**Italia** er forholdsvis en homogen nasjon med store regionale forskjeller både kulturelt, økonomisk og politisk. Landet har Europas 5 høyeste befolkningstetthet og den største byen (storbyområdet) er Milano.

Oversikt
--------

Fra Istat "Demography in figures" 2005,  Arkivert 22. juni 2017 hos Wayback Machine.

**Folketall:** 58 462 375 (1. januar 2005) – 28 376 804 menn og 30 085 571 kvinner

**Aldersfordeling:**
  
*0-14 år:* 14,2 % (menn 4 181 946; kvinner 3 935 565)
  
*15-64 år:* 66,9 % (menn 19 590 497; kvinner 19 256 747)
  
*65 år og mer:* 18,9 % (menn 4 608 479; kvinner 6 484 243)

**Gjennomsnittsalder:**
  
*totalt:* 41,4 år
  
*menn:* 39,8 år
  
*kvinner:* 43 år (2004 est.)

**Fødselsrate:** 9,7 fødsler/1 000 innbyggere (Istat 2005)

**Dødsrate:** 9,4 dødsfall/1 000 innbyggere (Istat 2005)

**Migrasjon:** 9,6 migranter/1 000 innbyggere (Istat 2005) 

**Forholdet menn/kvinner:**
  
*ved fødsel:* 1,07 menn/kvinner
  
*under 15 år:* 1,06 menn/kvinner
  
*15-64 år:* 1,02 menn/kvinner
  
*65 år og mer:* 0,71 menn/kvinner
  
*folketallet under ett:* 0,96 menn/kvinner(2004 est.)

**Spedbarnsdødelighet:**
  
*totalt:* 6,07 dødsfall/1 000 levende fødte
  
*menn:* 6,68 dødsfall/1 000 levende fødte
  
*kvinner:* 5,41 dødsfall/1 000 levende fødte (2004 est.)

**Forventet levealder ved fødsel:**
  
*totalt:* 80,75 år
  
*menn:* 77,8 år
  
*kvinner:* 83,7 år (Istat 2005)

**Fødselsrate:** 1,45 fødte barn/kvinner (Istat 2005)

**Hiv/aids** – andel av folketallet: 0,4 % (2001 est.)

**Hiv/aids** – mennesker som lever med hiv/aids: 100 000 (2001 est.)

**Hiv/aids** – dødsfall: mindre enn 1 000 (2003 est.)

**Lese og skrivekyndighet:**
  
*definisjon:* de over 15 år som kan lese og skrive
  
*totalt:* 98,6 %
  
*menn:* 99 %
  
*kvinner:* 98,3 % (2003 est.)

Foketallsutvikling
------------------

| År | Folketall | Forandring |
| --- | --- | --- |
| 1991 | 56 778 031 | - |
| 1992 | 56 772 923 | -0,01 % |
| 1993 | 56 821 250 | 0,09 % |
| 1994 | 56 842 392 | 0,04 % |
| 1995 | 56 844 408 | 0,00 % |
| 1996 | 56 844 197 | 0,00 % |
| 1997 | 56 876 364 | 0,06 % |
| 1998 | 56 904 379 | 0,05 % |
| 1999 | 56 909 109 | 0,01 % |
| 2000 | 56 923 524 | 0,03 % |
| 2001 | 56 960 692 | 0,07 % |
| 2002 | 56 993 742 | 0,06 % |
| 2003 | 57 321 070 | 0,57 % |
| 2004 | 57 888 245 | 0,99 % |
| 2005 | 58 462 375 | 0,99 % |
| 2006 | 58 751 711 | 0,49 % |

Befolkningsutvikling, grafisk
-----------------------------

Migrasjon
---------

Italia har tradisjonelt vært en nasjon med emigrasjon, først og fremst til Amerika, men også Europa og Oseania.

De siste 20 årene har Italia hatt en større innvandring enn utvandring og spesielt de siste 5 årene har landet opplevd en kraftig innvandringsbølge. I 1971 fantes det 156 197 utlendinger i landet ifølge Caritas. 1. januar 2005 fantes det 2 402 157 utlendinger i Italia og bare i løpet av 2004 økte det med over 400 000 mennesker. De største innvandringsgruppene kommer fra Albania med 316 659 mennesker, Marokko med 294 945, Romania med 248 849 og fra Kina med 111 712 (Istat 2005). Man regner med at det bor mellom 800 000 og 2 millioner ulovlige innvandrere i Italia.

Minoriteter
-----------

| Folkegruppe | Folketall | Språk | Region |
| --- | --- | --- | --- |
| Sardegnere | 1 269 000 | Sardisk | Sardinia |
| Friulere | 526 000 | Fiulisk | Friuli-Venezia Giulia |
| Tyrolere | 290 000 | Tysk | Trentino-Sør-Tyrol |
| Occitanere | 178 000 | Occitan | Piemonte, Liguria og Calabria |
| Sigøynere | 130 000 | Romani | hele landet |
| Albanere | 98 000 | Albansk | Sør-Italia, Sicilia |
| Franco-Provencal | 90 000 | Frankoprovençalsk | Piemonte, Valle d'Aosta og Puglia |
| Slovenere | 70 000 | Slovensk | Friuli-Venezia Giulia |
| Ladinere | 55 000 | Ladinsk | Trentino-Sør-Tyrol og Veneto |
| Franskmenn | 20 000 | Fransk | Valle d'Aosta |
| Grekere | 20 000 | Gresk | Calabria og Puglia |
| Katalanere | 18 000 | Katalansk | Sardinia |
| Kroater | 2 600 | Kroatisk | Molise |
| Carinithere | 2 000 | Tysk | Friuli-Venezia Giulia |
| Carnian | 1 400 | Friulisk | Veneto |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |