**Abraham Ortelius** eller *Abraham Ortels* (født 14. april 1527 i Antwerpen, død 28. juni 1598 samme sted) var en flamsk-belgisk arkeolog, kartograf og geograf.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Abraham Ortelius var eldste sønn av antikvitetshandleren *Leonard Ortels*. Etter farens død i 1537 flyttet han til sin fars bror *Jakob van Meteren*. Som ung studerte han gresk, latin og matematikk. Senere ble han bokhandler og karthandler og studerte til å bli kartograf.

### Karriere

I 1547 ble han antatt som lærling i Sint-Lucasgilde  for å fargelegge kart. Han kjøpte gamle karter, fargela dem og solgte dem deretter, noe som bidro til familiens forsørgelse.

På denne tid reiste Ortelius mye og besøkte nåværende Nederland, Belgia, Frankrike, Italia, England, Irland og Tyskland der familien hadde slekt i Augsburg. I 1560 reiste han også rundt med *Gerhard Mercator* til Trier, Lorrainetrakten og Poitierstrakten. Kontakten med Mercator forsterket hans funderinger på å lage egne kart.

I 1564 publiserte Ortelius sitt første verdenskart på åtte blad  som senere også skulle pryde den første kartboken. Det eneste kjente overlevende eksemplaret forvares i dag i biblioteket i universitetet i Bern i Sveits.

Deretter tegnet han et antall spesialkart over blant annet Egypt, Spania og Asian.

 Theatrum Orbis Terrarum
Den 20. mai 1570 utgav Gilles Coppens de Diest Ortelius' kartbok *Theatrum Orbis Terrarum* som betraktes som verdens første trykte kartbok. Boken inneholdt den første systematiske kartsammenstillingen ut fra datidens geografiske kunnskaper. Den første utgaven omfattet 70 kart i kopperstikk på 53 blad. I bilaget «Catalogus auctorum tabularum geographicarum» nevner Ortelius også alle kartografer som har vært hans kilder, noe som gir et uvurderlig historisk materiale. Kartboken var tilegnet *Filip II av Spania* som i sin tur utnevnte Ortelius til *Geographus regius* (Kongelig geograf) og han begynte ved det kongelige hoff i 1575 .

I 1572 ble «Civitates orbis terrarum» utgitt; en kartsamling over verdens større byer, med bidrag fra Ortelius. I 1575 utgav Ortelius skriftet «*Deorum, Dearumque Capita e veteribus numismatibus*» som inneholder en rad bilder fra hans arkeologiske samling. I 1587 utgav Ortelius «*Thesaurus geographicus*», et oppslagsverk over geografiske navn .

Maris Pacifici
I 1589 utgav Ortelius så «*Maris Pacifici*», det første trykte kart over Stillehavet.

Allerede i 1596 i samband med arbeidet med nytrykkingen av «Thesaurus geographicus» framla han en teori om kontinentaldriften.

Til tross for all den ære som ble Ortelius i samtiden, forble han ydmyk og beskjeden. «Til sitt siste var han», som F. Ratzel sier, «en god katolikk og hadde særlig mange venner blant jesuittene». Tro mot sitt motto, «Contemno et orno [mundum], mente, manu», forble Ortelius, ugift og oppriktig, fjern fra den kjekling som ofte forstyrret de lærdes sirkler. 

I 1598 døde Abraham Ortelius 71 år gammel. Han ble begravet Premonstratenserordenens kirke St. Michael i Antwerpen. «Quietis cultor sine lite, uxore, prole» står skrevet på hans gravstein. Denne epitaf ble skrevet av Justus Lipsius.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Base biographique, oppført som Abraham Ortelius, BIU Santé person ID 52139[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Ortelius [Ortels], Abraham, oppført som Abraham Ortelius [Ortels][Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id ortelius-abraham[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. august 2009. Besøkt 13. januar 2009. , Huygens Instituut
6. 1 2 3 4 5   , The Catholic Encyclopedia
7. ↑   , Famous Belgians
8. ↑   , Abraham Ortelius.com
9. ↑   , B-Net, Find articles

Eksterne lenker
---------------

* (en) Abraham Ortelius – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Om Abraham Ortelius

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BPN **·** ULAN **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |