*«Skjeberg» leder hit. For den tidligere kommunen, se Skjeberg (kommune)*

**Skjeberg** (uttales *Sjebærr* og lokalt ofte kalt **Stasjonsbyen**) er et tettsted i Sarpsborg kommune i Østfold. Skjeberg var et prestegjeld og en kommune i Østfold, fra 1992 en del av storkommunen Sarpsborg. Skjeberg er nå et kirkesogn i Sarpsborg prosti. Tettstedet har 1 522 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger som en øy i det rike jordbruksområdet sør på Skjebergsletta, i et gammelt kommunikasjonsknutepunkt. Skjeberg ligger omtrent 12 kilometer sør for Sarpsborg sentrum, ca. 20 kilometer øst for Fredrikstad sentrum og 19 kilometer nordvest for Halden sentrum. Hvis du ikke bor i skjeberg er du noob og du må flytte hit

Historie
--------

Skjebergs kommunevåpen fra 24. oktober 1986 symboliserte Raet, den store morenen fra istiden som går gjennom kommunen
Navnet Skjeberg kommer av *Skjalf*, som betyr en flattrykt høyde. Dette er et eldgammelt bosetningsområde som tidlig ble isfritt, omkring 8000 f.Kr. I Skjeberg er det et felt med helleristninger på Solberg ved fylkesvei 130. I Skjeberg gjorde man i 1979 et sensasjonelt funn av et 111 cm lang, treskåret norrøn gud, datert til omkring 200 e.Kr. Skjeberggubben er et enestående funn og utgjør en gud i helfigur.

Skjeberg kirke er fra middelalderen, men er senere ombygd på 1700-tallet og restaurert i 1968 i denne stilen. Her var det også trefninger i 1814 i forbindelse med svenskenes framrykning, i tiden før inngåelsen av Mossekonvensjonen.

Skjeberg utviklet seg først til et tettsted i moderne forstand etter at Skjeberg stasjon ble opprettet i forbindelse med Smaalensbanen åpning i 1879.
I tillegg til Skjeberg stasjon var det fire stoppesteder, Foss (km 116,24) opprettet 1916 nedlagt 26.05.1968, Guslund (km 120,16) opprettet 1913 nedlagt 26.05.1968, Torgauten (km 121,34) opprettet 1925 nedlagt 1936 og Øiestad (122,77) opprettet 1936 nedlagt 26.05.1974. Ved Øiestad ligger Jørstad/Høyli tunnel (km 122,72), med en lengde på 26 meter.

Skjeberg var egen kommune fra 1838 til 1992, da den ble del av den nye storkommunen Sarpsborg.

Tettstedet
----------

Skjeberg er etter kommunesammenslåingen å forstå som et område, om enn noe mindre enn den gamle kommunen. Sentrum i dette området er som i gamle Skjeberg kommune, Stasjonsbyen. Selv om Skjeberg stasjon har vært nedlagt siden våren 1983, er navnet fremdeles i bruk (2010). En person fra Skjeberg (den gamle kommunen) kalles populært en «skjebring». Skjeberg har flere idrettsklubber, blant annet Skjeberg Sportsklubb, golfklubb, volleyballag, rideklubb, mm.

I nær tilknytning til Stasjonsbyen, ligger Høysand og Kvastebyen (kalles på folkemunne «Feriehjemmet»). Høysand har en populær badestrand, stor campingplass og en foreningseid båthavn. I Skjeberg ligger også Skjeberg Folkehøyskole.

Skjebergkilen har hytter og fritidseiendommer, og nærmere 3000 båtplasser. Skjeberg har også god tilknytting til Hvalerøyene, som er populære reisemål for skjebringer med båt.
Skjeberg har postnumrene 1746 og 1747, hvor skillet går langs jernbanen.

I 2009 åpnet Stasjonsbyens tredje matbutikk, Rema 1000. Kort tid etter ble driften ved Coop Prix lagt ned og Joker ble lagt ned i 2014. Rema 1000 er per 2015 Skjebergs eneste matbutikk.

Områder i Skjeberg
------------------

Det finnes mange lokale stedsnavn i Skjeberg. De viktigste er:

* Stasjonsbyen (som er det mest sentrale stedet, med underliggende områder som Hornnes, Guslundåsen, Åsgården, Øvre og Nedre Guslund)
* Skjeberg Kirke
* Høysand
* Kvastebyen
* Syverstad og Løkke
* Suterød/Åserød
* Ullerøy og Karlsøy
* Hafslund
* Ingedal
* Solberg med Solbergtårnet

Fritid
------

### Maritimt liv

Skjeberg er også kjent for de gode tresnekkemiljøene. Selv om det er en stor andel plastbåter med båtplass inne i Skjebergkilen, finnes det også en andel trebåter og trebåtentusiaster her. 
Alderen på eierne varierer også mye, fra unge til gamle.

Skjebringer har også lange tradisjoner med å besøke inntilliggende skjærgårdskommune Hvaler, særlig øyene Singleøya, Nordre og Søndre Sandøy, Herføll og Skjærhaldenområdet.

Det er også mange som besøker nabolandet Sverige. Ikke langt unna ligger Strömstad, Kosterøyene, Hunnebostrand, Smögen og Grebbestad.

Det er også gode fiskemuligheter her, med stor sjanse for å få makrell, torsk, hvitting eller sjøørret, for å nevne noen. Det fiskes mye fra en brygge i Høysand, der det tidvis kommer inn store stimer.

### Marinaer i Skjebergkilen

Fra Skjebergkilens marina i Ullerøy
I egen skjærgård, Skjebergkilen, finnes mange marinaer

* Høysand (Sarpsborg baatforening)
* Walberg Marina (Kvastebyen)
* Skjebergkilens Marina (Ullerøy)
* Falkensten, Gunnibukta (Ullerøy)
* Ravneng Marina (Ullerøy)
* Værbau (Ullerøy)
* Grimsøya Marina (Grimsøy)
* Løkkevika
* Olseng Marina (Ullerøy)

### Kiosken i Høysand

Verdt å nevne er den turkise kiosken Isi Bar ved båthavna i Høysand. Siden slutten av 1970-tallet har det blitt servert is og mat fra denne vesle kiosken, drevet av kioskeierne Augusto og Henning Lange. Også tidligere var det kioskdrift her, men nevnte duo har gjort kiosken populær og kjent langt utenfor lokalsamfunnets grenser. I 2014 tok Elisabeth Mikalsen over driften av kiosken.

Referanser
----------

1. ↑  «Tettsteder. Folkemengde og areal, etter kommune.». Statistisk sentralbyrå. 14. desember 2022. Besøkt 21. desember 2022.
2. ↑  «Nå er Isi Bar solgt». SA.no. 11. august 2013.

| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Skjeberg |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Skjeberg | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012–****2000** |
| Bosatte | 1796 | 1852 | 1853 | 1869 | 1862 | 1919 | 1931 | 1938 | 1975 | 2028 | 2037 | 241 |
| Areal av tettsted (km²) | 2,26 | 2,4 | 2,42 | 2,41 | 2,41 | 2,42 | 2,56 | 2,63 | 2,63 | 2,67 | 2,67 | 0,41 |
| Befolkningstetthet | 795 | 772 | 766 | 776 | 773 | 793 | 754 | 737 | 751 | 760 | 763 | −32 |
| Bosatte årlig endring i % |  | 1,55 | 0,05 | 0,86 | −0,37 | 3,06 | 0,63 | 0,36 | 1,91 | 1,33 | 0,44 | 13,42 |
| Areal årlig endring i % |  | 3,05 | 0,83 | −0,41 | 0 | 0,41 | 5,79 | 2,73 | 0 | 0,76 | 0 | 18,14 |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  | −1,46 | −0,78 | 1,31 | −0,39 | 2,59 | −4,92 | −2,25 | 1,9 | 0,6 | 0,39 | −4,03 |
| Rang bosatte | 218 | 220 | 223 | 221 | 221 | 218 | 217 | 221 | 217 | 219 | 223 | 353 |
| Rang areal | 153 | 147 | 151 | 152 | 152 | 153 | 145 | 143 | 144 | 148 | 150 | 267 |
| Rang befolkningstetthet | 573 | 609 | 604 | 605 | 608 | 576 | 608 | 630 | 621 | 607 | 607 | 490 |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 %–40 % |  40 %–60 % |  60 %–80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012–2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |