**Europium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Eu** og atomnummer 63. Det tilhører lantanoidene og regnes som et av de sjeldne jordmetallene.

Historie
--------

I 1890 fant den franske kjemikeren Paul Émile Lecoq de Boisbaudran noen uforklarlige spektrallinjer i en prøve med samarium-gadolinium konsentrat. Oppdagelsen av europium er imidlertid kreditert hans landsmann Eugène-Anatole Demarçay som i 1896 hadde mistanke om at det nylig oppdagede grunnstoffet samarium var forurenset med et ukjent grunnstoff. I 1901 isolerte Demarçay europium for første gang. Europium var det syvende og siste grunnstoffet som ble funnet i mineralet ceritt.

Europium er oppkalt etter kontinentet Europa.

Europiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Europium er det mest reaktive av de sjeldne jordmetallene. Det oksideres raskt i luft, og minner om kalsium i måten det reagerer med vann. Leveranser av europium har derfor sjelden metallisk glans når det kommer fram, selv ikke med et beskyttende oljelag. Europium antenner i luft ved 150-180 °C (tenntemperatur). Det er omtrent like hardt som bly, og ganske lett å bearbeide.

Det vites ikke om europium er giftig.

### Isotoper

Naturlig forekommende europium består utelukkende av 2 isotoper hvorav bare den ene er stabil: 153**Eu** (52,2 %). Den andre, 151**Eu** (47,8 %), har en halveringstid på 5 · 1018 år. I tillegg til disse finnes 35 kjente kunstig fremstilte ustabile isotoper. De mest stabile av disse er 150**Eu** med halveringstid på 36,9 år, 152**Eu** med halveringstid 13,516 år, og 154**Eu** med halveringstid 8,593 år. De resterende isotopene har halveringstider under 5 år, og de fleste av dem mindre enn 1 minutt.

CAS-nummer: 7440-53-1

Forekomst
---------

Rent europium i argongass
Europium forekommer ikke i ren form naturlig, men finnes i flere mineraler. De kommersielt viktigste europium-mineralene er monazitt og bastnäsitt. Europiums spektrallinjer er også identifisert i solens og noen stjerners emisjonsspektrum.

Anvendelse
----------

I bilderørskjermer brukes europium i de røde fargecellene, og det brukes også til å skape fluorescerende merker på euro-sedler (for å vanskeliggjøre forfalskning).

Det brukes også i forbindelse med høytrykks damplamper. Europium brukes som nøytron-fanger i kontrollstaver i kjernereaktorer.

Se også
-------

* Samarium

Referanser
----------

1. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for europium Arkivert 22. juni 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  Chemistry World (av Royal Society of Chemistry): Europium Besøkt 10. september 2022
3. ↑  Universitetet i Oslo: Periodesystemet - Europium, Anvendelser Besøkt 10. september 2022

Kilder
------

* Universitetet i Oslo: Periodesystemet - Europium Besøkt 10. september 2022

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN
 |