**Thomas Kyd** (født 3. november 1558 i London, død 16. juli 1594 i London) var en engelsk dramatiker i engelsk renessanse og tudortiden, forfatter av dramaet *Den spanske tragedie* (*The Spanish Tragedy*), og en av de viktigste utviklere av det elisabethanske teater, se Engelsk renessanseteater.

Allerede godt kjent i sin samtid falt Kyd ned i mørket fram til 1773, da Thomas Hawkins, en av de første redaktørene av *Den spanske tragedie*, gjenoppdaget at Kyd var navngitt som forfatter av Thomas Heywood i hans *Apologie for Actors* (*Unnskyldning for skuespillere*, 1612). Hundre år senere begynte forskere i Tyskland og England å spre lys over Kyds liv og arbeid, inkludert det kontroversielle funnet at han kan ha vært forfatter av et skuespill om Hamlet som dateres før William Shakespeares kjente drama *Hamlet*.

Tidlig liv
----------

Thomas Kyd var sønn av Francis og Anna Kyd og ble døpt i St Mary Woolnoth-kirken i Ward of Langborn, Lombard Street i London den 6. november 1558. Ettersom dåpen på denne tiden ble vanligvis utført tre dager etter fødselen er det antatt at hans fødsel var 3. november. Dåpsopptegnelsen har følgende innskrift: «Thomas, sønn av Francis Kydd, borger og skriver av hoffbrev av London». Francis Kydd var en skriver og i 1580 ble han bestyrer av skrivernes selskap, *Scriveners' Company*.

I oktober 1565 ble den unge Kydd innskrevet ved den nylig opprettede skolen Merchant Taylors' School, hvor rektor var Richard Mulcaster. Medelever var blant annet Edmund Spenser og Thomas Lodge. Her mottok Kyd en god utdannelse takket være Mulcasters framskrittsvennlige ideer. Bortsett fra latin og gresk lærte han også musikk, drama, fysisk utdannelse og «god oppførsel». Det er ingen bevis for at Kyd gikk videre til et av universitetene. Han kan ha gått inn i sin fars profesjon, to brev skrevet av ham er bevart og hans håndskrift tyder på trening som skriver.

Litterær karriere
-----------------

Bevis antyder at på 1580-tallet ble Kyd en betydningsfull dramatiker, men lite er kjent om hans aktivitet. Francis Meres plasserer ham blant «våre beste for tragedier» og Heywood kaller ham et annet sted for «Den berømte Kyd». Ben Jonson nevner ham i samme referanse sammen med Christopher Marlowe (som Kyd en tid delte rom med i London) og John Lyly i Shakespeares første folioutgave.

Den spanske tragedie ble sannsynligvis skrevet på midten til slutten av 1580-tallet. Den tidligste bevarte utgaven ble trykket i 1592, den fulle tittelen var *Den spanske tragedie, inneholder den sørgelige slutten til Don Horatio, and Bel-imperia, med den jammerlige døden til gamle Hieronimo*. Imidlertid var stykket vanligvis kjent som rett og slett «Hieronimo» etter stykkets hovedperson. Det var muligens et av de aller mest populære oppsetningene på «Shakespeares tid», og satte nye standarder for effektiv handlingsgang og utvikling av karakterer. I 1602 ble det utgitt en utgave hvor det ble lagt til «tillegg». Philip Henslowes dagbok har en opptegnelse av betaling til Ben Jonson for tillegg dette året, men det har blitt diskutert om de utgitt tilleggene reflekterer Jonsons arbeid eller om de faktisk ble skrevet for en gjenutgivelse av *Den spanske tragedie* i 1597 som er nevnt av Henslowe.

Andre verker av Kyd er hans oversettelser av Torquato Tassos *Padre di Famiglia*, utgitt som *The Householder's Philosophy* (*Husholderens filosofi*, 1588); og Robert Garniers *Cornelia* (1594). Skuespill tilskrevet enten helt eller delvis til Kyd er blant annet *Soliman and Perseda*, *Kong Leir* og *Arden av Feversham*. Et stykke relatert til *Den spanske tragedie* kalles *The First Part of Hieronimo* (bevart i en quarto fra 1605) kan være en dårlig kvartformat eller rekonstruksjon av et stykke etter minnet av Kyd, eller det kan være en dårligere forfatters burleske utgave av *Den spanske tragedie*, inspirert av stykkets suksess. Kyd er generelt blitt akseptert som forfatter av et Hamlet-stykke, forløperen til Shakespeares tilsvarende stykke (se Ur-Hamlet). Det eksisterer noe poesi etter Kyd, men det synes som det meste av hans produksjon er tapt eller ikke identifisert.

Suksessen til Kyds skuespill strakte seg ut til resten av Europa. Versjoner av *Den spanske tragedie* og hans *Hamlet* ble populære i Tyskland og i Nederlandene i flere generasjoner. Påvirkningen fra disse europeiske stykkene var hovedsakelig grunnen for tyske forskeres interesse i Kyd på 1800-tallet.

Senere liv
----------

En gang i 1587 gikk Kyd i tjeneste hos en adelsmann, muligens Ferdinando Stanley, 5. jarl av Derby, Lord Strange, som støttet økonomisk et skuespillerselskap. Han kan ha arbeidet som sekretær, om han ikke også skrev skuespill. En gang rundt 1591 kom også Christopher Marlowe inn under jarlens beskyttelse, og for en tid delte Marlowe og Kyd rom i London, og kanskje også ideer.

Den 11. mai 1593 beordret det kongelige råd arrest av forfatterne av «lovforbrytelser og opprørske nidskrift» som hadde blitt satt opp rundt om i London. Den neste dagen var Kyd blant de som ble arrest. Han mente selv senere at han hadde vært offer for en angiver. Hans rom ble ransaket og istedenfor bevis av «nidskrift» ble det funnet en arianistisk avhandling, beskrevet av etterforskerne som «nedrig kjettersk forfengelighet som nektet for den evig hellighet av Jesus Kristus vår HERRE og frelser funnet blant papirene til Thos. Kydd (sic), fange (…) som han bekreftet hadde mottatt fra C. Marley (sic)». Det er antatt at Kyd ble torturert brutalt for å gi fra seg denne informasjonen. Marlowe ble ført fram for kongens råd etter disse hendelsene og mens han ventet på en beslutning på sin sak ble han drept i episode som involvert kjente regjeringsagenter.

Kyd ble til slutt løslatt, men ble ikke lenger akseptert i sin herres tjeneste. Ved å tro at han var under mistanke for ateisme skrev han til vokter av det store riksseglet, sir John Puck, for å hevde sin uskyld, men hans anstrengelser for å renvaske sitt navn var tilsynelatende nytteløse. Det siste som høres fra forfatteren er utgivelsen av *Cornelia* tidlig i 1594. I dedikasjonen til hertuginnen av Sussex gir han antydninger til «den bitre tiden og private tapte ligdenskaper» han hadde opplevd. Kyd døde senere det samme året, og ble gravlagt den 15. august i London, 30 dager er tradisjonelt tiden før begravelsen, noe som kan datere hans død til 16. juli. Han var kun 35 år gammel. I desember det samme året ga hans mor juridisk avkall på administrasjon av hans bo, sannsynligvis for at det var befestet med gjeld.

Referanser
----------

1. ↑  Charles Dudley Warner, red. (1897) (på en), *Library of the World's Best Literature*, Wikidata Q19098835,
2. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 12378305w.
3. ↑  Courte Letter
4. ↑  *The Spanish Tragedie, Containing the lamentable end of Don Horatio, and Bel-imperia: with the pittifull death of olde Hieronimo*
5. ↑  Thomas Kyd, *The First Part of Hieronimo and The Spanish Tragedy*, red. Andrew S. Cairncross, Regents Renaissance Drama Series, Lincoln, Neb. 1967, p. xiv.
6. ↑  «divers lewd and mutinous libels»
7. ↑  «vile heretical conceits denying the eternal deity of Jesus Christ our LORD and Saviour found amongst the papers of Thos. Kydd (sic), prisoner … which he affirmeth he had from C. Marley (sic)»
8. ↑  «bitter times and privy broken passions»

Litteratur
----------

* Edwards, Philip (1959): *The Spanish Tragedy* Methuen, opptrykk 1974 ISBN 0-416-27920-1
* Nicholl, Charles (2002): *The Reckoning: The Murder of Christopher Marlowe*, Vintage, revidert utgave. ISBN 0-09-943747-3 (spesielt for omstendighetene rundt Kyds arrestasjon)

Eksterne lenker
---------------

 Wikiquote: Thomas Kyd  – sitater

* Works av Thomas Kyd hos Prosjekt Gutenberg
	+ *The Spanish Tragedie* Arkivert 28. juli 2012 hos Wayback Machine. Komplett tekst av skuespillet
* The Spanish Tragedy Komplett tekst av skuespillet, i moderne språkdrakt
* *The Spanish Tragedy* Kortere utgave av stykket for et moderne publikum
* Tekst av Kyds brev til Puckering
* Thomas Kyd and *The Spanish Tragedy* (Universitetet i West Alabama)
* «Perverse justice in Kyd's Spanish Tragedy», av John Nettles (Universitetet i Georgia)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE
 |