**Copernicium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff. Det har det kjemiske symbolet **Cn** og atomnummer 112. Stoffet hadde inntil 19. februar 2010 det midlertidige navnet Ununbium, og kjemisk symbol Uub.

Historie
--------

Copernicium ble første gang fremstilt 9. februar 1996 ved GSI – Gesellschaft für Schwerionenforschung (Institutt for Forskning av tunge ioner) i Darmstadt, Tyskland. 277**Cn** ble dannet ved kaldfusjon av 70**Zn** (sink) med 208**Pb** (bly) i en partikkelakselerator:

{\displaystyle \,\_{30}^{70}\mathrm {Zn} +\,\_{82}^{208}\mathrm {Pb} \to \,\_{112}^{278}\mathrm {Cn} ^{\*}\to \,\_{112}^{277}\mathrm {Cn} +\,\_{0}^{1}\mathrm {n} }
I mai 2006 ble grunnstoffet framstilt med en ny metode ved Joint Institute for Nuclear Research i Dubna, Russland. Da ble isotopen 282**Cn** identifisert som et endelig produkt i en serie radioaktive nedbrytninger som avga alfastråling:

{\displaystyle \,\_{118}^{294}\mathrm {Uuo} \to \,\_{116}^{290}\mathrm {Uuh} \to \,\_{114}^{286}\mathrm {Uuq} \to \,\_{112}^{282}\mathrm {Cn} }
Etter dette gjennomgikk den siste atomkjernen i serien spontan kjernespalting (fisjon), til betydelig mindre atomer.

IUPAC kunngjorde i mai 2009 at GSIs oppdagelse av grunnstoff 112 var godkjent. Som oppdager får GSI anledning til å foreslå navn for grunnstoffet, og 14. juli foreslo de navnet Copernicium med kjemisk symbol **Cp** etter astronomen Nikolaus Kopernikus (1473 – 1543). IUPAC og GSI ble enige om at det foreslåtte kjemiske symbolet **Cp** skulle endres til **Cn**, siden **Cp** allerede hadde andre betydninger og dermed kunne føre til misforståelser. IUPAC godkjente 19. februar 2010 navnet, etter syv måneder med diskusjon.

Coperniciumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Hvis en følger trendene i det periodiske system, vil man forvente et flytende metall med lignende egenskaper som kvikksølv. Eksperimentelt arbeid hittil (2008) viser at stoffet har metalliske egenskaper, og opptrer sannsynligvis i fast form. 

### Isotoper

8 isotoper er beregnet eller kjent, og alle er svært ustabile (og dermed radioaktive). De mest stabile er 285m**Cn** med halveringstid 34 sekunder, 283m**Cn** med halveringstid 4 sekunder, og 280**Cn** med beregnet halveringstid 1 sekund. De resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 sekund. Flere av isotopene kan nedbrytes ved spontan kjernespalting (fisjon).

CAS-nummer: 54084-26-3

Forekomst
---------

Copernicium forekommer ikke naturlig, men fremstilles kunstig i laboratorier.

Anvendelse
----------

Copernicium har ingen bruksområder, bortsett fra i forskningssammenheng.

Referanser
----------

1. ↑  IUPAC – Discovery of the element with atomic number 112 (engelsk) Besøkt 9. august 2009
2. ↑  GSI – Element 112 shall be named "copernicium" (engelsk). Arkivert 18. juli 2009 hos Wayback Machine. Pressemelding publisert 14. juli 2009. Besøkt 9. august 2009
3. ↑  BBC News: New element named 'copernicium', 16. juli 2009
4. ↑  IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry): Element 112 is Named Copernicium Arkivert 24. februar 2010 hos Wayback Machine.
5. ↑  «Brookhaven National Laboratory - National Nuclear Data Center: Isotoptabell for Copernicium». Arkivert fra originalen 24. september 2008. Besøkt 26. mai 2008.

Eksterne lenker
---------------

* WebElements.com – Copernicium
* Apsidium – Ununbium
* Rapport om indikasjoner på at grunnstoff 112 er en gass (engelsk)

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** Nationalencyklopedin **·** GND
 |