recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Forfatterskolen** er en dansk utdannelsesinstitusjon i København. Skolen ble stiftet i 1987.

Forfatterskolen er en SU-berettiget høyere utdannelse på linje med Det Kongelige Danske Kunstakademi, Det Kongelige Teaters balletskole, Det Jyske Musikkonservatorium og Den Danske Filmskole og hører under Kulturministeriet.

Skolens elever opptas på grunnlag av en kvalitetsvurdering av deres litterære arbeider. Det opptas hvert år 5–10 elever av 300-400 søkere.

Foreningen for Forfatterskoleuddannelse (FOFU) utgjør skolens stiftende bakgrunn. Tidligere rektorer har vært Poul Borum, Niels Frank, Hans Otto Jørgensen, Pablo Henrik Llambías og Jeppe Brixvold. Karen Juul er skolens studiesekretær.

I november 2010 deltok Forfatterskolen for første gang med egen stand på den københavnske bokmesse, Bogforum. Her var for eksempel opplesning ved en lang rekke forfattere som er utdannet fra skolen.

Forfatterskolen er med jevne mellomrom organisator og vert for offentlige arrangementer med forfatteropplesninger og litteraturkritikk.

Undervisning på Forfatterskolen
-------------------------------

Elevene får en toårig kunstnerisk utdannelse, som tar utgangspunkt i den enkeltes talent og aspirasjon. Den er hverken almendannende eller generalistutdannende innenfor alle litterære genrer. Tvert imot får eleven mulighet til å forfine sitt eget talent.

Utdannelsen skolerer i litterær skriveteknikk. Den gir alment kjennskap til litteratur og til forfatternes vilkår.

Undervisningen tar primært utgangspunkt i elevens egne arbeider, som blir ført gjennom en omfattende kritisk bearbeidelse og tekstlesning. Dertil kommer teoretisk undervisning, workshopper, tverrestetiske arbeidsprosesser, seminarer og studieturer.

Skolens lærere er forfattere som er fast ansatt ut fra en vurdering av deres forfatterskap. De forestår tekstlesningene. De teoretiske undervisningsforløp forestås for det meste av gjestelærere, som kan være fra universitetene, redaktører, forfattere, anmeldere eller andre med særlige faglige forutsetninger. I de senere år har Lars Bukdahl, Peter Borum, Lilian Munk Rösing, Mikkel Bruun Zangenberg, Janus Kodal, Christian Yde Frostholm, Jørgen Bæk Simonsen, Peter Stein Larsen, Frank Kjørup, Torben Knap, Peter Laugesen, Tania Ørum, Ellen Wulff, Laura Schultz, Christian Lund og Solvej Balle undervist på skolen i kortere eller lengere forløp.

Litteratur
----------

* Dorte Øberg: *Det litterære væksthus : Forfatterskolen og prosaen 1987-96*, Odense Universitetsforlag, 1997
* Lars Bukdahl: *Generationsmaskinen. Dansk litteratur som yngst 1990-2004*, Borgen, 2004

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (da) Brian Mikkelsen sætter Forfatterskolen på Finansloven

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF
 |

Portal: Danmark
**Krasiński-palasset** (polsk *Pałac Krasińskich*) er et barokkpalass i Warszawa, bygd etter tegninger av Tylman van Gameren til voivoden av Płock, Jan Dobrogost Krasiński, i årene 1677–1695. Det huser i dag spesialsamlingene til Nasjonalbiblioteket. Frontelevasjonen peker rett mot Høyesterettsbygningen på andre siden av Krasiński-plassen.

Bygningen understrekes av en risalit med en trekantet tympanon omgitt av skulpturene til Andreas Schlüter fra Gdańsk. Elevasjonen fra hagesiden er anlagt på samme måte. Begge tympanonene knytter an til livet til romeren Marcus Valerius Messalla Corvinus og hans kamp mot gallerne.

Historie
--------

I 1765 ble palasset kjøpt opp av Skattkommisjonen og omgjort til departementsete. I 1783 ble palasset ombygd etter en brann etter tegninger av Domenico Merlini. I Kongdømmet Polen ble Sejmrettens møter holdt her i årene 1827–1828. Palasset ble brent ned under Warszawaoppstanden i 1944, og gjenoppbygd etter krigens slutt. Det huser i dag restene (kun 5 %) av 40 000 håndskrifter fra Rapperswil- og Załuski-biblioteket, samt andre gammelskrifter og kart. Av betydning er særlig svært verdifulle illuminerte polske og utenlandske middelaldermanuskripter. Palasset huser også en tematisk samling om Den store emigrasjon (1831–1883) og skriftlige minnesmerker etter Cyprian Kamil Norwid.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** NKC
 |
**Warren Kenneth Wood** (født 27. april 1887 i Illinois, død 27. oktober 1926 i Pelham Manor, New York) var en amerikansk golfspillere som deltok i de olympiske lekene i St. Louis i 1904.

Wood ble olympisk mester i golf under OL 1904 i St. Louis. Han var med på det amerikanske laget *Western Golf Association* som vant lagkonkurransen i golf foran to andre amerikanske lag. Det var kun tre lag, ti mann på hver, som deltok i lagkonkurransen i golf i 1904.

OL-medaljer
-----------

* 1904 USAs flagg St. Louis - Gull **Gull** i golf, lagkonkurranse USA USAs flagg

Referanser
----------

1. ↑   Find a Grave[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Warren Wood – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Warren Wood – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Warren Wood – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Warren Wood – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Warren Jeffs** (født 3. desember 1955) er leder for den fundamentalistiske organisasjonen Fundamentalist Church of Jesus Christ of Latter-Day Saints (FLDS Church) og i 2011 ble han dømt for to tilfeller av seksuelle overgrep. 

Jeffs ble internasjonalt kjent i mai 2006 da han ble plassert på FBIs Ten Most Wanted List fordi han stakk av for å unngå tiltale knyttet til hans påståtte arrangement av flere ulovlige ekteskap mellom hans voksne mannlige tilhengere og mindreårige jenter. Jeffs ble arrestert i august 2006 i Nevada, og samtykket i å bli tatt med til Utah der han skulle stilles for retten. I mai og juli 2007 ble han anklaget av delstaten Arizona for seksuell atferd med mindreårige og for incest. 

Jeffs' rettssak i Utah, som startet tidlig i september 2007, varte mindre enn en måned, og 25. september 2007 ble han erklært skyldig i to tilfeller av voldtekt. Den 20. november 2007 ble han dømt til fengsel fra 10 år til livstid, og han begynte å sone sin dom ved Utah State Prison. Den 27. juli 2010 ble dommen hans reversert og han ble utlevert til Texas, der han ble funnet skyldig i grove seksuelle overgrep av barn, og 55 år gamle Jeffs ble dømt til livsvarig fengsel.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 4. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6qm002f, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.biography.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Warren Jeffs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmpersondatabaser i Wikidata*
* (en) Official FLDS nettsted
* (en) Warren Jeffs' entry at Utah Sex Offender Registry

|  |  |
| --- | --- |
| Wikinews | Wikinews: FBI most-wanted fugitive, polygamist Warren Jeffs, arrested – relatert engelskspråklig nyhetssak |

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Vadim Kurales** (født 14. desember 2002) er en kasakhstansk skiskytter.

Idrettskarriere
---------------

Kurales deltok i Junior-EM i skiskyting 2019 på Sjusjøen i Norge. Der kom han på 81.-plass på normaldistansen og 98.-plass på sprinten, og Kasakhstan kom på 19.-plass på miksstafetten.

Han representerte Kasakhstan under Vinter-OL for ungdom 2020. Der kom han på 32.-plass på normaldistansen, med sju bom på de fire skytingene. Oleg Domitsjek fra Russland vant denne distansen. Han deltok også på sprinten, der han kom på 18.-plass, og han kom på ellevteplass på singel miksstafett, der han gikk sammen med Ulyana Ardalionova. På miksstafetten kom Kasakhstan på niendeplass.

Referanser
----------

1. 1 2   www.lausanne2020.sport, besøkt 12. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  The-Sports.com - *Vadim Kurales*, besøkt 16. januar 2020.
3. ↑  Lausanne 2020 - *Biathlon: Men's 12.5km Individual* Arkivert 15. januar 2020 hos Wayback Machine. besøkt 15. januar 2020.
4. ↑  Lausanne 2020 - *Single Mixed Relay - Kazakhstan* Arkivert 16. januar 2020 hos Wayback Machine. besøkt 16. januar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vadim Kurales – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Vadim Kurales – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (en) Profil hos Vinter-OL for ungdom 2020 Arkivert 16. januar 2020 hos Wayback Machine.
**Vadim Meller** (**Вадим Георгиевич Меллер**), (født 14. apriljul./ 26. april 1884greg. død 4. mai 1962) var en ukrainsk-russisk Sovjet-maler, avant-gardekunstner, (Kubist, konstruktivist), teaterdesigner, bokillustratør - og arkitekt.

Biografisk
----------

Vadim Meller ble født som barn nummer to i en høyere embedsmannsfamilie i tsarstyrets justisdepartement, som lå i St. Petersburg. Faren var av svensk adelsslekt. Moren, som var halvt gresk, halvt italiensk, var også adelig. 

Han studerte juss ved Kiev-universitetet fra 1903 til 1908 da han tok eksamen, og fikk sommerplass som privatelev hos Franz Roubaud i Genève, og fra 1908 hos Heinrich Knirr i München. Plass på kunstakademiet i München 1908 – 1912. Vadim Meller var i kontakt med kunstnergruppen Der Blaue Reiter, og møtte og ble venn med Vasilij Kandinskij. 

Etter at han flyttet til Paris, stilte han sine verker i Salon des indépendants, Vårutstillingen og høstutstillingen (Salon d'automne) som medlem av Société des artistes indépendants (Uavhengige kunstneres forbund). Han fikk også veiledning av Antoine Bourdelle. Andre kunstnere på den tid var Kasimir Malevitsj, Sonia Delaunay, Alexander Archipenko, Aleksandra Ekster, Pablo Picasso, Georges Braque og André Derain.

Han dro tilbake til Kiev i 1917, og arbeidet med staffelibilder, monumentalmalerier, grafisk design og teaterkostymer. Overgangen til scenografi skjedde i de første årene etter revolusjonen.

Fra 1918 til 1921 samarbeidet han med scenograf og ballettdanser Bronislava Nijinska (Vatslav Nizjinskijs søster).

I 1925 deltok Vadim Meller på Verdensutstillingen i Paris, og mottok en gullmedalje for utformingen av Berezil-teateret. 

Samme år deltok han i en tilsvarende utstilling i New York. Han ble etter hvert leder av konstruktivisme-skolen innen ukrainsk teaterdesign, og var ledende kunstner der til 1945. Samtidig var han lærer ved kunstakademiet, og arbeidende leder for flere andre institusjoner. 

Han var gift med Nina Genke. Vadim Meller døde i Kiev i 1962.

Eksterne lenker
---------------

* *Vadym Meller's Expressive Constructivism*, Olga Petrova, pp.5-32, Catalog, an Exhibition *Avant-Garde Adventures* , National Art Museum of Ukraine (NAMU), 2004, Kiev, Ukraine.
* Encyclopedia of Ukraine on Vadym Meller
* *Vadim Meller*, Soya Kucherenko, Mistetstvo, Kiev, 1975.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** ULAN
 |
**«Lara's Theme»** er navnet på ledemotivet til filmen *Doctor Zhivago* (1965), skrevet av komponist Maurice Jarre. Kort etterpå dannet den grunnlaget for sangen «Somewhere My Love».

Originalkomposisjon
-------------------

Mens han arbeidet med soundtracket til *Doctor Zhivago* ble Maurice Jarre spurt av regissør David Lean om å komme med tema til rollefiguren, Lara, spilt av Julie Christie. I begynnelsen hadde Lean ønsket å anvende en velkjent russisk sang, men kunne ikke oppspore rettighetene til den og delegerte ansvaret til Jarre. Etter flere mislykkede forsøk med å skrive den, foreslo Lean overfor Jarre at han skulle dra til fjellene med sin kjæreste og skrive et musikalsk stykke til henne. Jarre sa at resultatet ble «Lara's Theme». og Lean likte det godt nok for å anvende det på tallrike spor i filmen. Under redigeringen av *Dr. Zhivago* reduserte eller rent ut fjernet Lean og produsent Carlo Ponti flere av temaene, som var komponert av Jarre. Jarre ble sint, fordi han følte at en for stor tiltro til «Lara's Theme» ville ruinere soundtracket.

Jarres estetiske frykt viste seg imidlertid å være ubegrunnet kommersielt sett, ettersom temamelodien ble en umiddelbar suksess og fikk berømmelse over hele verden. Gjennom en spesiell anmodning fra Connie Francis tok Paul Francis Webster senere temaet, tilføyde tekst til det og skapte «Somewhere My Love». Francis trakk seg imidlertid ut fra prosjektet da teksten ble presentert for henne, fordi hun mente den var for *«corny»*. Noen få uker senere endret Francis holdning og spilte likevel inn sangen, men da hadde Ray Conniff også spilt inn en versjon.

Ulike andre versjoner av den har siden blitt utgitt. Den italiensk-amerikanske tenoren Sergio Franchi gjorde en coverversjon, «Somewhere, My Love» på sitt album *From Sergio - With Love* (RCA Victor) i 1967.

«Lara's Theme» fortsetter til denne dag å være én av de mest gjenkjennelige filmtemaene som noensinne har blitt komponert. En spilledåse spiller «Lara's Theme» i begynnelse nav filmen *Spionen som elsket meg* (*The Spy Who Loved Me*).

Norsk versjon
-------------

C. C. Boyesen har skrevet en norsk tekst. Den norske versjonen heter «En gang, et sted».

### Innspilling

* Åse Thoresen. Utgitt på singlen Triola TN 454 i 1966.

Listeplasseringer
-----------------

Versjonen til Conniff lå på en niendeplass på Billboard Hot 100-listen i 1966. Conniffs versjon toppet også Easy Listening-listen i USA i fire uker. Til tross for Conniffs suksess hadde Connie Francis også sin versjon utgitt på single, og selv om den mislyktes i å komme på de amerikanske listene, ble den én av hennes største suksesser internasjonalt. I Italia ble hennes versjon, «Dove non so», hennes siste # 1-suksess.

Referanser
----------

1. ↑  *The Billboard Book of Top 40 Hits*, 6th Edition, 1996
2. ↑   Sergio Franchi
**Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet**, i daglig tale ***Bagmandspolitiet*** («bakmannspolitiet»), er en dansk myndighet under Anklagemyndigheden som har til oppgave å etterforske komplisert økonomisk kriminalitet samt saker om alvorlig kriminalitet begått i utlandet. I motsetning til de øvrige statsadvokatene foregår arbeidet i hele landet.

Tidligere utgjorde de to saksområdene to særlige statsadvokaturer, men ble i løpet av 2012 sammenlagt til én enhet.

I myndigheten arbeider såvel jurister som politiutdannet personale, og myndigheten står derfor selv for etterforskningen i dets saker. Etterforskningen skjer i et samarbeide mellom politifolk og jurister, samt eventuelt med ekstern bistand, eksempelvis fra revisorer.

Referanser
----------

1. ↑  Ny specialenhed i Bagmandspolitiet Arkivert 6. juli 2015 hos Wayback Machine.
2. ↑  Aklagemyndighedens mål og strategi 2012-2015 Arkivert 3. juli 2015 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Statsbankerotten** er den vanlige og folkelige betegnelse på pengereformen som ble innført i Danmark-Norge den 5. januar 1813.

Danmarks enorme utgifter i forbindelse med Napoleonskrigene medførte at staten fra 1807 lot trykke opp store mengder pengesedler, noe som førte til en inflasjon man ikke klarte å kontrollere. Myntenheten rigsdaler ble utstedt av den statseide kurantbanken. I 1813 var situasjonen blitt så uholdbar at nye grep måtte tas for å gjenopprette tilliten til pengene.

Pengereformen besto i at staten opprettet en ny bank, Rigsbanken (fra 1818 Nationalbanken). Rigsbanken utstedte en ny valuta, rigsbankdaleren, som over en årrekke skulle erstatte kurantdaleren.

Ved reformen etter statsbankerotten i 1813 ble pengesedler lydende på *rigsdaler kurant* byttet om til *rigsbankdaler* i forholdet 6:1. Rigsbankdaleren ble som sølvmynt definert etter myntfoten 1 kølnersk mark fint sølv = 18½ rbd. I de første årene etter statsbankerotten kunne ikke sedlene innløses til pari. Rigsbanksedlene var i kongeriket Danmark tvungent betalingsmiddel som *rigsbankpenge navneværdi* og som *rigsbankpenge sølvværdi* etter den noterte kurs fastsatt av Rigsbanken. 1. august 1813 ble bankkursen notert til 375 slik at 200 rbd. sølvverdi tilsvarte 375 rbd. navneverdi. Først fra 1845 var Nationalbankens sedler innløselige med sølvmynt til pari kurs.

Eksterne lenker
---------------

* Nationalbanken i Danmark om pengereformen i 1813 (dansk)
* Nettstedet Danmarkshistorien om statsbankerotten (dansk)

Portal: Danmark
**Tom Erik Andersen** (født 3. august 1964 i Drammen) er en norsk billedkunstner. 

Han har 3 årig utdannelse fra Asker Kunstfagskole og har vært elev hos Oddmund Raudberget og Kjell Eivind Wang.

Andersen har en lang rekke utstillinger og mange utsmykningsoppdrag bak seg. Han er innkjøpt av en rekke selskaper og offentlige institusjoner. Hans kunst har blant annet vært benyttet i fagtidsskrifter og som bokomslag. Han er også blitt en del av skolepensum. En av hans installasjoner er omtalt i boken «Dialogos» som benyttes i 9. klassetrinn.

Andersen har skapt et gjenkjennelig og særegent uttrykk, og hans surrealistiske bilder formidles gjennom et rent og direkte formspråk.

Titlene på bildene er viktige og må sees på som en del av kunstverket. Bildene har et grunnleggende hovedtema: Oss mennesker og det livet vi lever. Situasjonene han skaper kan oppfattes som melankolske eller humoristiske, men med en tydelig symbolikk. Bildene hans formidler historier som gjør oss nysgjerrige.

Skolepensum
-----------

Installasjonen; «The children of our world» er gjengitt i læreboken *Dialogos*, på forlaget Fag og kultur for niende klassetrinn i den norske grunnskole.

Utstillinger
------------

* se: www.prolog.no/cv

Referanser
----------

1. ↑   byleksikon.drmk.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Bjørn Zarbell-Engh (16. september 2009). «Inn i pensum». *Drammens Tidende*. Besøkt 14. juli 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Tom Erik Andersens hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon
 |
**Dykkerutdanningen ved Høgskulen på Vestlandet** er en videreføring av **Statens dykkerskole**, en skole for yrkesdykkere etablert i 1980. I 2005 ble skolen underlagt Høgskolen i Bergen. Da Høgskolen i Bergen fusjonerte med Høgskolen i Sogn og Fjordane og Høgskolen Stord/Haugesund i 2017, ble dykkerutdanningen en del av Høgskulen på Vestlandet.

Etter en del år i leide lokaler flyttet skolen inn i et eget bygg i Skålevik ved årsskiftet 1990-91. Skålevik ligger ca. 15 km fra Bergen sentrum, nær andre viktige dykkerinstitusjoner som NUTEC og Marinebasen Haakonsvern. Skolen er den eneste statlige skolen som driver med utdanning av dykkere og dykkerpersonell, mens Norsk Yrkesdykkerskole på Nesodden utenfor Oslo er en privat dykkerskole som tilbyr tilsvarende utdanning. 

Tidligere sto Direktoratet for arbeidstilsynet for utstedelsen av yrkesdykkersertifikater. Fra juli 2003 overtok Statens dykkerskole dette arbeidet på vegne av direktoratet.

Referanser
----------

1. ↑  «Dykkarutdanning». 16.02.2017. Besøkt 12.09.2018.

Eksterne lenker
---------------

* hib.no: *Dykkerutdanningen* Arkivert 13. april 2008 hos Wayback Machine.
* 


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** Bergen byleksikon
 |
En **proteinskummer** er et apparat som ofte brukes i saltvannsakvarium som en del av filtreringssystemet. Den genererer veldig mange små bobler som en del forskjellige organiske og uorganiske forbindelser vil binde seg til. Disse boblene vil gå oppover og ende opp i en kopp i toppen av proteinskummeren som kan tømmes med jevne mellomrom. Organiske materialer kan dermed fjernes fra vannet før de brytes ned til stoffer som er uønskede slik som ammoniakk, nitritt, nitrat eller fosfat. Skummeren fjerner også til dels kobber, sporelementer som jod, plankton, bakterier og andre partikler. En sekundær effekt til proteinskummeren er at den bidrar med stor luftutveksling. Dette gjør blant annet at oksygen blir lettere tilført og at overflødig karbondioksid kan komme ut av vannet.

Proteinskummere kommer i mange forskjellige størrelser. Noen er beregnet for montering stående i en sump, mens andre er beregnet for å henge på kanten til selve akvariet.

Se også
-------

* Sump

Referanser
----------

1. ↑  «What is Skimming? by Randy Holmes-Farley - Reefkeeping.com». *www.reefkeeping.com*. Besøkt 19. desember 2020.
**Monschau** er en Gemeinde med 8 268 (pr. 31. desember 2014) innbyggere i Byregion Aachen i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen.

Geografi
--------

Kommunen ligger rundt 15 km sørøst for Aachen på grensen mot Belgia.

Historie
--------

Området var en del av Hertugdømmet Jülich fram til 1795 da det ble erobret av det revolusjonære Frankrike, og lagt inn i det daværende franske departementet Roer. Etter Wienerkongressen i 1815 kom området under Kongeriket Preussen. 

I 1885 ble byen knyttet til jernbanenettet da linjen mellom Aachen og Sankt Vith åpnet som ble en del av Vennbahn. 

Etter det tyske nederlaget i 1918 ble den tysk/belgiske grensen gjennom Versaillestraktaten i 1919 flyttet østover, og Eupen-Malmédy ble en del av Belgia og Roetgen ble en grensekommune. Versaillestraktaten bestemte at jernbanetraseen skulle være belgisk territorium, og oppsto det to eksklaver vest og sør i kommunen.

* Den katolske St. Hubertus i RoetgenDen katolske St. Hubertus i Roetgen
* Det oktogonale MariakapelletDet oktogonale Mariakapellet
* Portrom i RoetgenPortrom i Roetgen
* Hus i RoetgenHus i Roetgen
* Rasteplass langs sykkelveien i den tidligere Vennbahns traseRasteplass langs sykkelveien i den tidligere Vennbahns trase

Referanser
----------

1. ↑  Bevölkerungszahlen auf Basis des Zensus vom 9. Mai 2011 Arkivert 2013-09-22, hos Wayback Machine. Landesbetrieb Information und Technik NRW, besøkt 15. desember 2015

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Roetgen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
*Se også: Musikkteori*
**Rytme** (fra gresk *rhythmós* = «flyt») er rekkefølgen av ulike tidsintervall mellom *impulser* over tid. Mange medier bruker rytme, men den er mest forbundet med musikk, dans og poesi. I musikken bruker man begrepet på to litt forskjellige måter:

* Som betegnelse på *fenomenet* rytme, som musikalsk parameter, som en bestanddel av hvordan vi opplever musikken.
* Som navngitte fastlagte rytmer, f.eks. tango, samba.

Ulik utførelse av rytme gir ulike kunstneriske kvaliteter til musikken. I vestlig musikk gir rytme tradisjonelt mest mening når den utføres som et tidsavgrenset mønster over en taktart, gjerne stadig tilbakevendende. Når takten er forskjellig, dvs at taktslaget har forskjellig varighet, kan man utføre samme rytme i forskjellig tempo. En rytme som ikke aksentuerer taktslagene, men systematisk kommer mellom, kalles synkopert. Ikke-vestlig musikk bruker additiv rytme i større grad. I afrikansk musikk blir polyrytme mye brukt. Uansett er rytme en av de viktigste parametre i musikken, noen kaller musikk *rytmisert lyd*.

Nyere måter å oppfatte rytme på, er å gi begrepet mer kunstnerisk innhold, for eksempel å tenke på rytme som en kombinasjon av tempo, takt og dynamikk. Man snakker om å *føle* rytmen, som en motsetning til å måle og forstå den.

«Rytme», skrev forfatteren Tom Robbins i *Another Roadside Attraction*, «er alt som forholder seg til varighet av energi».

Eksterne lenker
---------------

* Research group specializing in rhythm, timing, and tempo, University of Amsterdam

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** NDL **·** NKC
 |
*Se også: Grunnvannsreservoar*
En **akvifer** eller **ferskvannslomme** er en bergart eller et sediment (grus/sand) med en betydelig vanngiverevne. Betydelig i denne sammenhengen er en formasjon som eksempelvis kan benyttes som drikkevannskilde ved nedsetting av brønn.

Nydannelse (tilførsel av grunnvann) kan enten skje ved infiltrasjon fra tilgrensende overflatekilder (elv/innsjø) eller ved infiltrasjon av nedbør. Det finnes også akviferer med begrenset tilførsel av nytt vann. Ogallalla-akviferen i Midtvesten i USA er f.eks. en akvifer dannet i forbindelse med siste istid, og ser ut til å være i ferd med å tørke ut.

Også den norske akviferen - funnet av forskere på leting etter metanutslipp fra havbunnen - oppstod under siste istid. Den ligger på 800 m dyp i to smale renner i kontinentalskråningen utenfor Lofoten. Smeltevann fra siste istid ble tynget ned gjennom sprekker i havbunnen av isbreen over, og danner i dag en større ferskvannslomme. I 2019 ble det funnet en enorm akvifer utenfor USAs østkyst, med utstrekning fra New Jersey til Massachusetts. Med sine 2.800 billioner liter vann er dette den største undersjøiske ferskvannsakviferen som er funnet, med vann til å fylle 1,1 milliarder olympiske svømmebasseng.

Kunnskap om en akvifers form, størrelse og avgrensning er viktig når man skal lokalisere brønner for vannuttak. Hvordan og hvor raskt grunnvannet fornyes, er essensielt for å vite hvor mye grunnvann som kan tas ut før det oppstår problemer (kvantitativt – for lite vann, eller kvalitativt – inntrengning av forurenset vann).

Studiet av grunnvannstrømning og karakterisering av ulike typer akviferer kalles hydrogeologi.

Åpen akvifer
------------

En **åpen akvifer** mottar nydannelsen gjennom nedbør som infiltrerer og deretter perkolerer ned til grunnvannet. Denne typen akviferer kalles også selvmatende. I en åpen akvifer vil grunnvannspeilet ha et hydrostatisk trykk tilsvarende atmosfærisk trykk. En og samme akvifer kan være åpen og lukket i ulike deler.

Lukket akvifer
--------------

En **lukket akvifer** er en akvifer som ligger under et tett og ugjennomtrengelig lag. Den mottar ikke vann fra nedbør direkte over akviferen, men via kontakt med en tilgrensende åpen akvifer eller tilgrensende overflatekilde (innsjø eller elv). Grunnvannet står da under trykk mot det tette laget, og har følgelig et trykk > atmosfæretrykket. Hvis det settes ned en brønn vil vannivået i brønnen være høyere enn i akviferen.

Se også
-------

* Grunnvann
* Hydrogeologi
* Vannets kretsløp

Referanser
----------

1. ↑  Michon Scott: «Ogallala-akviferen tørker ut», *National Climate Assessment*
2. ↑  Kai Jæger Kristoffersen: «Fant 20.000 år gammelt ferskvann på havets bunn», NRK 25. juli 2019
3. ↑  Doug Criss: *Scientists found a gigantic freshwater aquifer*, CNN

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Odd Arvid Eilertsen**, kjent under navnet **OddA** (født 12. mai 1956), er en nordnorsk all-round musiker (kontrabass og gitar). 

Freelancemusiker siden 1973. Han var opprinnelig bassist og gitarist i Tromsøgruppa Erter, Kjøtt og Flesk, et folk-rockband tidlig på 1970-tallet, Er bassist i Nordnorsk Visegruppe som mellom 1975 og 1980 utga to plater (*Rav og Rækling* og *Hei Løsti*) som fikk stor betydning for den såkalte visebølgen på 1970- og 80-tallet. NNVG fikk Prøysenprisen i 1977 og gruppa er ennå aktiv og spiller fra tid til annen konserter. OddA sitt virke som freelancer har vært omfattende, teatermusiker / musikalsk leder på en rekke produksjoner ved Hålogaland Teater, Nordland Teater og Beaviaas Sami Theater og NRK. Han har skrevet musikk til spillefilmer, TV-serier og kortfilmer. Har jobbet som studiomusiker og produsent på en rekke plateinnspillinger. Har turnert med mange av nordnorsk musikklivs artister; Sverre Kjelsberg, Ragnar Olsen, Steinar Albrigtsen, Jørn Hoel, Trygve Hoff, Tove Karoline Knutsen og Nøkken. Gikk i 2000, etter nesten 30 år, over i det noen kaller skikkelig jobb, og var med på oppbyggingen av Kulturavdelingen ved Universitetssykehuset (UNN) i Tromsø. Jobber idag som produsent for Landsdelsmusikerne i Kultur i Troms i Harstad. Gjør strøjobber ved siden i forskjellige musikksjangre. 
Han fikk Gammleng-prisen i klassen studiomusiker i 1999.

Diskografi
----------

* *Åpne dører* (1988), med Sverre Kjelsberg og Tor Kjelsberg

### Erter, Kjøtt og Flesk

* *Husmannskost* (1973)
* *Live i studio!* (2012)

### Nordnorsk Visegruppe

* *Rav og Rekling* (1977)
* *Hei løsti* (1979)

### Nøkken

* *Tusen lys* (2004)

### Deltar på

* Sverre Kjelsberg: *Etter mørketia* (1979)
* Sverre Kjelsberg & Tage Löf: *Kära Syster* (1980)
* Malvin Skulbru: *Ikke så mykje men, litt a' kvert...* (1982)
* Sverre Kjelsberg: *Sverre* (1982)
* Dag Kajander: *Den underlige sang* (1982)
* Jan Arvid Johansen: *Rusfri rus/Klubben bakom domus* (1983)
* Nøkkeldilla Sørensen: *Nøkkeldilla Sørensen* (1984)
* Forente artister: *Sammen for livet* (1985)
* Ragnar Olsen & Sverre Kjelsberg: *Den glade pessimisten* (1987)
* Siri Kvambe Berg, Trine Kvambe & Sissel Kvambe: *Hold dere fast!* (1987)
* Ragnar Olsen: *Polarlys* (1993)
* Dag Kajander: *Sanger fra Lofoten* (1995)
* Susanne Lundeng: *Ættesyn* (1997)
* Boknakaran: *På kryss og ters* (1999)
* Marit Mathiesen: *11 sanger til* (2001)
* Sverre Kjelsberg: *Større kraft enn krutt* (2005)
* Tore Morten Andreassen: *Ord og stemninger (feat. Prosjekt Obstfelder)* (2011)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Odd Arvid Eilertsen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Odd Arvid Eilertsen hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (en) Odd Arvid Eilertsen på Discogs Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Discogs
 |
**Odd Bach** (født 22. mai 1930 på Foldereid i Nord-Trøndelag, død 23. august 2017 samme sted) var en norsk gårdbruker og politiker (Sp). Han var Nærøys ordfører 1980–1983.

Han vokste opp på Bachgården like ved Foldereid kirke som eldste sønn av gårdbruker Haakon Bach og hustru Rannveig Thornes. Faren var også innvalgt i Foldereid herredsstyre og ekspeditør for Fylkesbilene i Nord-Trøndelag, og også moren var engasjert i foreningslivet. Odd Bach giftet seg med Kirsten Rønning og drev slektsgården.

Bach hadde lokalpolitiske verv fra kommunesammenslåingen til Nærøy i 1964. Han var medlem av Nærøy kommunestyre i fem perioder, medlem av formannskapet i fire og ordfører i én periode. Dessuten var han innvalgt i Nord-Trøndelag fylkesting 1988–1991 og leder i hovedutvalget for undervisning i to år. Bach var pådriver for å bygge Rørvik lufthavn, Nærøysund bru og fergefri Kystriksvei for å knytte Nærøy og Vikna tettere sammen med hverandre og omverdenen.

Referanser
----------

1. ↑  Leirvik, Kåre og Leirvik, Sveinung (1980). *Nærøy bygdebok. Bd. 1: Gårder og slekter i Foldereid 1600–1964*. Nærøy kommune. s. 303–304. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. ↑  Fiskaa, Haakon M. og Myckland, Haakon Falck (red.) (1958). *Norges bebyggelse. Nordlige seksjon. Herredsbindet for Nord-Trøndelag. Nordre del*. Oslo: Norsk faglitteratur. s. 293–294. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. 1 2  Aspli, Steinar (5. september 2017). «Odd Bach til minne». *Namdalsavisa*. Arkivert fra originalen 8. september 2017. Besøkt 8. september 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Meteorsvermen *Leonidene*, Nord-Amerika i 1833. Gravering fra 1888.
Radiant (utgangspunkt) for meteorsvermen Perseidene, i stjernebildet Persevs. 
En **meteorsverm** eller meteorstorm er en astronomisk begivenhet der et stort antall meteorer er synlige i løpet av svært kort tid. Disse meteorene er små fragmenter av kosmisk støv som kommer inn i atmosfæren til jorden i svært stor fart. Dette gjør at det vises et lysglimt på himmelen. De fleste meteorene er mindre enn et sandkorn. Det betyr at de aller fleste brenner opp før de når jorda. De som når jorda blir kalla meteoritter.
Når en meteorsverm gir over 1000 meteorer i timen, kalles den en **meteorstorm**.

Datoene for store meteorsvermer endres ikke mye fra år til år, men toppen (eller maksimum) av en sverm kan variere med en dag eller to.

Radiant
-------

Radianten eller tilsynelatende radiant til en meteorsverm, er punktet på himmelen hvorfra (for en planetobservatør) meteorer synes å stråle ut fra. Perseidene for eksempel, er meteorer som synes å komme fra et punkt i stjernebildet Persevs.

ZHR
---

Timerate i senit (ZHR) til en meteorsverm; antall meteorer en enkelt observatør ville se i en time under en klar, mørk himmel (tilsynelatende grensemagnitude på 6,5) hvis radianten til svermen var i senit. Raten som reelt kan bli sett er nesten alltid lavere og minsker jo nærmere radianten er til horisonten.

Meteorsvermer
-------------

Utdypende artikkel: Liste over meteorsvermer

### Utvalgte periodiske meteorsvermer

| Tidspunkt (Maksimum) | Navn | Opphavsobjekt | ZHR |
| --- | --- | --- | --- |
| 28. desember til 12. januar (3. januar) | *Quadrantidene*(Bootidene) | Asteroide 2003 EH | 110 |
| 14. april til 30. april(22. april) | *Lyridene* | Komet C/1861 G1 Thatcher | 18 |
| 19. april til 28. mai (5. mai) | Eta-Aquaridene | Halleys komet | 50 |
| 17. juli til 24. august (12. august) | *Perseidene*  (Laurentiussvermen) | Komet 109P/Swift-Tuttle | 100 |
| 6. oktober til 10. oktober (8. oktober) | *Giacobinidene*  (Draconidene) | Komet Giacobini-Zinner | var |
| 2. oktober til 7. november (21. oktober) | *Orionidene* | Halleys komet | 20 |
| 20. oktober til 10. desember (12. november) | *Nordlige Tauridene* | Asteroide 2004 TG10 | 5 |
| 6. november til 30. november (17. november) | *Leonidene* | Komet 55P/Tempel-Tuttle | 15 |
| 4. desember til 20. desember (13. desember) | *Geminidene* | Asteroide 3200 Phaethon | 150 |
| 17. desember til 26. desember (21. desember) | *Ursidene* | Komet 8P/Tuttle | 10 |

Se også
-------

* Meteor
* Meteoroide

Referanser
----------

1. ↑  Return of the Leonids Arkivert 20. oktober 2009 hos Wayback Machine. - nasa.gov, 2008

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
Kolibriene er kanskje klodens fremste eksperter på rytling, men de er på langt nær de eneste som kan denne teknikken. Mange andre fugler, insekter og flaggermus kan også ryttle.
En ryttlende fiskeørn
**Rytling** er når fugler eller insekter stiller seg i luften, altså står stille i luften i forhold til bakken under, mens de slår med vingene for å bevare oppdriften. Det kan også kalles **stasjonær flukt**. Rytling kan således hevdes å være det motsatte av sveving. Når fugler og insekter svever, beveger de seg mer eller mindre hurtig i forhold til bakken under seg, mens ekstremitetene ikke manuelt genererer oppdrift, men forholder seg tilnærmet urørlige.

Fugler og insekter **ryttler** eller **stiller** oftest under jakt på mat. Kolibrier er kanskje de fremste eksponentene for denne teknikken blant fuglene, men mange insekter har like gode eller bedre egenskaper enda. Kolibrier ryttler som regel alltid når de eter nektar fra blomster, siden blomstene eller blomsterstilkene ofte ville ha brukket om de landet på dem. Rytling kan i mange tilfeller være eneste vei fram til nektaren, siden mange blomster henger nedover. Mange andre fugler enn kolibriene kan imidlertid ryttle, som en rekke ugler, hauker og falker. Tårnfalken er i så måte også en eksponent for denne flygeteknikken, når den stiller seg i luften for å speide etter smågnagere.[1] Flygende insekter og flaggermus er også eksponenter for teknikken, som for eksempel vepser og øyenstikkere.

Se også
-------

* Levitasjon

Referanser
----------

1. ↑  Frode Falkenberg (2013) Tårnfalk? Spør en ornitolog, *Fuglevennen*, 02.05.2013. Besøkt 2019-02-25
En **variabel** er et symbol som representerer et vilkårlig tall eller element i en mengde. Elementene i denne mengden kalles *verdiene* til variabelen. En *konstant* representerer, i motsetning til en variabel, en bestemt størrelse.

Variabler representeres i algebraen gjerne med symboler som *x*, *y*, *a*, *b*, etc, mens konstanter representeres med for eksempel 2, *π* eller *e*. I geometri brukes gjerne *P*, *Q*, etc som variabler som representerer punkter.

Innenfor samfunnsvitenskapelig metode og statistikk er en variabel en egenskap ved en enhet. Enheten kan for eksempel være det norske folk. Eksempler på variabler er kjønn, utdanning og inntekt. Hvis man for eksempel ønsker å undersøke sammenhengen mellom kjønn, utdanning og inntekt i Norge er et representativt utvalg av nordmenn undersøkelsesenheten, mens deres kjønn, utdanning og inntekt er deres variabler. En samfunnsforsker vil kunne være interessert i å undersøke om menn tjener mer enn kvinner eller om utdanning lønner seg økonomisk i Norge. Dette kan variere med tid og sted, derav navnet variabel. Variablene kan ha et ulikt antall verdier. En variabel med kun to verdier kalles dikotom. Kjønn er et eksempel (verdiene mann og kvinne). Utdanning har mange flere verdier, men det er ingenting i veien for at man i en undersøkelse kun opererer med to verdier, for eksempel Bachelor-grad og Master-grad. Dette innebærer i så fall at man dikotomiserer utdanningsvariabelen. Det samme kan man gjøre med variabelen inntekt, som også har mange verdier.

Uavhengig variabel
------------------

Man må også skille mellom uavhengig variabel og avhengig variabel. En uavhengig variabel kommer forut for en avhengig, det vil si at den påvirker i større eller mindre grad uten å selv bli påvirket. Kjønn er en uavhengig variabel i forhold til både utdanning og inntekt, idet den kan virke inn på både hva slags utdanning man velger og hva slags inntekt man får. Verken utdanning eller inntekt kan virke inn på hva slags kjønn man har. Derimot er det rimelig å tenke seg at utdanning virker inn på hva slags inntekt man får. Man kan også tenke seg at inntekt påvirker utdanning, ved at høy inntekt gjør det lettere å skaffe seg høy utdanning.

Kjønn trenger forøvrig ikke alltid være uavhengig variabel. Innenfor medisinsk og biologisk forskning kan man tenke seg at man ønsker å undersøke hvilke faktorer som fører til at den gravide får en jente eller en gutt. Kan for eksempel miljøfaktorer spille inn? I tilfelle hvilke? Kan arvemessige forhold ha betydning? I tilfelle hvilke?

Kilder
------

* Ottar Hellevik: Forskningsmetode i sosiologi og statsvitenskap. Universitetsforlaget

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** GND
 |
**Rytmisk Musikkonservatorium** (uformelt **Rytmekons** eller **RMC**) er en dansk utdanningsinstitusjon for rytmisk samtidsmusikk under Kulturministeriet. Konservatoriet har 200 studenter og 30 undervisere og holder til i København.

Konservatoriet ble opprettet i 1986 og holdt opprinnelig til på Frederiksberg, men har siden 1996 vært plassert på den tidligere Marinestasjon Københavns område sammen med Statens Teaterskole, Den Danske Filmskole og Kunstakademiets Arkitektskole. 

RMC utdanner musikere og musikklærere på høyeste nivå og er det eneste utelukkende rytmiske konservatorium i Danmark.

Rektor er Henrik Sveidahl.

Formålene er:

* å utdanne til det profesjonelle rytmiske musikkliv,
* å utøve forsknings- og utviklingsarbeide,
* å bidra til fremme av musikkulturen i Danmark.

Se også
-------

* Det Kgl. Danske Musikkonservatorium
* Det Jyske Musikkonservatorium
* Vestjysk Musikkonservatorium
* Det Fynske Musikkonservatorium
* Nordjysk Musikkonservatorium

Eksterne lenker
---------------

* Rytmisk Musikkonservatorium

  

Portal: Danmark


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Nardo Centeret** er et kjøpesenter på Nardo i Trondheim. Senteret har dagligvareforretning, kiosk, apotek, bakeri, solsenter, frisør, restaurant, blomsterforretning og Nardosletta Legesenter samt ulike behandlingstilbud innen helse. Tidligere lå det et postkontor her (opprinnelig Nardosletta postkontor, senere Nardo postkontor), men det er blitt erstattet av post i butikk, og det er nå en restaurant i postlokalene. Senteret er et populært møtested i bydelen.

Senteret ble bygget på midten av 1980-tallet av aktørene K. Eliassen, Eva Borgen & Johs. Fuglstad som slo seg sammen da Nardo-krysset/Omkjøringsveien skulle bygges om og utvides. Nardo Centerets adresse er Hans Baucks vei 1 som også omtales lokalt som Nardosletta. Senteret er lett tilgjengelig med gratis parkeringsplass og gode bussforbindelser.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *GeoNames*, 2005, Wikidata Q830106,
2. ↑  WikiStrinda
3. ↑  Hva skjer med ditt postkontor? (nrk.no 01.02.2008)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
*Noctua comes*
**Variabelt båndfly** (*Noctua comes*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sør-Trøndelag i Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 39 – 46 mm), gråbrunt eller gulbrunt nattfly med gule bakvinger. Som hos hagebåndfly (*Noctua pronuba*) er forvingen sterkt variabel i fargen. Den nærmest lignende arten er plettbåndfly (*Noctua orbona*), fra denne skiller den seg ved at den mangler en svart flekk nær spissen av forvingen, og at den mørke flekken i bakvingen er mindre og smalere. **Forvingen** er gråbrun eller gulbrun, med sterkt varierende mønster, men nesten alltid med tydelige, mørke nyre- og ringmerker. Ellers kan vingen være ensfarget brun, eller ha mer eller mindre klare tegninger. Den har ikke noen svart flekk ved vingespissen. **Bakvingen** er gul, gjerne noe blekere enn hos andre båndfly, med et bredt, svart tverrbånd litt ineffor ytterkanten og en smal, kommaformet, svart flekk litt foran midten. Larven er lyst gråbrun med en mørkere sidestripe.

Levevis
-------

Arten kan finnes i mange ulike miljøer, og larvene kan leve på en lang rekke ulike trær, busker og urter. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september og kommer gjerne til lys.

Utbredelse
----------

Den er utbredt over det meste av Europa, i Midtøsten, Nord-Afrika og Asia øst til Iran. Dessuten er den innført til Nord-Amerika, der den har spredt seg over store deler av kontinentet. I Norge er den vanlig nord til Sør-Trøndelag, men ikke så tallrik som hagebåndfly.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Noctua comes* på UK moths:
* Utbredelsesdata:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *variabelt båndfly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *variabelt båndfly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *variabelt båndfly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *variabelt båndfly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *variabelt båndfly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *variabelt båndfly* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *variabelt båndfly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Noctua comes* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Noctua comes* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Noctua comes* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Origo Gentis Langobardum
Den langobardiske jernkrone
**Aion** (*Aio*, *Agio*) var, sammen med sin bror Ibor den første mytiske konge av langobardene. Opphavsmyten om langobardene er nedtegnet i *Origo Gentis Langobardorum*, et kort manuskript fra det 7. århundre som forklarer navnet langobarder med at *Godan* (Odin) har gitt dem navnet, og nevner videre de lombardiske kongene fra Ibor og Aion til Perctarit som regjerte på 670- og 680-tallet.

Langobardenes historie (*Historia Langobardorum*) av Paulus Diaconus forteller at langobardene opprinnelig bodde på «øya» «Skandinavia» (Scadanan), men på grunn av overbefolkning måtte en del av dem flytte ut. Disse emigrantene valgte Ibor og Aion til konger i et diarki (tomannsvelde) sammen med deres mor Gambara. De to kongene ledet sitt folk fra Skandinavia til den sørlige kysten av Østersjøen. Denne første forflytningen skjedde tre-fire århundrer før starten på det som regnes som folkevandringstiden og innledet langobardenes lange marsj til Italia hvor de ble en dominerende folkegruppe fra det 8. århundre.

Folkegruppen ble opprinnelig kalt *winnili* (vinniler), men allerede hos den romerske historikeren Tacitus på slutten av det første århundre brukes navnet langobarder. Sannsynligvis bodde langobardene på denne tida i trakten mellom Elben og Weser. Tacitus beskriver langobardene som «*fryktløse i kamp*».

Lombardere støtte i dette området sammen med folkegruppen vandalene. Legenden forteller at vandalene under kongene Ambri og Assi hadde bedt til guden Godan om seier – Godan lovte at han skulle gi seier til de han først så om morgenen - mens Gambara, Aions mor, hadde alliert seg med Godans hustru *Frea* (Frigg). Frea ba de langobardiske kvinnene om å binde håret sitt under haken, og Frea snudde Godens seng slik at hans blikk først falt på dem. De fikk da seier i kampen mot vandalene, og fikk også navnet langobarder etter det som Godan oppfattet som et langt skjegg hos dem han så.

Ibor og Aion førte sitt folk videre sørover til et sted som Paulus Diaconus kaller Mauringa, muligens ved dagens Göttingen. Etter at Ibor og Aion var døde, ble Aions sønn Agelmund konge over langobardene, og han regjerte i 33 år.

Referanser
----------

1. ↑  Origo Gentis Langobardum
2. ↑  Paulus Diaconus, Historia Langobardum, første bok, kap. 1-3
3. ↑  Diarkier er kjent også hos andre folkegrupper og har sitt opphav i de germanske arverettsreglene som gir alle sønner lik arverett til tronen.
4. ↑  Tacitus, Germania, kap. 40
5. ↑  Trygve Width, fotnote til den norske oversettelsen av Germania (1968), s 89

Eksterne lenker
---------------

* *Origo Gentis Langobardum*, engelsk og latinsk tekst
* Paulus Diaconus, *Historia Langobardum*, engelsk tekst
**Wiel** er en norsk slekt som stammer fra Sjælland i Danmark. Slekten stammer fra toller og rådmann i Stege Jens Madsen Wiel (død 1652), som var gift med Anne Nielsdatter (død 1673). Den kom til Norge i 1670 med deres sønn, trelasthandler Mads Jensen Wiel (d. 1716), som fikk borgerskap på Strømsø i 1684. Han var far til trelasthandler Mads Madsen Wiel, som var far til trelasthandler og eier av Store Bjørnstad i Halden Peder Wiel (1736–82), til trelasthandler og eier av Store Bjørnstad Claus Wiel (1743–1811) og kanselliråd og eier av Berby Truels Wiel (1744–1807). Truels Wiel var far til eier av Berby og Ør, kommerseråd Johannes Arbo Wiel (1782–1836) og godseier Mads Wiel (1791–1835). Johannes Wiels sønn var godseier Truels Wiel, som solgte Berby i 1845. Mads Wiels sønner var konsul Truels Wiel (1818–88) og trelasthandler og godseier Andreas Melchior Glückstad Wiel (1826–1900). Datteren Elisabeth Sophie Wiel (1816–1899) var gift med konsul, ordfører og stortingsmann Fritz Lorck i Trondheim. Andreas Wiel var far til skipsreder og godseier Mads Wiel (1861–1929), eier av Gåsviken i Setskog.

Stammoren Anne Nielsdatter var i sitt andre ekteskap gift med Giort Rasmussen Træskomager (død 1655), og var dermed også stammor til slekten Treschow.

Constance Wiel (f. 1866) var gift med William Nygaard og mor til forleggeren Mads Wiel Nygaard.

Litteratur
----------

* Haagen Krog Steffens: Slægten Wiel paa Strømsø og Fredrikshald. Kristiania 1903.
* *Norske Slægter*, 1912, s. 257–258
* S. H. Finne-Grønn: *Familierne Treschow og Wiel: deres indbyrdes forbindelse og de første generationer* (1925)
* Hans Cappelen: *Norske slektsvåpen*, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 228

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Fra Chvojnica-åsene.
**Wien-bekkenet** (tysk *Wiener Becken*, tsjekkisk og slovakisk *Vídenská kotlina*) er et sedimentbasseng mellom Alpene og Karpatene. Mer enn halvparten av Wienbekkenet ligger i Niederösterreich, mens resten er delt mellom Tsjekkia og Slovakia.

Det forholdsvis flate området er nokså langstrakt, og er 50 km bredt og 200 km langt. 

Bekkenet er videre delt inn i:

* Området innenfor Tsjekkia kalles Dolnomoravský úval ('Den lavere moraviadalen'), mens området innenfor Slovakia kalles Borská nížina ('lavlandet Bor')
* Marchfeld i Østerrike
* Leithafjellene (Leitha-Gebirge) i Østerrike
* Chvojnice-åsene (Chvojnická pahorkatina) i Slovakia

Lavlandet Bor og Chvojnice-åsene kalles med et samlenavn Záhorská nížina (lavlandet Záhorie).

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vienna Basin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** NKC
 |