**Harald Normann** (født 15. februar 1893 i Steinkjer, død 13. juni 1978 i Askim) var utdannet offiser fra Krigsskolen, og flyver fra Hærens Flyvåpen. Han ble forfremmet til kaptein 1. januar 1930 og utnevnt til rittmester i 1932.

|  |  |
| --- | --- |
| Utmerkelser

|  |
| --- |
| Norsk militært tidsskrifts medalje for besvarelse av prisoppgave |

 |

Utdanning
---------

### Militær utdanning

Høsten 1913 startet Normann på Krigsskolens nederste avdeling. Han ble uteksaminert som sekondløytnant i 1914, men oppnådde ikke kravene til å fortsette på Krigsskolens øverste avdeling. Normann flyttet til Tromsø for å forbedre karakterene. Ved hans eksamen artium 1915 var resultatene gode nok til å komme inn på Krigsskolens øverste avdeling, og han uteksaminerte der i 1917.

Han ble antatt som elev på Hærens Flyveskole 25. august 1919, og uteksaminerte her i juli 1920 med hovedkarakteren 1,54, og ble med dette beste elev i sitt kull. Normann fikk militært flyvesertifikat nr. 53, senere nr. 146.

Normann ble så i juli 1922 beordret på et observatørkurs i Frankrike, på *Centre d'Instruction d'Aviation d'Avord.* Året etter tok han grunnleggende meteorologiutdannelse ved Værvarslingen i Bergen.

Normann søkte seg i 1924 til Festningsartilleriets skyteskole, og etter fullført utdanning der kom han inn på et skytekurs på Feltartilleriets skyteskole.

I 1927 starter Normann på selvstudier ved Den Militære Høyskole, og avla eksamen med karakter 1,96, et historisk godt resultat i skolens historie.

I 1932 dro kaptein Normann og løytnant Ole Reistad til Tangmere i England, og gjennomførte et instrumentflyverkurs hos RAF. Normann ble med dette første nordmann med britisk instrumentflyversertifikat.

Virke inntil 9. april 1940
--------------------------

Normann ønsket seg etter utdanningen til Festningsartilleriet (senere Kystartilleriet), og tjenestegjorde så ved Kristiansands festningsavsnitt, og deretter ved Vardøhus Festning. Etter halvannet år ønsket han seg sydover, og ble beordret til kavaleriet. Etter kort tjenestetid ved Oplandenes Dragonregiment valgte Normann å søke om opptak til Hærens Flyvevæsen i 1919.

I mars 1921 ble Normann beordret som deltaker i «Det første norske vinterflyvestevne» på Kjeller. Stevnet ble avholdt i et vintervær med storm og snø, og den første dagen havarerte to fly, det var tre nødlandinger og flere deltakere som ikke fullførte ruten Kjeller-Fagernes-Kjeller. På stevnets andre dag vant den svenske flyveren Gustaf von Segebaden den ni timers lange maratonflyvningen. Normann ble denne dagen sterkt skadd. Hans fly ble tatt av et vindkast, og flyet raste i bakken fra 30 meters høyde. Normann kom fra det med kun en knust nese, som senere ble reparert med parafin og bensplinter. Von Segebaden omkom neste dag i stevnet, da et vingepar knakk av, og flyet gikk i bakken fra 1 000 fots høyde.

Harald Normann ble etter sin rekonvalesens ansatt som instruktør ved Hærens Flyveskole. På grunn av dårlig syn på det ene øyet ble han etter hvert frabeordret som flyver av våpeninspektøren, oberst Gustav Grüner. Flyveskolen ønsket å beholde Normann, og skolesjef Vetlesen skrev i sin attest at Normann siden 1919, hadde fløyet over 3 000 timer, mer enn noen annen i Hærens «Flyvevæsen» på så kort tid. Etter fullført observatørkurs i Frankrike var han fra 1924 sjef for speiderkurset på Hærens Flyveskole, på så å si alle kursene de nærmeste årene.

På nyåret 1926 søkte Harald Normann om å få sin flyverlisens tilbake, og 24. mars 1926 fikk han innvilget det av Forsvarsdepartementet. Normann ble da beordret som «Chef» for Nord-Norges Flyveavdeling (til 1927).

Under den økonomiske krisen i 1929 opplevde også Normann trange tider, og han søkte hjelp hos sin svigerfar, amtmann Meinich i Vestfold. Normann fikk hjelp og gikk ombord hvalkokeriet «Anglo Norse» høsten 1929. Der var han ansatt som altmuligmann, og tilbragte de neste åtte månedene i Syd-Georiga.

I 1936 ble Normann sjef for Hærens første jagerving, på Kjeller

På våren 1938 fikk Normann beordring til Nederland, for å prøvefly jagerfly ved Fokker-fabrikken. På sommeren samme år ble han beordret videre til England for å prøvefly bombefly. Videre ble det beordring til Italia, men nå for å hente hjem fire bombefly av typen Caproni C310, «Klippfiskflyene».

1. juli 1939 ble Normann sjef for Flyveskolen på Kjeller, og dermed den siste før tyskerne okkuperte landet, og samtidig Hærens Flyveskoles siste sjef.

Krigsinnsats
------------

Virke etter 8. mai 1945
-----------------------

Utmerkelser og tildelinger
--------------------------

Rittmester Normann ble i 1934 tildelt Norsk Militært Tidskrifts Prismedalje for en avhandling kalt *«Luftkamp. En utredning av de vesentlige spørsmål vedrørende taktikk og kampteknikk.»*

På oberst Ruges anbefaling ble Normann i 1936 også tildelt belønning fra generalinne Dorthe Hansens legat. Dette var for Normanns arbeid med «nye retningslinjer for utdannelsen i Flyvevaabnets regimentssamling.»

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, «Harald Normann», Store norske leksikon-ID Harald\_Normann[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  Normann, Jens Erik (1987). *Rittmesterens testamente*. Oslo: Gyldendal. ISBN 8205173451.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** Fangeregisteret

 |