Rentekammeret** var betegnelsen for funksjonen i statsadministrasjonen som ivaretok økonomiske og materielle anliggender i Danmark-Norge og senere i Danmark. Oppgavene var knyttet til regnskapsføring, utbetalinger og innkreving av toll og skatt, i tillegg til administrasjon av statens eiendommer, herunder skog, veier og bygninger.

Rentekammeret ble i Danmark nedlagt i 1848 da oppgavene ble overdratt til de nyopprettede ministeriene, hvor Finansministeriet fikk mesteparten.

Opprinnelig var rentekammeret ledet av en rentemester og en del av Danske Kancelli, men ved innføringen av eneveldet i 1660 ble navnet endret til **skatkammerkollegiet**. Det ble da en mer selvstendig, administrativ enhet ledet av en riksskattemester. Hannibal Sehested var den første som innehadde stillingen. I 1680 ble navnet endret tilbake til Rentekammeret.

Rentekammeret ble i årenes løp gjenstand for omorganisering etter hvert som administrasjonen ble større. Det var mange oppsplittinger av funksjonsområdene, ved for eksempel opprettelse av:

* *Tyske sekretariat* i 1699, som håndterte hertugdømmenes saker (Slesvig og Holsten)
* *Kommercekollegiet* i 1735, som håndterede handelssaker
* *Vestindisk-guineisk Rente- samt Generaltoldkammer* i 1760, som overtok tollsaker samt saker vedrørende Dansk Vestindia
* *Overskattedirektionen* i 1762, som håndterte statens gjeld
* *Generallandvæsenskollegiet* i 1768, som tok seg av landbruk og veier.

Eksterne lenker
---------------

* Rentekammeret på Arkivportalen
* (da) Rigsarkivet: Rentekammeret danske afdeling 1660-1848

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Gul glassvingeblomsterflue** (*Scaeva selenitica*) er en middels stor flue som tilhører familien blomsterfluene. I Norge finnes er den funnet over det meste av landet. Den er utbredt i hele Europa.

Utseende
--------

*Scaeva selenitica* er en ganske stor blomsterflue (12-16 mm). Den ligner på *Scaeva pyrastri* men skiller seg på at bakkroppens flekker er større og gule. Den har glissen, fin lys hårbekledning. Brystpartiet har lengst hårbekledning og er skinnende svart. Brystets sider er lysere. Scutellum er skittent gul-grønt eller mer mørkere farget. Bakkroppen er mørkt svart med kommaformede gul-hvite flekker. Beina er lyse, brun-gule på midten, mens lår (femora) og føtter (tarsi) er mørker, nesten svarte. Vingene er klare og gjennomskinnelige.

Hodet er virker stort og ansiktet er lyst gul-hvitt farget, toppen av hodet er skinnende svart med tre punktøyne. Partiet rundt antennene er oppsvulmet særlig hos hannene. Det er to store, hårete fasettøyne. Hos hannene møtes øynene på toppen av hodet, mens det hos hunnene er en tynn pannestripe mellom fasettøynene.

Levevis
-------

Arten finnes i skog, eng og hager. Ofte setter den seg på en trestamme eller i vegetasjonen, i solen. Artene er kjent for å fly over store strekninger, men kan trolig også greie å overvintre i Norden i alle fall i milde vintre. Voksne fluer kan påtreffes i april-oktober. 

**Larvene** lever av bladlus.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt over det meste av Europa og videre østover til Bajkalsjøen.

* + **Muscomorpha**
		- **høyerestående fluer** [Cyclorrhapha)
			* **Aschiza**
				+ **blomsterfluer** (Syrphidae)
					- underfamilie Syrphinae
						* slekt glassvingeblomsterfluer, ***Scaeva*** Fabricius, 1805 – med bare to norske arter.
							+ gul glassvingeblomsterflue, ***Scaeva selenitica* (Meigen, 1822)**

Eksterne lenker
---------------

* (en) *gul glassvingeblomsterflue* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *gul glassvingeblomsterflue* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *gul glassvingeblomsterflue* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *gul glassvingeblomsterflue* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *gul glassvingeblomsterflue* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *gul glassvingeblomsterflue* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *gul glassvingeblomsterflue* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Scaeva selenitica* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Scaeva selenitica* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**San Lázaro** er en stasjon på Mexico bys metros Linje 1 og Linje B. Den ligger i det administrative distriktet Venustiano Carranza.

Inne i stasjonen, ved Linje B
Stasjonen er forbundet med byens østlige bussterminal, Terminal de Autobuses de Pasajeros de Oriente (TAPO). San Lázaro stasjon ligger også rett bak Palacio Legislativo de San Lázaro, Mexicos underhus. Like ved ligger også Mexicos riksarkiv.

Stasjonssymbolet er et damplokomotiv, ettersom jernbanestasjonen San Lázaro tidligere befant seg på stedet. Den var hovedstasjonen på den inter-oseaniske linja, som forbandt Mexicogolfen med Stillehavet. Alt som er igjen i dag, er noen skinner.

Plattformen til Linje 1 befinner seg under bakken, mens Linje Bs plattform ligger over bakkenivå.

| * v
* d
* r
***Linje 1*** til ***Mexico bys metro*** |
| --- |
| Stasjoner | 
* Observatorio
* Tacubaya
* Juanacatlán
* Chapultepec
* Sevilla
* Insurgentes
* Cuauhtémoc
* Balderas
* Salto del Agua
* Isabel la Católica
* Pino Suárez
* Merced
* Candelaria
* San Lázaro
* Moctezuma
* Balbuena
* Boulevard Puerto Aéreo
* Gómez Farías
* Zaragoza
* Pantitlán

 |
| Omstigningsstasjoner | 
* Tacubaya
* Balderas
* Salto del Agua
* Pino Suárez
* Candelaria
* San Lázaro
* Pantitlán

 |

Mal:STCB
**Andreas Christian Conradi** (født 1. juli 1809 i Tønsberg i Vestfold, død 31. oktober 1868) var en norsk lege. Han var utdannet ved Universitetet i Oslo, hvor han ble cand. med. i 1831 og dr. med. i 1837.

Den 15. mars 1841 ble han ansatt som lærer etter professor Nils Berner Sørensen som ga seg i 1840. Den 29. oktober 1845 ble han utnevnt til professor i patologi og terapi ved Universitet. Samtidig ble han professor i indremedisin ved Rikshospitalet i Oslo, hvor han arbeidet frem til sin død.
Andreas Christian Conradi var en betydelig skikkelse innenfor norsk legevitenskap. I 1830-årene var han initiativtageren til innføringen av auskultasjon og perkusjon som undersøkelsesmetoder i det norske helsevesenet. Han var også en av grunnleggerne av tidsskriftet *Norsk Magazin for Lægevidenskaben*.

I 1848 ble han Indredepartementets rådgiver i medisinske anliggender og fikk stor innflytelse på utformingen av Lov om Sundhedscommissioner og om Foranstaltninger mod epidemiske, endemiske og smitsomme Sygdomme av 1860.
Som *overmedicus* ved Rikshospitalet behandlet han, sammen med John Andreas Lie (1799–1882), Henrik Wergeland gjennom Wergelands lengste og vanskeligste sykdomsperiode. Det var Conradi som ga Wergeland diagnosen «Forhærdelse i Lungen» (lungekreft).

Conradi giftet seg den 9. september 1833 i Oslo domkirke med *Sophie Gormine Gorm*. Johan Gottfried Conradi var deres sønn.
Conradis gate i Oslo er oppkalt etter Andreas Christian Conradi.

Referanser
----------

1. ↑   Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID Andreas\_Conradi, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Forum for universitetshistorie: *Vitenskapelig ansatte ved UiO 1813–1984 ordnet fakultetsvis etter tiltredelsesdato*, Oslo, 2001

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Andreas Carlsson** (født 3. april 1973 i Danderyd, Sverige) er en musikkprodusent og låtskriver.

Karriere
--------

Han skrev låter i produksjonsteamet *Cheiron* ifra 1996 og frem til 31. desember 2000, da selskapet ble lagt ned. Han arbeidet så for *The Location* som ble startet opp i 2001 av Max Martin og Tom Talomaa. I 2008 startet han selskapet *Meriola* sammen med Anders Bagge, hvor de har skrevet låter for blant andre Madonna, Janet Jackson og Jennifer Lopez. Carlsson har igjennom karrieren skrevet låter for artister som Britney Spears, Lindsay Lohan, NSYNC, Westlife, Celine Dion og Bon Jovi.

Låten «I Want It That Way», skrevet av Max Martin og Andreas Carlsson og fremført av Backstreet Boys, ble nominert til Grammy Award i 2000 som «Årets sang». Prisen ble vunnet av «Smooth» av Santana featuring Rob Thomas.

Andre prosjekter
----------------

Sammen med Laila Bagge og Anders Bagge satt Carlsson i juryen for den svenske utgaven av Idol 2008. Han skrev vinnerlåten «With Every Bit of Me» sammen med Jörgen Elofsson.

Han har selv sunget på eget album *The Real Thing* på Sony BMG (1996).

Privatliv
---------

Han har en sønn sammen med den tidligere modellen og artisten Hannah Graaf.

Referanser
----------

1. ↑   Internet Broadway Database, Internet Broadway Database person-id 503776, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Andreas Carlsson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Andreas Carlsson på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Andreas Carlsson hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Andreas Carlsson hos Internet Broadway Database Rediger på Wikidata
* (en) Andreas Carlsson på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Andreas Carlsson på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* Andreas hos MySpace

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** NKC **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Jerpset gård** er en gård på Vestmarka i Eidskog i Innlandet. Den er kjent fra krigen mot Sverige 1807–1814. I mai 1808 hadde deler av et svensk jegerkompani installert seg på Jerpset, både i våningshuset og på låven. Eieren Trond Jerpset tjenestegjorde på Kongsvinger festning. Han hadde som særskilt oppdrag å skaffe opplysninger om svenskene. Da han erfarte at gården var besatt, ble han veiviser for kaptein Wilhelm Jürgensen med det Leirdalske lette Infanterie-Compagnie og 65 Åmodtske skiløpere fra festningen til Vestmarka. Natten mellom 23. og 24. mai tilbrakte de i skogen, og de kom fram til Jerpset ved midnatt 24/25. Det sto en svensk vakt ved det som senere er kalt Svenskesteinen. Vakten ble uskadeliggjort av Trond, og kampen begynte. Lederen for svenskene, løytnant Baron Ulfsparre ble under kampen stukket ihjel, 3 svenske og en norsk soldat ble drept. 24 mann ble gjort til nordmennenes fanger. Resten rømte. Det er fortalt at under skytingen sto kona til Trond inne i grua med sitt minste barn i armene. På 1930-tallet var det fortsatt blykuler i veggene på et uthus. I 1908 ble det reist en bautastein til minne om slaget. Trond var en av dem som ble tildelt Dannebrogsmedaljen for sin innsats.

Litteratur
----------

* Henrik Angell (1901). *Kaptein Jürgensen og Leirdølerne hans*. Kristiania: Aschehoug.

Eksterne lenker
---------------

* Elverumske Skieløber Compagnie
* Det Søndenfieldske Frivillige Musqueteer Corps Rapport fra Oberst Staffelt og fra svenskene
**Michael Wulff Pintzow** (født 24. juni 1910 i Oslo, død trolig 8. april 1945 i nærheten av Berlin) var en norsk kjøpmann. Han var sønn av Samuel Pintzow som innvandret fra Litauen og Klara Davidsen som var født i Sverige. Han drev egen kjøttbutikk i Oslo inntil 1940. Han ble internert i oktober 1942 og satt på Berg, Bredtvet og Grini til han ble deportert med «Gotenland» 24. februar 1943. Deretter var han i Auschwitz til januar 1945. *Våre falne* oppgir at han ble skutt under evakueringen («dødsmarsjen») fra Auschwitz i januar 1945, mens Bruland oppgir at han ble skutt av SS-vakten Dobrowolsky på marsj mellom Blankenburg og Magdeburg 8. april 1945 (ifølge undersøkelser gjort av Marcus Levin i mai 1945).

Broren Ruben Pintzow døde trolig 13. januar 1943 i Auschwitz.

Referanser
----------

1. ↑  *Våre falne 1939-1945*. Bind 3. Oslo: Grøndahl, 1950, s. 674.
2. ↑  Bruland, Bjarte: Øyenvitner. Lysaker: Dinamo forlag, 2012, s.117.
3. ↑  Bruland, Bjarte: Øyenvitner. Lysaker: Dinamo forlag, 2012, s.123.

  

Portal: Andre verdenskrig

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Fangeregisteret **·** Våre falne

 |
**Klaus Croissant** (født 24. mai 1931 i Kirchheim unter Teck i Tyskland, død 28. mars 2002 i Berlin) var en tysk advokat, RAF-sympatisør og Stasiagent.

Han er best kjent som advokat for RAF-grunnleggerne Ulrike Meinhof og Andreas Baader i 1970-årene. I likhet med andre av RAF-medlemmenes advokater deltok han i terrororganisasjonens interne kommunikasjonssystem. 23. juni 1975 ble han arrestert, men kort etter løslatt mot kausjon. Han benyttet anledningen til å rømme til Frankrike den 11. juli 1977, der han søkte politisk asyl. I Frankrike ble han arrestert 30. september samme år og utlevert til Vest-Tyskland 17. november. Han ble der dømt til 2,5 års fengsel for støtte til en terroristisk sammenslutning.

Etter løslatelsen fra fengsel vervet han seg som agent for Stasi. I Stasi ble han i 1981 registrert som *Inoffizieller Mitarbeiter* «IM Thaler» med registreringsnummer XV/5231/81. Han vervet også sin livsledsager, taz-redaktøren Brigitte Heinrich, som Stasiagent, og var hennes føringsoffiser.

I 1990 ble Croissant medlem av Partei des Demokratischen Sozialismus, etterfølgerpartiet til Sozialistische Einheitspartei Deutschlands. Hans arbeid som Stasiagent ble kjent i 1992. Han mistet da de fleste av sine politiske venner. Selv stilte han seg uforstående til hvorfor hans arbeid som Stasiagent førte til avvisning blant mange mennesker på venstresiden.[]

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 12599133k[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6x66d0h, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Library of Congress Authorities, besøkt 22. august 2019[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Peter O. Chotjewitz: *Mein Freund Klaus*. Verbrecher Verlag, Berlin 2007, ISBN 978-3-935843-89-8.
* Jens Gieseke, Andrea Bahr: *Die Staatssicherheit und die Grünen. Zwischen SED-Westpolitik und Ost-West-Kontakten*. Ch. Links, Berlin 2016, ISBN 978-3-86153-842-4.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Verk av og om Klaus Croissant i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Mihály Bozsi** (født 2. mars 1911 i Budapest, død 5. mai 1984 i Budapest) var en ungarsk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin. 

Bozsi ble olympisk mester i vannpolo under OL 1936 i Berlin. Han var med på det ungarske laget som vant vannpoloturneringen. Det var 16 nasjoner som stilte med lag. Ungarns resultat i finalerunden, 2-2 mot Tyskland, 3-0 over Belgia og 5-0 over Frankrike. Ungarn og Tyskland fikk begge 5 poeng men Ungarn vant på grunn av bedre målsnitt (10/2 = 5) mot Tysklands (14/4 = 3,5). De andre spillerne på det ungarske laget var György Bródy, Kálmán Hazai, Márton Homonnay, Olivér Halassy, Jenő Brandi, János Németh, István Molnár, György Kutasi, Sándor Tarics og Miklós Sárkány. Bozsi spilte seks kamper under vannpoloturnering i Berlin.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin - Gull **Gull** i vannpolo, (Ungarn)

Referanser
----------

1. ↑   epa.oszk.hu[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   epa.oszk.hu[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mihály Bozsi – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Mihály Bozsi – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Mihály Bozsi – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Mihály Bozsi – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Mihály Bozsi – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (hu) Mihály Bozsi – Ungarns olympiske komité Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** ISNI
 |
Çeçil, bulgarsk trådost
**Filata** er samlebetegnelse for forskjellige oster som har til felles en spesiell fremstillingemetode hvorved ostemassen surgjøres, skåldes og strekkes til lange tråder. De er derfor nære slektninger til skåldede oster. 

Ordet stammer fra det italienske uttrykket *Formaggio a pasta filata*, som grovt kunne oversettes som «ost laget av spunnet pastadeig» (filare = å spinne, å strekke; fra *filo*, tråd). Velkjente varianter fra Italia er mozzarella og provolone, men oster av annen herkomst, som parenica og Çeçil/Chechili lages også ved samme prosess.

For å lage skåldet ost får ostemassen stå en stund, løftes deretter opp av mysen og skåldes med vann på rundt 80° C. Den varme massen bearbeides så til en myk og formbar deig under omrøring, elting og strekking. Så deles den i passende stykker. Denne skåldede osten formes vanligvis til en kule, flette eller annen typisk form og plasseres deretter i et kaldt vannbad for å avkjøles, og legges etterpå i saltlake eller myse. Jo lenger osten er i saltbadet, jo mer salt blir den. Den selges fersk eller videreforedlet ved tørking eller røyking.

Typiske *filata*-oster er:

* Burrata
* Caciocavallo
* Fior di latte
* Kasar
* Kashkaval
* Mozzarella
* Provolone
* Ragusano
* Scamorza

Referanser
----------

1. ↑  Heinrich Mair-Waldburg (1974). *Handbuch der Käse. Käse der Welt von A–Z; eine Enzyklopädie*. Kempten (Allgäu): Volkswirtschaftlicher Verlag. s. 436.
**Gul skyggevikler** (*Eana osseana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae). Denne dagaktive arten, som har et litt ubstemmelig utseende, er trolig den tallrikeste vikler-arten i Norge.

Utseende
--------

En ganske stor (vingespenn 16-23 millimeter), smalvinget vikler. Forvingen er ensfarget bortsett fra spredte, mørke skjell og varierer i farge fra gulhvitt til lysbrunt, de fleste eksemplarene er ganske bleke. Vingeårene er hvite og står fram som lyse streker i vingene. Bakvingen er gråbrun, ytterkanten knapt innbuktet bak spissen.

Levevis
-------

Larven lever inne i et silkerør og kan spise mange ulike slags planter, både gress, urter og mose.
Den flyr om dagen i juni-august og besøker gjerne blomster. Arten forekommer ofte i slike mengder at man ser flere individer på hver blomst. Den er vanligst på enger og heier, men finnes også høyt opp i fjellet.

Utbredelse
----------

Den er utbredt over hele Norge.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Eana osseana* på UK Moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *gul skyggevikler* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *gul skyggevikler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *gul skyggevikler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *gul skyggevikler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *gul skyggevikler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *gul skyggevikler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Eana osseana* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Gul syremåler** (*Timandra comae*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Denne arten, som inntil nylig har blitt blandet sammen med slektningen grå syremåler (*Timandra griseata*), er funnet vest til Rogaland i Norge.

Utseende
--------

En middelsstor (vingespenn 27 – 31 mm), lyst gulbrun måler, vingene ofte med spredte, mørkere skjell. Den er meget lik grå syremåler (*Timandra griseata*), men er litt skarpere i fargene enn denne. Forvingen har en rett, skarp, rød strek som går fra vingespissen til midt på bakkanten og fortsetter over bakvingen. Når sommerfuglen hviler med utslåtte vinger, danner denne en rett strek fra vingespiss til vingespiss. Begge vingepar er kantet med rosa, denne kanten virker litt bredere enn hos grå syremåler. Ellers har forvingen en tynn, brun, buet tverrstrek nær roten og en langs ytterkanten, mens bakvingen bare har den langs ytterkanten. Forvingen har også en ganske liten, oval, mørk flekk litt foran midten. Larven er naken, lang og slank, gråbrun. Kroppen er litt innsnevret bak de tre forkropps- (thorax-) leddene. På ryggen har den en rekke av kraftige, svarte og hvite, V-formede flekker.

Levevis
-------

Areten finnes på enger og i veikanter der det vokser syrer (*Rumex* spp.), som er larvenes næringsplante. Den har to generasjoner hver sommer, som flyr henholdsvis i mai – juni og i august – september.

Utbredelse
----------

Arten finnes over hele Europa. I Norge er den funnet langs kysten vest til Rogaland.

Litteratur
----------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *gul syremåler* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *gul syremåler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *gul syremåler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *gul syremåler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *gul syremåler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *gul syremåler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Timandra comae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Timandra comae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* UK moths, *Timandra comae*
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. fra Kimmo's Lep site
***Grand Theft Auto: Ballad Of Gay Tony*** er den andre av to episodiske utvidelsespakker til Rockstar Games' Grand Theft Auto IV kalt *Episodes From Liberty City*. Spilleren får rollen som Luis Lopez, som jobber for eieren av en homse-klubb og en party-klubb, under kallenavnet Gay Tony.

Handlingen er lagt til byen Liberty City, som også ble brukt til Grand Theft Auto IV. Nye våpen, kjøretøy og en fallskjerm er også lagt til i dette spillet. Spilleren kan i løpet av handlingen be sine to venner, Armando og Henrique, om å bruke deres spesielle evner: Armando kan skaffe våpen til spilleren, samtidig som Henrique kan levere forskjellige kjøretøy.

Spilleren kan også gjennomføre en rekke andre aktiviteter eller frivillige jobber for å tjene mer penger. Dette inkluderer blant annet konflikter med andre gjenger, eller Triathlon Races, delta i Underground Fight Tournament, eller BASE-hopping. Triathlon Races består av fallskjerm-hopping til en samling båter, seiling gjennom forskjellige sjekkpunkter, landing ved en rekke kjøretøy, og racing til en målstrek.

Handling
--------

I 2008, etter å ha vært vitne til at Bank of Liberty blir ranet, møter Luis Fernando Lopez sin arbeidsgiver og forretningspartner, nattklubb-eier "Gay" Tony Prince. Tony sliter med å drive nattklubbene Maisonette 9 og Hercules, og må ta opp gjeld fra de kriminelle Ancelotti og Mori Kibbutz. Luis får arbeid for både Mori og Rocco Pelosi, en Ancelotti-gangster, for å betale Tonys gjeld. Samtidig hjelper han vennene sine, Armando Torres og Henrique Bardas, med narkotika-handel.

Senere planlegger Tony å kjøpe smuglede diamanter for 2 millioner dollar, for å selge dem til en høyere pris. Men han blir tatt i bakhold av medlemmer fra The Lost biker-gjengen, ledet av Johnny Klebitz. Tonys kjæreste Evan Moss blir drept, og de mister diamantene. I løpet av denne tiden, får Luis også arbeid for en russisk gangster Ray Bulgarin, som tilbyr seg å hjelpe til med å dekke Tonys gjeld.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* hos VGMdb Rediger på Wikidata

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* hos GameFAQs Rediger på Wikidata

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* hos GameFAQs Rediger på Wikidata

* (en) *Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony* hos GameFAQs Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
*Grand Theft Auto*-serien |
| --- |
| Videospill | 

|  |  |
| --- | --- |
| Hovedserie | 
* *Grand Theft Auto*
	+ *London, 1969*
* *2*
* *III*
* *Vice City*
* *San Andreas*
* *IV*
	+ *The Lost and Damned*
	+ *The Ballad of Gay Tony*
* *V*
* *Online*

 |
| Håndholdte spill | 
* *Advance*
* *Liberty City Stories*
* *Vice City Stories*
* *Chinatown Wars*

 |
| Samlinger | 
* *The Trilogy*
* *Episodes from Liberty City*

 |

 |

Portal: Videospill
**Kverkilhaugen** er en bygdeborg fra eldre jernalder i Inderøy kommune i Trøndelag, som i dag er et registrert kulturminne. Kverkilhaugen ligger oppe på Kverkilberget, 180 moh.

Kverkilberget stikker opp fra en åsrygg med jordbrukslandskap. Toppen har naturlig forskansning mot nord og vest med bratte sider. Kulturminnet består av rester etter en mur av mindre heller og bruddsein. Muren er mellom en halv meter og halvannen meter bred. Høyden varierer mellom en halv og én meter, og muren er ca 75 meter lang. 

I kløfta nord for borgmuren ble det en gang i årene mellom 1800 og 1820 funnet 8 skjeletter liggende etter hverandre oppover kløfta. Funnet ble gjort i forbindelse med kalksteinsbrudd. Skjelettene var velbevarte. Theodor Petersen foretok i 1914 utgravning av en del av disse beina som tidligere var funnet og nedgravd igjen. Ved en analyse i 2000 ble det avklart at de innsamlede skjelettdelene er fra tre individer, og at de er datert til perioden 555-655 (folkevandringstiden). Den ene av dem er tilsynelatende drept ved en serie sverdhugg som er påført henne nedenfra og bakfra, som om hun ble drept mens hun forsøkt å flykte opp til bygdeborgen.

Det er også registrert en varde på stedet.

Se også
-------

* Liste over kulturminner i Inderøy

Referanser
----------

1. ↑  «Kverkilhaugen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
2. ↑  Kverkilhaugen bygdeborg; ut.no
3. ↑  Theodor Petersen (1933). «Litt om de eldste byggverker i Nord-Trøndelag». *Årbok for Nord-Trøndelag historielag*.
4. ↑  Theodor Petersen. «Bygdeborger i det nordenfjeldske Norge». I: *Viking* 1942
5. ↑  «Skjelettene på bygdeborgen» Arkivert 11. april 2021 hos Wayback Machine. av Hilde Fyllingen; i: *Spor*; nr 1, 2010
6. ↑  I. Gullowsen (1909). «De gamle varder». *Historisk tidsskrift*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 524.
7. ↑  Rolf Scheen (1951). «Norges viter». I Harbitz, G.P. *Den norske leidangen*. Sjøforsvaret. s. 300.

Eksterne lenker
---------------

* «Kverkilhaugen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
**Historisme** er en filosofisk og historisk teori som hevder at menneskelige hendelser bare kan forstås ut fra deres historiske kontekst. Historismen krevde en mest mulig «objektiv» historieskriving (å gjengi historia «slik den egentlig var») og fokuserte mest på staters historie (på bekostning av f.eks. sosialhistorie). Stater, andre institusjoner og historiske hendelser ble oppfatta som unike produkter av deres historie.

Historismen oppstod på 1800-tallet og hadde en del tilhengere på 1900-tallet. Dens viktigste eksponenter var Leopold von Ranke, Johann Gustav Droysen, Wilhelm Dilthey, Friedrich Meinecke, Benedetto Croce, José Ortega y Gasset og Robin George Collingwood.

Karl Popper, som skilte historismen skarpt fra *historisismen*, kritiserte begge strømningene: historismen for troen på at den historiske konteksten determinerer framtida, historisismen for troen på allmenngyldige lover som pådrivere av historia.

Referanser
----------

1. ↑  J.G. Droysen (1868). *Grundriss der Historik*. Leipzig: Veit.
2. ↑  W. Dilthey (1910). *Der Aufbau der geschichtlichen Welt in den Geisteswissenschaften*. Berlin: Verlag der Königlichen Akademie der Wissenschaften.
3. ↑  F. Meinecke (1936). *Die Entstehung des Historismus*. München: Oldenbourg.
4. ↑  B. Croce (1920). *Teoria e storia della storiografia*. Bari: Laterza.
5. ↑  J. Ortega y Gasset (1941). *Toward a philosophy of history*. New York: Norton.
6. ↑  R.G: Collingwood (1965). *Essays in the Philosophy of History*. Austin: University of Texas Press.
7. ↑  K.R. Popper (1957). *The Poverty of Historicism*. London: Routledge.

Se også
-------

* Historisisme

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Österreichisches Musiklexikon
 |
**Historisk revisjonisme** betegnes i historiografien som nyfortolkning av ortodokse syn på historiske bevis, motivasjoner eller beslutningsprosesser som omgir en historisk hendelse. Selv om begrepet «revisjonisme» som regel er benyttet negativt, er jevnlig revidering av historien eller tolkninger av historien, en del normal forskerprosess i å skrive historie.

Således er historisk revisjonisme enten:

* En legitim revisjon av historien etter hvert som ny forskning avdekker nye kjensgjerninger, eller
* En illegitim endring av historiske fakta eller benektelse av relevant fakta med det mål å enten forfalske eller endre oppfatningen av historiske kjensgjerninger.

Et kjent eksempel på historisk revisjonisme er forsøk på revurdering av holocaust, hvor den allment aksepterte påstanden om planlagt, systematisk utryddelse av rundt 6 millioner jøder, cirka 400 000 sigøynere og 250 000 funksjonshemmede og homofile benektes. En kjent historiker som har arbeidet innenfor historisk revisjonisme er David Irving. Andre kjente holocaustrevisjonister fra det 20. århundre er Harry Elmer Barnes, David Hoggan, Paul Rassinier, Robert Faurisson og Arthur R. Butz.

Tilsvarende har den tyrkiske regjeringen benektet folkemordet på armenerne i Lilleasia etter Første verdenskrig. Både anslagene deres over antallet døde og hvorvidt dette var et planlagt folkemord, er fortsatt sterkt kontroversielt. Andre kjente eksempler på konflikter hvor revisjonister presenterer andre, lavere tall for antall døde i konflikter, finner vi fra enkelte historikere eller hele forskningsmiljøer i Kroatia (om Ustasjas folkemord), i Serbia (om Bosnia-krigen og Srebrenica), og i Europa generelt (om antall drepte i konsentrasjonsleirene i andre verdenskrig). 

Et annet eksempel Charles A. Beard som på begynnelsen av 1900-tallet presenterte en radikalt ny forståelse om Den amerikanske borgerkrigen, Den amerikanske grunnloven og avskaffelsen av Slaveri i USA, da han tolket disse som tegn på kamp mellom sosioøkonomiske klasser og ikke som moralske konflikter. 

Deler av revisjonismen er revisjon av det etablerte synet på holocaust, deler er revisjon av den generelle krigshistorien. For å unngå misforståelse/feilassosiasjon er derfor begrepet gjerne unngått av andre historikere om sin egen virksomhet når de ser på nytt (revidere = «se på nytt») og omvurderer historieskrivning på et eller annet område.

Se også
-------

* Pseudohistorie

| * v
* d
* r
PropagandaPropagandateknikker |
| --- |
| 
* Ad hominem-argument
* Autoritetsargument
* Blodanklage
* Code word
* Desinformasjon
* Doublespeak
* Falske nyheter
* Framing
* Gjerningens propaganda
* Glittering generality
* Greuelpropaganda
* Historisk revisjonisme
* Hundefløyte-politikk
* Ideograf
* Indoktrinering
* Kirsebærplukking
* Lawfare
* Moteord
* Negasjonisme
* Nytale
* Obskurantisme
* Populæreffekt
* PR
* Sensur
* Skremselspropaganda
* Slagord
* Spin
* Språkmanipulering
* Stor løgn
* «Vanlige folk»
* Weasel word
* Whataboutism

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND
 |
**Fila II** (gresk: Φίλα; født 295 f.Kr. død en gang etter 276 f.Kr.) var en selevkideprinsesse som ble gift med Antigonos II Gonatas, konge av Makedonia, sønnesønn av Antigonos I Monofthalmos. Hun var datter av Stratonike og Selevkos I Nikator, den første kongen av Selevkideriket.

Bakgrunn
--------

I 299 f.Kr. allierte Selevkos seg med sin tidligere fiende Demetrios I Poliorketes, sønn av Antigonos I Monofthalmos, og forseglet avtalen med å gifte seg med Demetrios' datter Stratonike. Hun var da neppe mer enn 17 år gammel mens han var en gammel kriger på nærmere 60 år. Stratonike var også datter av Antipatros' datter Fila. Selevkos fikk en datter med Stratonike som også ble kalt for Fila, gitt romertallet II for å skille dem ad.

Gift i Makedonia
----------------

I år 276 f.Kr. ble Fila giftet bort til Makedonias konge, Antigonos II Gonatas, som da var hennes onkel. Antigonos fikk først en maktposisjon sent i livet, og hadde ingen særskilt posisjon eller makt før hans far Demetrios I døde i 283 f.Kr. Han var da rundt 37 år gammel. Han giftet seg sent med sin unge niese Fila, antagelig rundt 18 år, som han fikk sitt eneste legitime barn med, Demetrios II Aitolikos, ca 278 f.Kr. Han hadde dog en annen sønn med Demo, en athensk hetære, som het Halkynoeos og som ble født da Antigonos var i slutten av tyveårene. Begge sønnene fikk betydelig oppmerksomhet fra sin far. Han legitime sønn med Fila ble involvert i monarkiet fra tidlig av, blant annet i navnet ledet en hær mot Epirus ca 264 f.Kr. da han var rundt fjorten år.

Antigonos levde også et langt liv og ble rundt 80 år gammel. Det er uklart hvor gammel Fila da hun ikke er omtalt i de antikke kildene utover sitt ekteskap. Siden ingen flere barn nevnes kan det tyde på at hun ikke fikk lang alder, kanskje hun døde i barselseng, men det er spekulasjoner.

Referanser
----------

1. 1 2  «Phila II» Arkivert 4. mars 2010 hos Wayback Machine. *Livius.org*
2. ↑  Johannes Malalas, s. 198, red. Bonn ; Droysen, *Hellenism*. vol. ii. s. 179 ; Froelich. *Ann. Syr*, s, 21, 22
3. ↑  Johannes Malalas, viii.198
4. 1 2  Gabbert, Janice J. (1997): *Antigonus II Gonatas: A Political Biography*, Routledge, s.3-4