«Pula» har flere betydninger.

**Pula** (italiensk: *Pola*) er en by på halvøya Istria i Kroatia, og ligger helt sør på halvøya ved Adriaterhavet. Kommunen har et innbyggertall på 62 080 (2001), herav 71,7 % kroater, 4,8 % italienere og 5,8 % serbere. Pula er den største byen i Istria fylke, og den femte største i Kroatia med 90 000 mennesker i hele byområdet. Pulas største forsteder er Medulin og Vodnjan, førstnevnte særlig kjent for dens sandstrender. Området blir hvert år besøkt av mange turister, og bare i Medulin øker innbyggertallet fra 6 000 til over 10 000 i sommermånedene.

Pula har betydelig turisme knyttet til strandferie, windsurfing, seiling og gamlebyen, som er godt bevart. Havna er godt beskyttet og byen ligger mellom sju fjell innenfor kysten.

Pula fikk i 2006 eget universitet, Juraj Dobrila-universitetet.

Historie
--------

Østerriksk-ungarske slagskip i flåtehavnen Pula, som var østerrikernes hovedbase fra 1859.
I hulen Šandalja er det funnet rester av tidlige hominider, om lag 1 million år gamle. Det var bosetting her i neolittisk periode. For omkring 3000 år siden, på bakketoppen hvor Kaštel ligger i dag, oppstod fortet *Histra*. Pula er kjent som by fra om lag 900-tallet f. Kr. trolig grunnlagt av illyrerne.[]

Byen nevnes i sagnet om Jason og det gylne skinn, byen het da *Polai*. Byen ble underlagt Romerriket i 177 f.Kr. og om lag 45 f.Kr. fikk byen status som romersk koloni. Etter å ha gått imot Augustus Octavian og blitt ødelagt under borgerkrigene etter Cæsars død, ble byen gjenoppbygget som *Colonia Pietas Iulia Pola Pollentia Herculanea'*. Byen fikk kloakksystem og nye festningsverker.

Pula ble bispesete i 425, for Vestkirken. I tiden med folkevandringer i det 7. århundre, begynte også slavere og kroater å slå seg ned i Pula-området. På grunn av sin beliggenhet, var havnen i Pula transittpunkt på veien fra Venezia, langs Adriaterhavet, mot Levant. Etter ødeleggelse av ostrogoterne ble byen etterhvert underlagt Bysants, deretter fra 788 og framover tidvis okkupert av frankerne. 

I høymiddelalderen begynte Trieste og Venezia å gjøre seg politisk gjeldende, og i årene 1148–1797 var byen under mer eller mindre varig venetiansk overherredømme, særlig fra 1331. Høymiddelalderen ble urolig og Pula ble viklet inn i krigene mellom de italienske bystatene, og Pavestaten. I 1192 lå den under Pisa og 1397 ble byen inntatt av Genova. Byen gikk inn i en langvarig nedgangstid, og på slutten av 1700-tallet hadde den bare 600 innbyggere.

Fra 1815 og til slutten av første verdenskrig var Pula del av det østerrikske kystområdet (*Küstenland*). I året 1856 åpnet *Arsenalet*, dvs. hovedbasen for den østerrikske krigsmarinen, og med det startet byens – samt hele Istrias – utvikling. Da byen i 1876 ble forbundet med hovedjernbanelinjen fra Wien til Trieste, ble den nærliggende øya, Brioni, et turistmål for de rike. Senere var øya sommerresidens for Jugoslavias president Josip Broz Tito.[]

Etter første verdenskrig lå byen under Italia, men etter andre verdenskrig ble den del av frisonen Istria, og fra 1947 en del av Jugoslavia.

Amfiteateret
------------

Amfiteateret, som er bygget i midten av det første århundre f.Kr. er blant de største og best bevarte monumenter av antikk byggekunst i Kroatia. Her ble det avholdt gladiator- og ridderkamper, kamper med ville dyr og andre forestillinger, som var datidens underholdning. Amfiteatret, som var bygget utenfor bymuren (men tett inntil byen), ved siden av hovedveien *Via Flavia* (som fra Pula førte mot Aquileia og Roma), hadde plass til 23 000 mennesker.

* Det romerske amfiteateret.Det romerske amfiteateret.
* Det romerske amfiteateret.Det romerske amfiteateret.

Sport
-----

* NK Istra 1961 (fotballklubb)
* Stadion Aldo Drosina, som har en tilskuerkapasitet på 5 200.

Referanser
----------

1. ↑   *Register of spatial units of the State Geodetic Administration of the Republic of Croatia*, Wikidata Q119585703,
2. ↑   (på hr, en) *2021 Croatian census: population data by age, sex, settlement*, Croatian Bureau of Statistics, 22. september 2022, Wikidata Q118496886,
3. 1 2 3 4 5  Zubrinic), Jadranka Skorin Kapov (html-ed by Darko. «A short historical overview of Istria and, especially, Pula». *www.croatianhistory.net*. Besøkt 14. august 2016.
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 26. november 2018. Besøkt 9. september 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Pula, Croatia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Pula – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |