**Meitnerium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Mt** og atomnummer 109.

Historie
--------

Meitnerium ble første gang framstilt 29. august 1982 av en tysk forskergruppe under ledelse av Peter Armbruster og Gottfried Münzenberg ved GSI – Gesellschaft für Schwerionenforschung (Instituttet for forskning på tunge ioner) i Darmstadt, Tyskland. Forskerne bombarderte 209**Bi** med akselererte kjerner av 58**Fe**:

{\displaystyle \,\_{83}^{209}\mathrm {Bi} +\,\_{26}^{58}\mathrm {Fe} \,\to \ \,\_{109}^{266}\mathrm {Mt} +\,\_{0}^{1}\mathrm {n} }
Framstillingen av dette grunnstoffet viste at fusjonsteknikker kunne brukes i framstillingen av nye, tunge atomkjerner.

Meitnerium er oppkalt etter den østerrikske fysikeren og matematikeren Lise Meitner (1878 – 1968), og var en del av en kontrovers som omhandlet navnsettingen av grunnstoffene 101-109. The International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC) brukte navnet *unnilennium* (etter de latinske ordene for 1, 0 og 9) og kjemisk symbol **Une**, som en midlertidig løsning fram til 1997, da navnekontroversen ble løst. Grunnstoffet fikk da navnet det har i dag.

Meitnerium har også vært kalt *eka-iridium*.

Meitneriumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Meitnerium er et radioaktivt transisjonsmetall. Siden mindre enn 10 atomer har vært fremstilt, vites svært lite om de kjemiske og fysiske egenskapene. Det antas å være et sølvgrått fast stoff ved romtemperatur.

### Isotoper

Hittil er 7 isotoper kjent eller beregnet, og alle er svært ustabile (og dermed radioaktive). De mest stabile er beregnet til å være: 279**Mt** med halveringstid 6 minutter, 265**Mt** med halveringstid 2 minutter, 273**Mt** med halveringstid 20 sekunder, 272**Mt** med halveringstid 10 sekunder, og 271**Mt** med halveringstid 5 sekunder. De resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 sekund.

CAS-nummer: 54038-01-6

Forekomst
---------

Meitnerium forekommer ikke naturlig, men fremstilles kunstig i laboratorier.

Anvendelse
----------

Meitnerium har ingen anvendelse, bortsett fra i forskningssammenheng.

Referanser
----------

1. ↑  «Brookhaven National Laboratory - National Nuclear Data Center: Isotoptabell for meitnerium». Arkivert fra originalen 24. september 2008. Besøkt 26. mai 2008.

Eksterne lenker
---------------

* WebElements.com – Meitnerium
* Apsidium – Meitnerium

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |