Vepsisk
Vepsisk (Petrozavodsk)
Tospråklig skilt på russisk og vepsisk i Karelen
**Vepsisk** (vepsisk: *vepsän kel’*, *vepsän keli* og *vepsä*) er et østersjøfinsk språk av den nordlige undergruppe. Nærmeste slektning er ludisk, som er en overgangsform mellom Olonets-karelsk og vepsisk.

Vepsisk blir snakket av ca. 3 600 mennesker på sør- og østsiden av Onega.

Dialekter
---------

Vepsisk blir delt inn i tre dialekter, nord- midt- og vestvepsisk, jfr. oversikten:

* nordvepsisk
* midtvepsisk
	+ østlig midtvepsisk
	+ Ojatti
	+ Šimjärvi-Päžare
	+ Suda-joki
	+ sørvestlig midtvepsisk
* sørvepsisk.

### Karakteristiske trekk

Det er relativt små dialektforskjeller, og talere fra de ulike dialektområdene forstår hverandre relativt godt. Den dialekten som skiller seg mest ut er nordvepsisk. Lyden *j* i begynnelsen av ord er endret til palatal *d*, f.eks. *ďäŕv* "sjø" (fi. 'järvi') og *ďoob* "(han/hun) drikk" (fi. 'juo'). Likvidene *l, n, r* er palatalisert, f.eks. *poigaĺe* "til gutten" (fi. 'pojalle'). I nordvepsisk har de lange vokalene uu og ii holde seg, f.eks. *puu* "tre" og *hiiŕ* "mus", mens yy har blitt diftongisert til [yu], f.eks. *püu* 'pyy'. I andre dialekter er alle de høye lange vokalene diftongisert, så vi har *puo* og *hieŕ*.

Grammatikk
----------

Vepsisk har 24 kasus, dvs. ca. 10 flere enn i de andre østersjøfinske språkene. De fleste nye kasusene er oppstått etter grammatikalisering av tidligere postposisjoner.

Språkhistorie
-------------

### Indre språkhistorie

Sammenlignet med de andre østersjøfinske språkene har vepsisk en relativt konservativ lydhistorie.

Innenfor morfologien har det derimot utviklet seg en del nytt.

### Ytre språkhistorie

Språkene til folkeslagene som ble vurdert som "upålitelige" etter 2. verdenskrig mistet alle rettighetene sine i Sovjetunionen. Ett av disse språkene var vepsisk (sannsynligvis fordi vepserne (sammen med kolasamene) ble vurdert som for gode venner av finnene). Det vepsiske kyrilliske skriftspråk ble dermed ikke tatt i bruk igjen etter krigen.

Litteratur
----------

### Vepsiskspråklig litteratur

* Arapovic, Borislav: Lapsiden biblii. Stokgol'm Helsinki: Biblijan kändmizen institut, 1996. ISBN 91-88794-11-3.
* Kottina, Annet: Meiden sana : lugendkirj augotizskolan täht. Karjala, Petroskoi: Periodika, 1998. ISBN 5-88170-016-3.
* Nieminen, Markku (toim.): Kodima, Vepsänma. Kuhmo: Juminkeko, 2003. ISBN 952-5385-16-7.
* Zaiceva, Nina: Abekirj. Karjala, Petroskoi, 1991. ISBN 5-7545-0460-8.
* Zaiceva, Nina: Icemoi lugemist : vepsiskn kelen lugendkirj 3.–4. klassale. Karjala, Petroskoi, 1994. ISBN 5-7545-0658-9.

### Språkvitenskapelig litteratur

* Kalima, Jalo: Vepsän sanastoa (Eripainos Virittäjästä n:o 1-3). Helsinki, 1927.
* Lönnrot, Elias: Om det nord-tschudiska språket (Elias Lönnrotin väitöskirja vepsiskn kielestä vuodelta 1853). Kuhmo, Juminkeko, 2002. ISBN 952-5385-10-8.
* Wiik, Kalevi: Vepsän vokaalisointu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1989. ISBN 951-717-564-7.
* Zaitseva, Maria: Vepsän kielen lauseoppia. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 2001. ISBN 952-5150-61-5.

Eksterne lenker
---------------

* Vepsän Seura
* Vepsäläiset ja vepsän kieli Arkivert 7. januar 2006 hos Wayback Machine. – Nina Zaitseva

| * v
* d
* r
Østersjøfinske språk |
| --- |
| Nordlige | Bjarmisk †  **·** Finsk **·** Ingrisk **·** Karelsk **·** Kvensk **·** Ludisk **·** Tornedalsfinsk **·** Vepsisk |
| Sørlige | Estisk **·** Livisk †  **·** Sørestisk **·** Votisk |
| Østlige | Erzja **·** Merja †  **·** Mesjera †  **·** Moksja **·** Muroma † |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC **·** UNESCO lang
 |