**Keiser Zhenzong av Song** (kinesisk: 宋真宗; hanyu pinyin: *Sòng Zhēnzōng*; født 23. desember 968, død 23. mars 1022), født **Zhào Héng** (趙恆), var den tredje keiser av det kinesiske Nordlige Song-dynastiet fra 997 til sin død i 1022.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han var den tredje sønnen til den tidligere keiseren, Taizong. Hans tempelnavn Zhēnzōng betyr "sann forfader."

### Keiser

Zhēnzōngs styre ble kjennetegnet av en befestning av makten og at dynastiet ble styrket. Landet blomstret, og dets militære makt ble ytterligere styrker. Riktignok kom det også til å bli begynnelsen på en utenrikspolitikk mot Liao-dynastiet (khitanenes rike) i nord, som kom til å ende med ydmykelse. I 1004 førte khitanene krig mot Sòng, og Zhēnzōng i spissen for sònghæren drev dem tilbake. Til tross for suksess i starten inngikk Zhēnzōng i 1005 Shanyuan-traktaten, som førte til over ett hundreår med fred, men til gjengjeld måtte Sòng erkjenne en underlegen stilling i forhold til Liao og måtte betale dem en skatt på 100.000 unser sølv og 20.000 silkeruller. Denne erkjennelsen av underlegenhet kom til å prege Sòngs utenrikspolitikk, mens skattebetalingen brukte mye av rikets ressurser.

Zhēnzōngs grunnla verdens mest berømte keramikkovn i Jingdezhen i 1004, som fortsatte å produsere porselen for hoffets bruk helt fram til Qing-dynastiets fall 900 år senere. Han var også ansvarlig for at 30.000 enheter hurtigvoksende risfrø ble fraktet fra Fujian til den lavere Yangzibassenget i 1011-12, og bidro slik til å styrke jordbruket.

Zhēnzōngs styrket daoismens stilling ved hoffet. Det var under hans styre at de såkalte *Himmelske tekster*, som hyllet den regjerende Zhào-familien, visstnok ble oppdaget. Dette ble fulgt av keiserlige ofringer på Taishan. Fra 1013 til 1015 utga han offisielle dekreter som deifiserte Jadekeiseren som Himmelens øverste hersker.

Hans mausoleum er i gravkomplekset for det nordlige Song i Gongyi.

En rekke kinesiske gjenstander fra Tang- og Sòng-dynastiene, hvorav noen som har tilhørt Zhēnzōng, ble utgravd og kom siden i besittelsen til Guomindang-huigeneralen Ma Hongkui, som nektet å publisere funnene. Blant disse var et marmorbord fra Tang-dynastiet, gullspiker og metallbånd. Det var ikke før etter Ma hadde dødd at hans kone dro til Republikken Kina på Taiwan fra Amerikas forente stater for å gi gjenstandene til president Jiang Jieshi, som ga dem videre til Det nasjonale palassmuseet i Taibei.

Zhēnzōng hadde fem keiserinner og sju konkubiner, to døtre og seks sønner, hvorav den yngste ble keiser Renzong av Song.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14   China Biographical Database[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Jacques Gernet: *Die chinesische Welt. Die Geschichte Chinas von den Anfängen bis zur Jetztzeit* (= *Suhrkamp-Taschenbuch.* 1505). 1. Auflage, Nachdruck. Suhrkamp, Frankfurt am Main 1997, ISBN 3-518-38005-2.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Taizong** | **宋朝皇帝Keiser av Kina (Song-dynastiet)**(8. mai 997–23. mars 1022) | Etterfølger:**Renzong** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** NLA
 |