**Lodde** (*Mallotus villosus*) er en fiskeart i gruppen krøklefisker. Den kan bli ca. 20 cm lang og inntil 6 år gammel. Navnet kommer av at hannen (også kalt **faks-lodde**) i gytetida får «hårete» skjell (blir lodden). Faks-lodde har meget stor (nær 90 %) dødelighet etter gyting.

Lodde er en arktisk art. Selv om det i Norge finnes lokale loddebestander langs kysten i Nord-Norge er det først og fremst i de arktiske områdene en finner det store antallet. Lodde er utbredt i store deler av Barentshavet hvor lodda beiter i de produktive områdene langs iskanten i nordøst før den vandrer sørover mot kysten av Nord-Norge for å gyte. 

Lodda gyter på 20-60 meters dyp på sand- og grusbunn, og klistrer eggene fast til underlaget. Eggene utvikler seg på bunnen; etter klekking i mai/juni siger de nyklekte loddelarvene utover i Barentshavet. Lodda er i svært dårlig forfatning etter gytingen, og de aller fleste loddene dør derfor etter sin første gyting. 

Lodde er torskens viktigste byttedyr i disse områdene og spiller en avgjørende rolle i bestandsutviklingen hos den nordøst-arktiske torskebestanden, og er også et viktig byttedyr for grønlandssel og sjøfugl som krykkje.

Fiske
-----

Loddefiskets økonomiske betydning økte etter sammenbruddet i sildefisket i 1969. Fangstene nådde et maksimum på nær tre millioner tonn i 1977. Fram til bestandssammenbruddet i 1985 lå fangstene omkring to millioner tonn. Etter loddebestandens kollaps var fisket stengt 1987-1990 og har siden aldri nådd nivået fra 1970-årene. Bestandssammenbruddet i 1985 antas å ha sammenheng med veksten i bestanden av norsk vårgytende sild og innstrømming av store mengder sildeyngel til Barentshavet i 1983. 

Silda blir i Barentshavet til den er om lag tre år gammel, og det var derfor store mengder 1-2-årig sild i 1984 og 1985. Når loddelarvene seg ut fra kysten i løpet av sommeren, ble de utsatt for så stor predasjon fra 1-2 årig sild og fra torskeyngel at rekrutteringen var tilnærmet null. Siden lodda dør etter gyting førte dette til at bestanden sank med 96 % i løpet av kun to år (fra 3 millioner tonn i 1984 til 0,1 millioner tonn i 1986). Gode oppvekstvilkår for sildeyngel og påfølgende innstrømming av sildelarver har funnet sted flere ganger i årene etter 1983, og har hatt en tendens til å forårsake sammenbrudd i loddebestanden. Slike sammenbrudd skjedde i 1993 og 2003 og førte til at fisket ble stengt i årene 1994-1998 og 2004-2008.

Fisket etter lodde ble gjenåpnet 26. januar 2009 med en total kvote på 390 000 tonn fordelt mellom Norge og Russland.
Norge har 60 % og Russland 40 %.
10 000 tonn av totalkvoten er avsatt til forskning etter samme fordelingsnøkkel.

Lodderogn betraktes av mange som en delikatesse. Lodde av god kvalitet er særlig etterspurt i det japanske markedet, men også i Russland og Ukraina. I år med mye fiske blir mesteparten av lodda brukt som industrifisk, dvs. i produksjon av fiskeolje og fiskemel.

Referanser
----------

1. ↑  «Loddefisket settes i gang kl 15:00». Fiskeribladet Fiskaren. 26. januar 2009. Besøkt 27. januar 2009.

Litteratur
----------

* Torsvik, Mortensen, Nedreaas (red.) Fiskeribiologi ISBN 82-529-1720-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *lodde* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *lodde* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *lodde* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *lodde* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *lodde* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *lodde* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *lodde* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *lodde* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Mallotus villosus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Mallotus villosus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Mallotus villosus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* (en) *Mallotus villosus* (Müller, 1776) Capelin - FishBase
* Havforskningsinstituttets informasjonsside om lodde

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |