**Kölnerdomen** (tysk: **Hohe Domkirche St. Peter und Maria**) er en romersk-katolsk katedral i Köln og et av byens mest kjente arkitektoniske landemerker. Kirken er katedralen til erkebiskopen av Köln. 

Kölnerdomen ble påbegynt i 1248 og avsluttet i 1880, en byggetid på 632 år. Kirken ble bombet under andre verdenskrig og gjenåpnet i 1956.

Domen er den kirkebygningen i verden med størst fasade (ca. 7 000 m²). De to tårnene er 156 m høye og den var verdens høyeste bygning til Washingtonmonumentet sto ferdig i 1884. Kirken er fremdeles verdens tredje høyeste kirkebygning etter Ulmer Münster og Basilique Notre-Dame de la Paix.

Kölnerdomen ble oppført på UNESCOs verdensarvliste i 1996. I juli 2004 ble imidlertid katedralen oppført på listen over truede verdensarvsteder. Bakgrunnen var at en ny bydel med høyblokker var planlagt på den andre siden av Rhinen, omkring messeområdet Koelnmesse. UNESCO vurderte dette som en trussel mot Kölnerdomens visuelle karakter. Byen Köln endret imidlertid retningslinjene for bygningshøydene i det planlagte området og juli 2006 ble katedralen strøket fra listen over truede verdensarvsteder.

Bakgrunn
--------

Det er funnet levninger av kristne byggverk på stedet som er datert tilbake til 300-tallet, eventuelt kan disse ha blitt bygd på stedet til et tidligere romersk tempel. Fra 500-tallet fantes det et baptisterium, dåpskapell, ved den nåværende katedralens østre del. Denne ble revet på 800-tallet for å gi plass til «den gamle katedralen» som sto ferdig i 818. Den brant ned den 30. april 1248.

I år 1164 fikk Kölns erkebiskop Rainald relikviene av de tre vise menn av den tysk-romerske keiser Fredrik Barbarossa som selv hadde tatt dem fra Milano i Italia. Relikviene hadde stor symbolverdi ved at de trakk seg pilegrimer og besøkende fra hele den kristne verden. Kölnerdomen ble bygget blant annet for å oppbevare relikviene og for å ta imot de mange besøkende. Relikviene finnes fortsatt i katedralen i en forgylt sarkofag.

Grunnsteinen for hva som i dag er Tysklands største kirke ble lagt ned den 15. august 1248 av erkebiskop Konrad von Hochstaden. Innledningsvis skjedde byggingen i et raskt tempo, koret ble innviet i 1322, men deretter sank tempoet langt mer. På 1500-tallet stoppet byggingen helt opp og i 1560 var langhuset kun halvferdig og fortsatt med et provisorisk tak.

1800-tallets romantiske entusiasme for middelalderen og selvbevisstheten ved det prøyssiske hoffet førte til at arbeidet ble gjenopptatt i 1842 under ledelse av arkitekten Ernst Friedrich Zwirner og etter dennes død i 1861 av Karl Eduard Richard Voigtel. Det var først nå at tvillingtårnene ble bygd ferdig. Katedralen ble ferdigstilt i stor grad av middelalderens opprinnelige tegninger som hadde blitt gjenfunnet av Georg Moller og Sulpiz Boisserée, men den fikk dog en moderne takkonstruksjon av stål. Den 14. august 1880 ble den ferdige bygningen innviet i nærvær av den tyske keiseren Vilhelm I.

Under den andre verdenskrigen ble katedralen truffet av 70 bomber, likevel uten alvorlige sammenbrudd som resultat, men bebyggelsen rundt ble totalt ødelagt av de 262 bombeangrep som byen ble utsatt for. Det hadde sin årsak i at domen var et perfekt landemerke for de alliertes bombefly. Rekonstruksjonen av katedralen ble klart i 1956, men det er byggearbeider hele tiden på en eller annen del av domen den dag i dag på grunn av renoveringsarbeid og reparasjoner stadig må skje på grunn av vind, regn og forurensning som langsomt sliter ned steinene.

Under den andre verdenskrigen eksisterte det en militærbunker under kirken med store tilfluktsrom. Etter krigen ble det omgjort til vandrerhjem.

Galleri
-------

* Vestfasaden.Vestfasaden.
* Kölnerdomen mellom 1890 og 1905Kölnerdomen mellom 1890 og 1905
* Midtskipet.Midtskipet.
* Kölnerdomen på natten.Kölnerdomen på natten.
* En amerikansk soldat og en utbrent Panzer V foran katedralen den 4. april 1945.En amerikansk soldat og en utbrent Panzer V foran katedralen den 4. april 1945.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Kölnerdomen» **(engelsk)**. UNESCO. Besøkt 14. august 2011.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 8. februar 2013. Besøkt 7. februar 2013.  UNESCOs internettside besøkt 7. januar 2013.
3. ↑  «Kölnerdomen fjernet fra listen over truede verdensarvsteder» **(engelsk)**. UNESCO. Besøkt 14. august 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

* (en) Cologne Cathedral – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Kölner Dom – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
 (de) (en)
* Kölnerdomen hos UNESCO(en)

| * v
* d
* r
Verdensarven i Tyskland |
| --- |
|  | 
* Aachenkatedralen
* Bamberg
* Bauhaus Weimar og Dessau
* Berlins Museumsinsel
* Modernistiske boligområder i Berlin
* Bremen rådhus og Rolandstatuen
* Augustusburg og Falkenlust slott i Brühl
* Parkanleggene i Dessau-Wörlitz
* Eisleben og Wittenberg (Minnesmerker etter Martin Luther)
* Kurbadstedene Bad Ems, Baden-Baden og Bad Kissingen
* Zollverein kullgruve- og koksverkområde
* Forhistoriske pelehus i Alpene
* Gamlebyen i Goslar, Rammelsberggruvene og Øvre Harz vannreguleringssystem
* Hildesheimerdomen og Michaelkirken
* Kölnerdomen
* Limes
* Lorsch kloster
* Lübeck
* Maulbronn kloster
* Messelgruven
* Muskauparken
* Potsdam og Berlin: Slott og parker (med Sanssouci)
* Quedlinburg (Kirke, slott og gamleby)
* Regensburg (Gamlebyen med Stadtamhof)
* Reichenau (Klostrene)
* Øvre mellomrhindalen
* Speyerdomen
* Gamlebyen i Stralsund
* Byggverk fra romertiden og middelalderen i Trier
* Vadehavet
* Jernverket Völklinger Hütte
* Wartburg slott
* Weimar
* Gamlebyen i Wismar
* Wies pilegrimskirke
* Würzburger Residenz og hage
* Fagusverket i Alfeld
* Gamle bøkeskoger i Brandenburg, Hessen, Mecklenburg-Vorpommern og Thüringen
* Markgräfliches Opernhaus i Bayreuth
* Wilhelmshöheparken i Kassel
* Speicherstadt (med Chilehaus og Kontorhausviertel)
* Corvey
* Le Corbusiers bygninger i Weissenhofsiedlung, Stuttgart
* Huler og istidskunst i de svabiske jurafjellene
* Naumburg domkirke
* Erzgebirge/Krušnohoří gruveområde
* Kanaler og vannkraft i Augsburg

 | Tysklands flagg |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC **·** ICCU **·** GeoNames **·** SkyscraperCenter **·** BBC Things
 |