recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
«Aniara» har flere betydninger.
***Aniara. En revy om mennesket i tid og rom*** (svensk originaltittel: *Aniara. En revy om människan i tid och rum*) er et episk dikt i genren science fiction av den svenske nobelprisvinneren Harry Martinson. Diktet ble utgitt i 1956. Tittelen er en neologisme basert på det greske ordet ἀνιαρός, som betyr «trist, trettende».

Norsk oversettelse
------------------

Den norske oversettelsen er utgitt på Pax forlag og dessuten av bokklubben som del av serien Århundrets Bibliotek i 2006. Espen Stueland og Johann Grip står bak oversettelsen.

Andre medier
------------

### Opera

31. mai 1959 hadde en opera i to akter basert på verket premiere på Kungliga Operan i Stockholm med libretto av Erik Lindegren og musikk av Karl-Birger Blomdahl. Verket gikk som fjernsynsteater året etter. Operaen ble oppført i Oslo i 1960. Blomdahl var i 1965 den første som ble tildelt Nordisk råds musikkpris, for musikken til Aniara.

### Musikk

Tommy Körberg og Carl-Axel Dominique ga i 1997 ut albumet Aniara med tekster av Martinson.
Ketil Bjørnstad ga i 1983 ut albumet Aniara inspirert av Martinsons utgivelse.
Tittelsporet på albumet *The Great Escape* fra 2010 av det svenske progressiv metal-bandet Seventh Wonder er basert på Martinsons verk.

### Film

I 2018 hadde filmen Aniara premiere på Toronto internasjonale filmfestival og den ble utgitt på kino i 2019 av Magnolia Pictures. Filmen er regissert av Pella Kågerman og Hugo Lilja.

Kulturell innflytelse
---------------------

### Norsk science fictionforening

Studentenes science fiction-forening ved Universitetet i Oslo heter Aniara, oppkalt etter diktet. Foreningen ble stiftet i 1965 med blant andre Jon Bing og Tor Åge Bringsværd til stede.

### Aniara-prisen

Svensk Biblioteksförening har hvert år siden 1974 delt ut Aniara-prisen til en svensk forfatter av skjønnlitteratur for voksne.

Referanser
----------

1. ↑  Göran Hägg: Den svenska litteraturhistorien (Wahlström & Widstrand, Stockholm 1996), s. 517-519
2. ↑  Pax forlags nettside om boka
3. ↑  Bokklubbens nettside om boka Arkivert 1. februar 2014 hos Wayback Machine.
4. ↑  Bibsys
5. ↑  Åke Sällström: Opera på Stockholmsoperan (Norstedt, Stockholm 1977), s. 167
6. ↑  TV-teatern tio år: 1954-1964 : en krönika i ord och bild (Sveriges Radio, Stockholm 1964)
7. ↑  Store norske leksikon om Karl-Birger Blomdahl
8. ↑  Biografi om årene 1991-2000 på Tommy Körbergs egen nettside Arkivert 21. februar 2014 hos Wayback Machine.
9. ↑  Discogs' nettside om utgivelsen
10. ↑  CD-hefte til Seventh Wonder: The Great Escape (Lion Music 2010)
11. ↑  Det Norske Studentersamfund i artikkel om foredrag om Aniara Science Fiction-forening
12. ↑  Svensk Biblioteksförening om Aniara-prisen Arkivert 20. mai 2012 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** LIBRIS
 |
*For anvendelse av statistikk på områder innenfor biologi, se Biostatistikk.*
**Biometri** er måling av biologiske mønstre. Biologiske mønstre kan være fysiologiske karaktertrekk (for eksempel fingeravtrykk) eller adferdsmønstre (for eksempel ganglag).

Bruksmåter
----------

Biometri kan ved hjelp av elektronikk brukes på to måter. 
Den første er identifikasjon (*hvem er dette individet?*), hvor et individs identitet fastslåes ved å sammenligne målte biologiske mønstre mot en database – en én-til-flere-sammenligning. 

Den andre er verifikasjon (*er denne personen den han hevder å være?*), som innebærer en én-til-én-sammenligning mellom målte biologiske mønstre og lagrede biologiske mønstre. 

Alle biometrisystemer kan brukes til verifikasjon, men de forskjellige biometrisystemer varierer i den grad de kan brukes til identifikasjon.

Naturlig biometri
-----------------

En av de eldste formene for biometri er den vi bruker mest – måling (gjenkjennelse) av ansikter. Ansiktsbiometri, som er lett og naturlig for mennesker, er imidlertid vanskelig for datamaskiner.

Vanlige mønstre
---------------

I biometriske systemer er følgende biologiske mønstre mest anvendt:

* Fingeravtrykk
* Håndavtrykk
* Håndgeometri
* Signatur
* DNA
* Stemme
* Netthinne
* Regnbuehinne
* Øreform
* Lukt
* Ganglag

Eksterne lenker
---------------

* Nordic Biometrics Forum
* Danish Biometrics
* Biometric Consortium
* Biometrics Institute
* Avanti – independent non-profit web resource for biometrics
* IDEX ASA – Norsk leverandør av fingeravtrykkteknologi
* Steria – Norsk leverandør av integrerte løsninger for bruk av biometri
* Accenture – Totalleverandør av biometriske systemer over hele verden.
* Useful biometric links from Michigan State University
* Biometric Information Directory – Oversikt og lenker til 525 leverandører av biometriske produkter og tjenester

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** NDL **·** NKC
 |
Vildmarksvägen på sommerstid, langs strekningen mellom Stekenjokk och Klimpfjäll.
**Vildmarksvägen**, også noen ganger omtalt som **Stekenjokkvägen**, er en turistvei i det nordlige Jämtland og det sørlige Lappland.

Strekning
---------

Veien går fra Strömsund til Gäddede langs länsväg 342, og videre til Jormvattnet og Stora Blåsjön, over tregrensen og Stekenjokk til Klimpfjäll. Derfra følger veien Kultsjöns kystlinje til Saxnäs, videre via Stalon til neste store innsjø, Malgomaj, hvor den følger den sørlige strandlinjen til Vilhelmina.

Strekningen over tregrensen er en av Sveriges høyest beliggende veistrekninger, med høyeste punkt 876 meter over havet, og er vinterstengt.

Historie
--------

Veistrekningen som går i høoyfjellet over tregrensen ble bygd i 1969, og da først og fremst for transport til og fra Stekenjokks koppergruve, som ble nedlagt i 1989. Stekenjokk har ikke vært et sted fast bosetting, da gruvearbeiderne hovedsakelig bodde i Klimpfjäll og Stora Blåsjön.

Referanser
----------

1. ↑  «Ingen risk för avåkning», vk.se, 21. mai 2012. Besøkt 19. desember 2013 (sv)
**Ani** (armensk: Անի, gresk: Ἄνιον *Anion*, latin: *Abnicum*; georgisk: ანისი *Anisi*, tyrkisk: *Ani*) er en armensk ruinby som ligger ved elva Akhurjan nær Kars i nåværende østre Tyrkia. Ani var hovedstad for det armenske fyrstedynastiet bagratidene mellom 961 og 1045. I de følgende århundrene ble byen herjet og erobret av forskjellige folkegrupper, blant annet av mongolene på 1230-tallet. 

Byen ble ødelagt av et jordskjelv i 1319, og på 1500-tallet hadde den forfalt til en landsby. Blant Anis ruiner er katedralen fra slutten av 900-tallet (fullbyrdet i 1001) fremtredende.

Stedet ble i 2016 oppført på UNESCOs verdensarvliste.

Anis sakrale arkitektur
-----------------------

Armenia var det første riket der kristendommen ble statsreligion, år 301 e.Kr. Trdat var en av de fremste arkitektene. Han ble også innbudt til Konstantinopel for der å renovere Hagia Sofias kuppel. Trdat utformet blant annet Anis katedral, hvis grunnplan består av et kors innskrevet i et rektangel. Kirkebygningen, hvis kuppel er forsvunnet, har knippepilarer, spissbuer og blindarkader. På de engene der byen Ani en gang stod, finnes i dag et titalls kirkeruiner.

Bildegalleri
------------

* 
* 
* 
* 
* Katedralen i Ani, tegnet av Trdat, oppført mellom 989 og 1001Katedralen i **Ani**, tegnet av Trdat, oppført mellom 989 og 1001
* 
* Abughamirernes kirke, AniAbughamirernes kirke, Ani
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  «Five sites inscribed on World Heritage List» **(engelsk)**. UNESCO World Heritage Centre. 15. juli 2016. Besøkt 17. juli 2016.

Litteratur
----------

* Paolo Cuneo o.a.: *Ani* (= *Documenti di Architettura Armena* 12). Milano 1984.
* Nikolai Marr: *Ani. Rêve d'Arménie*. Paris 2001, ISBN 2-914571-00-3
* S. Peter Cowe (utg.): *Ani. World Architectural Heritage of a Medieval Capital*. Peeters, Löwen 2001, ISBN 90-429-1038-0.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ani – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Ani – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC **·** GeoNames
 |
**Vilhelm Rasmus Andreas Andersen** (født 16. oktober 1864 i Nordrup, Ringsted kommune, død 3. april 1953 i Hillerød) var en dansk litteraturforsker og forfatter. Han ble i 1888 cand. mag. i dansk, latin og gresk. Han underviste på Københavns Universitet, hvor han ble professor i dansk litteraturhistorie. Han var dessuten lærer på Danmarks Lærerhøjskole. I en periode, hvor Georg Brandes europeiske utsyn preget den litterære debatt, skilte Andersen seg ut med sin vektlegging av den nasjonale danske litteratur.

Valdemar Vedel og Vilhelm Andersen var antagelig de første som benyttet uttrykket *Gullalder* om det danske kulturlivet fra ca. 1800 til ca. 1850. Vilhelm Andersen påpekte Henrik Steffens' betydning for den danske romantikken. Med sin disputats *Guldhornene. Et Bidrag til den danske Romantiks Historie* fra 1896 ble Steffens fremhevet som en avgjørende faktor for utviklingen av den danske gullalderlitteratur.

I tillegg til litteraturhistoriske verker og forfattermonografier er han kjent for å ha skrevet librettoen til Carl Nielsens opera *Maskarade*.

Han var medlem av Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab fra 1923.

Utmerkelser og priser
---------------------

Andersen ble ridder av Dannebrogordenen i 1905, fikk Dannebrogordenens hederstegn i 1917 og storkorset av Dannebrogordenen i 1946.

Han var den første som ble tildelt Holberg-medaljen av Dansk Forfatterforening i 1934.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   International Music Score Library Project, IMSLP-identifikator Category:Andersen,\_Vilhelm, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 123811244, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 29. oktober 2012, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gyldendals Teaterleksikon[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2 3  «Vilh. Andersen». Dansk biografisk leksikon. Besøkt 20. september 2014.
7. ↑  Arkiv for Dansk Litteratur - Vilhelm Andersens guldalderkonstruktion Arkivert 16. juli 2011 hos Wayback Machine.
8. ↑  «Holberg-Medaljen». Litteraturpriser.dk. Besøkt 20. september 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vilhelm Andersen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (da) Vilhelm Andersen på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

  

Portaler: Litteratur | Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** MusicBrainz
 |
For å forstå hva et **sosialt system** er, må man først forstå begrepet **sosial struktur**. En sosial struktur er en gruppe personer som kan avgrenses, det vil si man kan klart avgjøre hvem som er med i gruppen og hvem som ikke er med. Den må videre ha en viss varighet eller opptre med en viss regularitet. Til slutt skal den være forutsigbar i den forstand at det må være mulig å definere visse normer og regler for strukturen. 

Dette kan illustreres ved noen eksempler, der man spør seg om disse tre kravene er tilfredsstilt. En mobb som foretar opptøyer vil ofte ha uklare grenser, den vil ikke være noen lengre varighet eller regularitet og det er ingen klare normer eller regler for adferd. Et mytteri vil derimot ha klare grenser. Man er enten med på mytteriet eller ikke. Det vil imidlertid ikke ha noen lengre varighet, ei eller klare normer og regler. En folkeavstemning vil både ha en klar grense når det gjelder hvem som deltar *og* klare normer og regler. Det vil imidlertid ikke ha noen lengre varighet og heller ingen regularitet. 

Ingen av eksemplene ovenfor kan derfor anses for å være strukturer. Derimot vil et politisk parti være en struktur. Det vil både ha et klart definert medlemsregister, klare normer og regler *og* en lengre varighet. Et politisk parti kan derfor anses som å være en sosial struktur. 

Et sosialt *system* består av flere strukturer som er forbundet med hverandre på en slik måte at forandringer i en eller flere strukturer må anses for å være årsak til forandring i en eller flere av de *andre* strukturene. Et eksempel kan være det parlamentariske system: Når flertallet i Stortinget (struktur 1) endrer seg, kan dette få konsekvenser for hvem som skal regjere (struktur 2).

Se også
-------

* System
* Struktur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Magnus I av Sachsen-Lauenburg**, (også kalt **Magnus II**, født 1. januar 1470 i Ratzeburg, død 1. august 1543) var hertug av Sachsen-Lauenburg 1507–1543.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han var sønn av Johan V av Sachsen-Lauenburg (1439–1507) og Dorothea av Brandenburg. Han hadde i alt tolv søsken, men var den eneste i søskenskaren til å føre linjen Lauenburg videre.

### Hertug

Hertug Magnus innførte den lutherske reformerte lære i Sachsen-Lauenburg. Han var innblandet i stridigheter med erkebispedømmet Bremen og bispedømmet Ratzeburg.

#### Striden med erkebispedømmet Bremen

Erkebispedømmet Bremen krevde overhøyhet over de frisiske landskaper på begge sider av elven Jade, dessuten over landene Hadeln og Wursten. Erkebispedømmet støttet seg på et av Karl den store i 788 utferdet brev til Bremen - et brev som i årenes løp var gått i glemmeboken, men som nå var blitt «gjenfunnet» og dermed gav erkebispedømmet legitimitet i sitt krav. Dette brev har senere vist seg å være forfalsket. Landene Hadeln og Wursten lød på dette tidpunkt under hertugerne av Sachsen-Lauenburg. Ledsaget av faren stod Magnus derfor i 1498 i spissen for et hærtog mot Bremen, og det følgende år dro hæren inn i Wursten-landet. Til tross for at dette hærtog ikke ble særlig vellykket sett fra Magnus' side, kunne han i hvert fall hevde sin besittelse av landet Hadeln. Striden om Wursten skulle avgjøres av keiseren, idet hertugene Erich og Heinrich av Braunschweig måtte fungere som formidlere.

#### Striden med Ratzeburg

Striden med bispedømmet Ratzeburg handlet likeledes om krav og rettigheter. For Magnus' vedkommende endte det med en forskrekkelse: Magnus ble bannlyst av kirken, og hele hans land ble belagt med interdikt. Først i 1519 ble det oppnådd et forlik, utvirket av biskop Johann av Lübeck og hertugene av Mecklenburg.

Det sachsiske hertughus hadde i lang tid innbyrdes vært i strid om kurfyrstelige rettigheter. Magnus var den første av Sachsen-Lauenburgs hertuger som avstod fra kurfyrstelige ambisjoner. Han førte aldri kurfyrstelig tittel og i sitt våpen fantes intet kurfyrstelig sverd.

Den 12. november 1530 ble Magnus forlenet med sitt hertugdømme med regaliene av keiser Karl V ved riksdagen i Augsburg.

### Familie

Magnus giftet seg i november 1509 med Katarina av Braunschweig-Wolfenbüttel (1488–1563). Paret fikk følgende barn:

* Franz I av Sachsen-Lauenburg (ca 1510–1581), hertug av Sachsen-Lauenburg
* Dorothea av Sachsen-Lauenburg (1511–1571), gift med Christian III
* Katarina av Sachsen-Lauenburg (1513–1535), gift med Gustav Vasa av Sverige
* Klara av Sachsen-Lauenburg (1518–1576), gift med Franz av Braunschweig-Lüneburg
* Sophia av Sachsen-Lauenburg (1521–1571), gift med Anton I av Oldenburg-Delmenhorst
* Ursula av Sachsen-Lauenburg (–1577), gift med Heinrich av Mecklenburg-Schwerin

Referanser
----------

1. ↑   The Peerage person ID p11294.htm#i112931, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Allgemeinen Deutschen Biographie, Band 20, s.72

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |
Rikslovsblad med *Lov mot de almenfarlige bestrebelsene til sosialdemokratiet*
**Sosialistloven**, egentlig **Lov mot de almenfarlige bestrebelsene til sosialdemokratiet** (tysk: *Gesetz gegen die gemeingefährlichen Bestrebungen der Sozialdemokratie*), forbød fra 1878 til 1890, sosialistiske og sosialdemokratiske organisasjoner, samt deres aktiviteter, utenfor Riksdagen og landdagene i de enkelte tyske delstatene.

Loven gjaldt i det tyske keiserrike på 30 paragrafer, og ble vedtatt i Riksdagen den 19. oktober 1878, med stemmer fra de konservative og flertallet av de liberale folkevalgte. Loven trådte i kraft den 22. oktober etter å ha blitt underskrevet av Vilhelm I av Tyskland, og var i kraft frem til 30. september 1890. 

Da Otto von Bismarck i 1890 ønsket å gjøre loven permanent, førte dette til en politisk konflikt, også med keiser Vilhelm II. Bismarck hadde støtte fra de konservative og Nationalliberale Partei, bortsett fra bestemmelsen om at politiet kunne kaste sosialistiske agitatorer ut av deres hjem, en bestemmelse som hadde vært i hyppig bruk. Nationalliberale Partei kunne ikke gå med på denne bestemmelsen, mens de konservative og Bismarck ville ha lovgivningen igjennom, samlet. Vilhelm hadde i mellomtiden engasjert seg i de sosiale forholdene for gruvearbeidere, som hadde vært i streik året før. Han blandet seg derfor inn i Bismarcks argumentasjon og ønsket en mer sosialt orientert politikk. I forhold til sosialistloven, sto han på samme linje som Nationalliberale Partei, og nektet å legge ned det vetoet som Bismarck krevet da han ikke fikk hele lovgivningen samlet igjennom. Bismarck avslørte at hans hensikt var å provosere sosialistene fram til opprør, slik at de kunne knuses med makt, noe keiseren var sterkt i mot.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |
*Biologisk pass må ikke forveksles med biometrisk pass.*
**Biologiske pass** er et system utviklet av det internasjonale sykkelforbundet UCI i samarbeid med det uavhengige anti-dopingforbundet WADA, innført som et virkemiddel i kampen mot doping i sykkelsporten.

Passene er i realiteten en medisinsk profil for den enkelte rytter som inneholder resultatene av alle avlagte dopingprøver over en viss periode. Profilene forteller ikke hva en rytter eventuelt har misbrukt, men viser hvordan blodverdiene varierer. Ettersom det ikke finnes noen direkte metode for å spore blodoverføringer, er endringer i blodverdier over tid den eneste måten å avsløre bloddoping på.

Profilen kan dermed danne grunnlag for disiplinærsaker uten at det er funnet spor av ulovlige preparater. Passene gjelder i utgangspunktet kun for blodmanipulering, men kan også avsløre steroidemisbruk. Testing av slike veksthormoner avventer godkjennelse fra WADA.

Alle profesjonelle ryttere er underlagt programmet og er pliktig til å avlegge blod- og urinprøver i forbindelse med konkurranser, trening og forberedelser, året rundt også utenfor sesong. Disse testene blir tatt uten forvarsel, og rytterne har plikt til å opplyse hvor de befinner seg til enhver tid.

27. mai 2010 ble Francesco De Bonis som første syklist utestengt pga. uregelmessigheter i det biologiske passet.

Referanser
----------

1. ↑  «- Biologiske pass livsviktig for kampen mot doping» **(norsk)**. dagbladet.no. 18.06.2009. Besøkt 03.07.2009.

Eksterne lenker
---------------

* UCIs sider om biologiske pass
Lyndon B. Johnson avgir embetsed som USAs president etter attentatet mot John F. Kennedy
Hamid Karzai avgir embetsed som Afghanistans president
Kadetter ved USAs luftkrigsskole avgir embetsed som offiserer i flyvåpenet
Volker Bouffier avgir embetsed som ministerpresident i Hessen
En **embetsed** er et løfte som avlegges ved tiltredelse til et embete. Avgivelse av embetsed er et typisk krav som stilles til statssjefer og høyere embetsmenn før de tiltrer sitt embete. Eden kan være symbolsk, men det kan også være forbundet med straff eller andre sanksjoner å bryte den.

I Norge
-------

### Kongen/Regenten (ikke et embete)

Grunnloven fastslår at Kongen skal gi følgende ed overfor Stortinget når han tiltrer: «Jeg lover og sverger å ville regjere kongeriket Norge i overensstemmelse med dets konstitusjon og lover, så sant hjelpe meg Gud den allmektige og allvitende!» Er Stortinget ikke samlet skal eden avgis skriftlig overfor statsrådet, og gjentas når Stortinget samles.

Dersom statsrådet styres av en regent skal regenten, før han tiltrer ledelsen av statsrådet, avgi følgende ed: «Jeg lover og sverger å ville forestå regjeringen i overensstemmelse med konstitusjonen og lovene, så sant hjelpe meg Gud den allmektige og allvitende!» Regenten avgir, i motsetning til monarken, eden skriftlig for Stortinget.

### Embetsmenn

Embedsed for byråsjef i det norske embedsverket
Embetsmenn skal avgi ed, eller forsikre hvis de er fritatt for ed, på at de vil være lydige og tro mot Kongen og Grunnloven.

#### Dommere

Fagdommere er embetsmenn, og skal følgelig avgi embetsed som andre embetsmenn nevnt over. Dommere skal i tillegg avgi en særskilt dommerforsikring. Forsikringen er fastsatt av Kongen både på bokmål og nynorsk. Bokmålsformen lyder slik: "Jeg forsikrer at jeg samvittighetsfullt vil opfylle mine plikter som dommer – at jeg vil handle og dømme således som jeg efter loven og for min samvittighet kan forsvare, og hverken av hat eller vennskap, hverken for gunst eller gave eller av annen årsak vike fra rett og rettferdighet."

Lekdommere og rettsvitner skal avgi egen forsikring. En lekdommer skal avgi forsikring om at han "saavel i denne sak som i alle fremtidige saker vil gi vel agt paa alt, som forhandles i retten, og at han vil dømme saaledes, som han vet sandest og rettest at være efter loven og sakens bevisligheter". Rettsvitner avgir forsikring på at de samvittighetsfullt vil oppfylle de plikter de er pålagt.

Referanser
----------

1. ↑  Grunnloven § 9
2. ↑  Grunnloven § 44
3. ↑  Grunnloven § 21
4. ↑  Domstolloven § 55
5. ↑  domstolloven § 60
6. ↑  Resolusjon av 10. juni 1927 nr. 3 om dommerforsikring efter domstolloven § 60
7. ↑  Domstolloven § 100
8. ↑  Domstolloven § 104
**Værskip** er skip som har som formål å foreta faste meteorologiske observasjoner til havs. Værskip ligger i fast posisjon. Det har tidligere vært opptil 13 værskip i Nord-Atlanteren. Værskip er dyre i drift, og observasjonene fra værskip er i stor grad blitt erstattet av meteorologiske observasjoner fra satellitter og langtrekkende fly. Vinteren 2006 krevde imidlertid Norges Miljøvernforbund at det skulle utplasseres et værskip i Barentshavet, som en del av oljevernberedskapen utenfor Finnmark.

Det første værskipet var den franske lastebåten Carimare, som fikk utstyr for værobservasjoner og ble stasjonert i Nord-Atlanteren i 1938. Det opprinnelige formålet med værskip var å trygge flytrafikken over havene. Den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart (ICAO) påtok seg ansvaret med å drive et internasjonalt værskipssamarbeid, som startet opp i 1948. Den norske staten kjøpte og ombygde to engelske korvetter, «Polarfront I» og «Polarfront II», og posisjonerte dem på stasjon MIKE, 66° N og 2° Ø, der de vekslet i tjenesten med en måned hver. «Polarfront I» var i tjeneste fram til 1974, mens «Polarfront II» var i tjeneste til 1976. I 1976 ble de erstattet av det moderne og spesialkonstruerte værskipet «Polarfront», som lå på 66° N og 2° Ø fram til 2010. «Polarfront» var eid og drevet av rederiet Kåre Misje & Co, på oppdrag for den norske staten.

Verdens meteorologiorganisasjon overtok ansvaret for værskipstjenesten i 1974. På det tidspunktet var det igjen fire værskipsstasjoner i Nord-Atlanteren. Polarfront alternerte i flere år med det nederlandske værskipet «Cumulus» på stasjon MIKE, men siden 1986 har «Polarfront» bemannet stasjonen alene. Det internasjonale værskipssamarbeidet ble avviklet i 1990. Norge og Storbritannia fortsatte driften av hver sin værskipsstasjon, men Storbritannia la ned sin stasjon LIMA i 1995. Siden da har «Polarfront» vært verdens eneste værskip.

«Polarfront» lå fast på stasjon MIKE, men gikk til lands 1–2 dager i måneden for å skifte mannskap og få nye forsyninger. En gang i året, vanligvis i begynnelsen av oktober, gikk skipet i havn i en uke for vedlikehold. Værskipsstasjonen var dermed betjent ca. 340 dager i året siden 1986.

«Polarfront I» og «II» hadde base i Bergen. Der hadde også «Polarfront» base fram til 1986, da basen ble flyttet til Kristiansund. Siden 2003 hadde værskipet base i Ålesund fram til nedleggelsen i 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Meteorologisk institutt:
	+ Værskipet Polarfront – Snart 60 år på stedet hvil
	+ Station ’M’ (MIKE) 1949–2007 (engelsk)
	+ Værskipenes historie
* Universitetet i Bergen:
	+ Stasjon Mike – Den daglige driften
	+ Stasjon Mike – Meteorologi
	+ Polarfront gjennom 50 år (kronikk i Bergens Tidende av Reidun D. Hogstad)
* Norges Miljøvernforbund: Miljøvernforbundet vil ha værskip i Barentshavet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Embet Ilen** (ca 1801–1851) var en kvinne fra Marab Mallash-regionen, i grenseområdet mellom Eritrea og Etiopia, som huskes som politisk leder.

Hun ble giftet bort til Ayte Seolomon, som regjerte over regionen. Hun gikk inn i politikken for å hevne sin manns militære nederlag, og ledet selv mennene i kamp. Etter å ha inngått en allianse med herskeren i Tigray, fikk hun tittelen guvernøren av Asmara-regionen. Hun var aktiv som leder og hærfører gjennom 1830-åra. I 1840 overlot hun styret til sønnen  Woldemichael Solomon, og trakk seg tilbake som nonne i St Marie de Hazzega-klosteret. Hun blir siden oppsøkt her av sine fiender, og flyktet. Til sist blir hun torturert til døde.

Se også
-------

* UNESCOs liste over kvinner i afrikansk historie

Referanser
----------

1. 1 2   Dictionary of African Biography[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Bairu Tafla (2012). «Ilen, Embet». *Dictionary of African Biography*. 2. OUP USA. s. 151. ISBN 978-0-19-538207-5.
3. ↑  Women in African History; unesco.org
4. ↑  «Ilen Embet, dirigeante habile». *L'Histoire par les femmes*. 15. november 2018.
«Værnes» har flere betydninger.
Værnes kirke.  Foto: Dag Bertelsen 
Trondheim lufthavn, Værnes.
**Værnes** er et sted i Stjørdal kommune i Trøndelag. Værnes ligger like sør for tettstedet Stjørdalshalsen, og Værnes og Sandfærhus er deler av den samme flate landskapet ved Stjørdalselvas utløp i Stjørdalsfjorden. Stjørdalselva skiller dessuten Værnes fra Lånke. Værnes er også inndelt i to grunnkretser, Værnes og Værnesmoen, i Stjørdal kommune, og er en tidligere militær øvelsesplass.

Historie
--------

Opphavet til navnet er beliggenheten ved den rolige Stjørdalselva, hvor førstestavelsen *var* betyr «rolig», mens *æ*-lyden er påvirket av danske embedsmenn. Navnet Vannes ble derfor brukt så sent som i 1890-årene. Enkelte har derfor argumentert for at tettstedet Stjørdalshalsen heller burde hete Værnes eller Varnes.

Værnes var tidligere det definitive maktsentrum i Stjørdalen og omegn, allerede i førkristen tid før år 1000. Snorre Sturlason skrev at det var høvdingen på Værnes, Torberg, som ledet blotingen i fylket sitt, Stjordølafylke. Værnes mistet mye av sin makt da Harald Hårfagre satte Håkon Ladejarl til å styre over hele Trøndelag, men skatt i form av landskyld (varer) gikk antageligvis fortsatt via Værnes før det gikk til Lade. Værnes kirke er fortsatt hovedkirke i Stjørdal (tidligere Værnes) sogn i Stjørdal prosti i Nidaros bispedømme. Værnes gård ble kjøpt av staten i 1887 og konvertert til en militærforlegning, Værnes garnison.

Den nedre delen av Værnes var til tider det tettest befolkede området i Stjørdal, i all hovedsak bebodd av husmenn og strandsittere. I 1800 var det én selveier på Stjørdalshalsen og Værnes, og i 1865 var det seks. På det meste var det trolig mellom 100 og 150 småbruk på Værnes, og da staten overtok området i 1887 var 47 av dem i hevd.

I 1914 ble den første flyvningen foretatt på Værnes, og i 1919 ble de første flyene permanent stasjonert der. Under okkupasjonen sørget tyskerne for å utbedre flyplassen. Trondheim lufthavn, Værnes har blitt regional flyplass for Trøndelag og landets tredje største. Værnes holdeplass på Nordlandsbanen ble åpnet i 1994.

Litteratur
----------

* Hovd, Rune (2000). *Værnes - fra høvdingsete til storflyplass*. Værnes flystasjon i samarbeid med Forsvarets pensjonistforening Værnes og Stjørdal historielag. ISBN 8299546400.

Referanser
----------

1. ↑  Hans Olav Løkken. «Betydningen av enkelte stedsnavn». historier.no. Arkivert fra originalen 28. juli 2011. Besøkt 25. mars 2010.
2. ↑  Hans Olav Løkken. «1887 – Værnesmoen». historier.no. [*død lenke*]
3. ↑  Hans Olav Løkken. «1914 – Første flyging på Værnes». historier.no. [*død lenke*]

Portal: Trøndelag
**Emballasjeavgift** (avgift på drikkevareemballasje) er en særavgift til statskassen.

Avgiften på drikkevareemballasje ble innført i 1974. Dagens avgiftssystem består av en miljøavgift og en grunnavgift. Avgiftsplikten oppstår ved produksjon og ved innførsel.

Grunnavgiften på engangsemballasje for drikkevarer
--------------------------------------------------

Grunnavgiften på engangsemballasje ilegges drikkevareemballasje som ikke kan brukes om igjen i sin opprinnelige form (engangsemballasje). Avgiften skal stimulere til en overgang fra engangsemballasje til gjenbruksemballasje og dermed bidra til å redusere avfallsmengden.

I 2010 er avgiftssatsen 1,02 kroner per stykk.

I 2008 var statens inntekter fra grunnavgiften på engangsemballasje 730 mill. kroner.

Miljøavgift på drikkevareemballasje
-----------------------------------

Miljøavgiften på drikkevareemballasje skal prise kostnadene ved at drikkevareemballasje havner som søppel i naturen. Avgiften er utformet slik at emballasje av henholdsvis glass, metall og plast/kartong har ulike avgiftssatser. Differensieringen er begrunnet med at ulik type emballasje gir ulik miljøskade i naturen. Miljøavgiften er også gradert etter returandel, slik at emballasje som inngår i godkjente retursystemer får redusert miljøavgiftssats etter returandelen. Ved returandel på 95 pst. eller høyere faller avgiften bort. Det er Miljødirektoratet som godkjenner retursystemer og fastsetter returandel.

I 2010 er avgiftssatsene 4,97 kroner per stykk for glass og metall, 3,00 kroner per stykk for plast og 1,24 kroner per stykk for kartong og papp.

I 2008 var statens inntekter fra miljøavgiften på drikkevareemballasje 496 mill. kroner.

Protest mot returavgift på melk- og juicekartonger
--------------------------------------------------

Statssekretær i Miljøverndepartementet i 2005, Henriette Westhrin, var en av de som forsvarte innføringen av returavgift på melk- og juicekartonger. Siden da har en ukjent person sendt tomme melkekartonger til Westhrins jobb-adresse i protest.

Referanser
----------

1. ↑  «Straffer oss med dyrere melk». *www.dagsavisen.no* **(norsk)**. Besøkt 15. november 2020.
2. ↑  «Ny avgift gir dyrere melk og juice». *www.bt.no*. Besøkt 15. november 2020.
3. ↑  Lange, Fredrik Borchgrevink. «Tidligere statssekretær har fått tilsendt tomme kartonger av anonym mann i 15 år». *Nationen*. Arkivert fra originalen 31. oktober 2020. Besøkt 15. november 2020.
4. ↑  Rivrud, Kristin (30. oktober 2020). «Ukjent mann sender tomme melkekartonger til Henriette». *NRK*. Besøkt 15. november 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Særavgiftsloven
* Vedtak om særavgifter, 2010
* Forskrift om særavgifter
En **kikkertbrille** er et optisk hjelpemiddel som består av en eller to små kikkerter som er montert i en brilleinnfatning. Kikkertbriller leveres vanligvis med forstørrelse fra om lag 2–8X.

Bruksområder
------------

Kikkertbriller er særlig aktuelle dersom den synshemmede har behov for å se på noe på lang avstand over tid, for eksempel TV, kino eller teater. De kan også være aktuelle for synshemmede som har problemer med motorikken, slik at det blir vanskelig å bruke en håndholdt kikkert. Ved bruk av kikkertbrille for å se på TV, må man sitte så langt unna at hele TV-skjermen sees gjennom kikkerten.

Anvendelse
----------

Det som oftest medfører problemer for brukere av kikkert eller kikkertbriller er å fokusere den riktig, holde den rolig samt å sikte inn det en ønsker å se på. Når det gjelder bruk av kikkerter for å se bedre på lang avstand, kan det være verdt å merke seg at en halvering av avstanden til det man ser på tilsvarer 2X forstørring. For noen vil det for eksempel være en bedre løsning å flytte seg nærmere fjernsynet enn å benytte en kikkertbrille eller en forstørrelsesskjerm.

Se også
-------

* Kikkert
* Teleskop
* Syn
* Synstap
**Værløse** er en by i Furesø kommune i Storkøbenhavnsområdet i Københavnsområdet i Region Hovedstaden på øya Sjælland i Danmark med 13 114 innbyggere (2013). Byen er det administrative senter for Furesø kommune. Frem til kommunalreformen i 2007 hadde den samme funksjon i den tidligere Værløse kommune.

Gamle hus i Kirke Værløse.
**Værløse** er en by i Københavnsområdet på Sjælland med 13 114 innb
Værløse opptrer første gang skriftlig i Esrum klosters annaler fra 1248 under navnet **Witherløse**. Fra middelalderen kjennes landsbyene Kirke Værløse, Lille Værløse, Bringe, Jonstrup og Kollekolle, samt Borupgård nær Kirke Værløse. I tidlig middelalder satt Hvide-slekten med makten i området; men etter kongemordet i Finderup Lade i 1286, der blant andre medlemmer av Hvide-slekten ble kjent skyldige, overtok bispen i Roskilde store eiendommer.

Værløse het tidligere Lille Værløse, fordi Kirke Værløse var «den store», og stasjonsbyen Værløse «den lille». Men på 1990-tallet ble prefikset «lille» strøket fra byskiltene.

I byen ligger den nedlagte Værløse flystasjon og Værløse museum.

Referanser
----------

1. ↑  Danmarks Statistik: BEF44. (Besøkt 30. januar 2014)
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Værløse – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |

Portal: Danmark
**Vararepresentant** (ofte i kortform: **vara**) er en person som erstatter et fast medlem av en forsamling eller styre dersom et fast medlem har fravær. En *personlig vararepresentant* møter bare for et bestemt medlem.

Vararepresentantene velges normalt gjennom det samme valg som de faste medlemmene.

Stortinget
----------

Utdypende artikkel: Vararepresentant (Stortinget)

Til stortingsvalg er det den som følger etter den sist innvalgte på partilisten som møter som vararepresentant dersom en av representantene har fravær. Innvalgte stortingsrepresentanter som er statsråd i regjeringen blir erstattet av en fast møtende vararepresentant.

Vararepresentanter til Stortinget ble på 1800-tallet kalt suppleanter.

Se også
-------

* Vararepresentant (Stortinget)

Referanser
----------

1. ↑  Haffner, Vilhelm (1906). *Stortinget: 1906-1909*. Kristiania: Cammermeyer.
2. ↑  Eliassen, Kjell A. (1987). *Stortingsrepresentanter og statsråder 1945-1985: kodebok med dokumentasjon og eksempler på informasjon*. Bergen. ISBN 8271700855.
**Melodrama** (sammensatt ord fra gresk *melōidía* eller *melos*, i betydningen «sang», og *drama*, i betydningen «skuespill») var opprinnelig en form for syngespill (opera). 

I dag brukes uttrykket om et følelsesmessig skuespill preget av sentimentalitet, sterke effekter og stundom akkompagnement av instrumenter. Et melodrama ligner den klassiske tragedien, men har en lykkelig slutt. I romantikken var det en teatersjanger med mange følelser og kan sammenlignes med såpeopera i dag. Begrepet melodrama benyttes også i en bredere mening om ethvert kunstnerisk verk, for eksempel en film eller fortelling, hvor innhold og handling er fremhevet framfor karakterskildring.

Eksterne lenker
---------------

* Melodrama hos Teaternett
* Melodrama; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Værste** var det folkelig navnet på Fredrikstad Mekaniske Verksted på Kråkerøy i Fredrikstad.

I dag brukes **Værste** som navn på et *bytransformasjonsområde* på det tidligere verkstedområdet. Det ligger på nordenden av Kråkerøy, rett over Vesterelven for bydelen Seiersten, noe vest for Fredrikstad sentrum.

Verkstedet, som på begynnelsen av 1900-tallet var en av Norges største arbeidsplasser med omkring 2500 arbeidstakere på det meste, ble nedlagt i 1987. I 1998 ble eiendommen solgt fra Kværner til et nyopprettet byutviklingsselskap ved navn Værste AS, som bestod av en gruppe lokale investorer og den mekaniske bedriften Jotne AS. Områdets totale størrelse er på ca. 800 mål, hvorav Værste AS eier 650 mål og Jotne AS de resterende 150. Værste er definert som et bytransformasjonsområde i kommuneplanens arealdel og den kommunale strategien er å utvikle området til en ny sentral bydel. Transformasjonen er i gang, men utviklingen hindres av et sprengt vegnett i Fredrikstad sentrum. Ny infrastruktur er satt som betingelse for større utbygging av området. Et nytt internt og eksternt veinett, inkludert en ny firefelts broforbindelse til sentrum, vil stå klart i 2009. Dette prosjektet er hovedsakelig brukerfinansiert. 

Til tross for at den nye veiforbindelsen til sentrum ikke vil stå klar før i 2009 har Værste AS fått tillatelse til en beskjeden start på transformasjonen, blant annet på bakgrunn av bygging av en ny gangbro mellom torvet og Værste. Til tross for at utbyggingen såvidt er startet huser Værste allerede i dag en rekke bedrifter og institusjoner. Høgskolen i Østfolds avdeling for helsefag ligger på Værste og høgskolens avdeling for real- og ingeniørfag er vedtatt flyttet fra Sarpsborg til Værste i løpet av nær framtid. Det Norske Veritas, Xscreen, Øst Tech, Eimskip, Europark, Norsk Institutt for Scene og Studio og Stiftelsen Østfoldforskning er blant aktørene som allerede er etablert. I tillegg finnes Medieparken AS som er et medieproduksjonsselskap og en tilhørende medieklynge. For tiden bygges det et nytt idretts- og næringsanlegg, som vil huse Fredrikstad Fotballklubbs nye hjemmebane, med plass til 12 500 tilskuere, og 30 000 kvadratmeter næringsareal, blant annet et filmstudio for Medieparken Studios. Det bygges også et nytt kontorbygg for COWI som vil stå ferdig i november 2007, i tillegg til en ny eksklusiv leilighetsblokk som vil stå ferdig høsten 2008. Tollregion Øst-Norge flytter inn i sine nye lokaler i mai 2007.

Jotne AS sin utbygging kan starte når den nye veiforbindelsen er ferdigstilt i 2009. De har opprettet selskapet Elvebyen AS sammen med FOBBL og OBOS, som vil stå for boligbyggingen på deres område. Arkitektfirmaet Snøhetta AS er engasjert for å utarbeide reguleringsplan og bokonsepter for området. 

Totalt planlegger Værste AS omkring 1000 leiligheter og en ukjent antall kvadratmeter næringsareal ved ferdig utbygging, mens Jotne AS planlegger 900 boliger og 30 000 kvadratmeter næringsareal.

Referanser
----------

1. ↑  Svein A. Halvorsen (24. februar 2012): Nå legges strategien for boliger på Værste. *Fredriksstad Blad*
**Kikutstua** er en betjent turisthytte i Nordmarka ved Oslo, eid av Skiforeningen. Stua ligger 344 moh, på nordsiden av Bjørnsjøen. Like nord for stua ligger Kikuttoppen, et av Nordmarkas høyeste punkt.

Nordmarka i Oslo har i over hundre år vært et yndet mål for skiløpere og fotturister på egenpreparerte løyper og skogsstier. I starten sto de fastboende på gårdene i marka for bevertning og innlosjering av turistene. Etter hvert ble trafikken så stor at Skiforeningen så behov for et eget serverings- og overnattingssted syd i marka.

Kikutstua på et gammelt postkort. Foto: S. Gran / Nasjonalbibliotekets bildesamling 
Godseier Harald Løvenskiold stilte en tomt ved Bjørnsjøen til disposisjon, og i 1926 var Kikutstua ferdigbygget. Arkitekt for bygget var Thorvald Astrup. Stua har hele tiden vært i Skiforeningens eie og drives av et bestyrerpar.

I dag har syklistene i stor grad overtatt for turister til fots. Skogsdriften i marka finansierer vedlikeholdet av et godt utbygd skogsbilveinett, som gjør marka populært både til trening og rekreasjon. Et godt samarbeid mellom Skiforeningen og Løvenskiold Skog har samtidig gjort at det i dag er laget traseer for skiløyper som krever lite snø før løypene blir bra.

Kikutstua er et populært overnattingssted, med 62 sengeplasser og servering.

Bestyrere
---------

* 1997 - 2022: Knut-Arne Løite og Ane Moe
* 2022 - 2023: MCB AS
* 2023 - : Robin Susanne Ågren Andersen og Einar Enersen Hougen

Litteratur
----------

* Bjarne Jensen (1991). «Titt inn på Kikut». *Stuene i Marka* (2. utg.). Oslo: Schibsted. s. 40-43. ISBN 82-51-61358-2.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kikutstua – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kikutstuas hjemmeside

  

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Superkilens *Den Røde Plads* med neonskilt fra forskjellige steder i verden.
Fra *Det Sorte Marked*. I forgrunnen en fontene fra Marokko.
**Superkilen** er en park på Nørrebro i København som strekker seg fra Nørrebrogade til Tagensvej. 

Parken er utviklet i samarbeide mellom tegnestuen Bjarke Ingels Group, kunstnergruppen Superflex og landskabsarkitektene Topotek1 fra Berlin. Den består av segmentene *Den Røde Plads*, *Det Sorte Marked* og *Den Grønne Park* og har gjennomgående gang- og sykkelstier samt to plasser. Her finnes reklamer, benker, sykkelstativ, kumlokk m.m. fra forskjellige land og områder som Marokko, Armenia, USA, Zanzibar og Skandinavia for å nevne noen. Enkelte av områdets lokale beboere har reist sammen med Superflex til land som har hatt en særlig betydning for dem, for å finne effekter og inventar som kunne passe inn i parken.

Superkilen er anlagt på et tidligere baneområde, og hadde offisiell åpning fredag den 22. juni 2012.

Referanser
----------

1. ↑  *Superkilen, der indvies i dag, er en skæg antropologisk have*, 22/6-2012, politiken.dk
2. ↑  *Superkilen*, Københavns Kommune Arkivert 23. oktober 2012 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Superkilens hjemmeside
* Superkilen, big.dk

Portal: Danmark
*Mørkest* er superlativsformen av *mørk*.
**Superlativ** er den formen et adjektiv eller et adverb tar for å uttrykke at noe har en egenskap i større grad enn alt annet det sammenlignes med. Hvis man for eksempel sammenligner alderen til flere personer, er den som har den høyeste alderen den *eldste*, og den som har den laveste alderen den *yngste*.

På norsk dannes superlativ vanligvis ved å legge til endelsen *-est*. Et eksempel er adjektivet *grønn*, som har superlativsformen *grønnest*. Det forekommer også uregelrette superlativsformer, for eksempel for adjektivet *god*, som har superlativsformen *best*.

I noen språk, som spansk, fransk og italiensk, fins det to forskjellige superlativsformer: *komparativ superlativ* og *absolutt superlativ*. Komparativ superlativ er det samme som superlativ på norsk, mens absolutt superlativ indikerer en veldig høy grad av en egenskap (omtrent som norsk *kjempestor*).

De to andre formene i gradbøyninga av adjektiv og adverb er positiv og komparativ.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Nationalencyklopedin
 |
**Meiolaniidae** er en utdødd familie av store skilpadder.

Medlemmene i familien var antakelig planteetende. Hodet og halen var dekket av tykke plater med tagger og «horn». Mest kjent er *Meiolania*, som levde i Australia fra oligocen til pleistocen. På Lord Howe-øya og Ny-Caledonia overlevde denne slekten helt fram til for 2000 år siden. Den litt mindre *Ninjemys oweni* levde side om side med *Meiolania* i den australske delstaten Queensland i pleistocen.

Fra eocen i Sør-Amerika kjenner man slektene *Crossochelys* og *Niolamia*. Denne utbredelsen tyder på at familien oppstod på det sørlige superkontinentet Gondwana.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Meiolaniidae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Meiolaniidae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Meiolaniidae* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Meiolaniidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Meiolaniidae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

*Meiolania platyceps* og *Ninjemys oweni*
**Elizabeth Moon** (født 7. mars 1945 i McAllen i Texas i USA) er en amerikansk forfatter av science-fiction og fantastisk litteratur. 

Hun ble født **Susan Elizabeth Norris** og vokste opp i McAllen i Texas. Hun lever nå i Florence i samme delstat. Hun giftet seg med Richard Sloan Moon i 1969, og de har en sønn, Micheal, født i 1983. 

Hun tok en bachelorgrad i historie ved Rice University og tjenestegjorde så i US Marine Corps. Senere studerte hun også biologi. Hun har også erfaring som ambulansearbeider. 

Elizabeth Moon begynte å skrive når hun var liten og prøvde seg på sin første bok, om hennes hund, i en alder av seks år. Hun begynte å skrive science-fiction i tenårene. 

Hennes første roman var *The Sheepfarmer's Daughter*. De fleste av science fiction-bøkene hennes inneholder militære temaer, selv om biologi, politikk og personlige forhold også er delaktige i stor grad.

Referanser
----------

1. 1 2   NooSFere, oppført som Elizabeth MOON, NooSFere author ID -50443, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Internet Speculative Fiction Database, ISFDB forfatter-ID 444, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.encyclopedia.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Elizabeth Moon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Elizabeth Moon – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** MusicBrainz
 |
**David Leslie Schultz** (født 6. juni 1959 i Palo Alto i California, død 26. januar 1996) var en amerikansk bryter som deltok i de olympiske leker 1984 i Los Angeles.

Schultz ble olympisk mester i bryting under Sommer-OL 1984 i Los Angeles. Han vant vektklassen, weltervekt opp til 74 kg, i fristil. I finalen beseiret han Martin Knosp fra Vest-Tyskland. 

Han ble verdensmester i bryting 1983 i Kiev, fristil weltervekt.

Han var bror til Mark Schultz som også ble olympisk mester i bryting fristil under Sommer-OL 1984 i Los Angeles

OL-medaljer
-----------

* Gull 1984 USAs flagg Los Angeles - **Gull** i bryting, fristil weltervekt USAs flagg USA

Referanser
----------

1. 1 2   Find a Grave, Find a Grave 8483357, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dave Schultz – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Dave Schultz – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Dave Schultz – FILA Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |