recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Johannes Martin Evensen Hummelsund** (født 8. august 1897, død 26. april 1987) var en norsk los, politiker og lokalhistoriker. Han giftet seg i 1921 med Anne Nilsine Toft.

Hummelsund ble først kjent som mannen som loset skipet til Adolf Hitler da denne i 1934 gjestet Hardangerfjorden med skipet "Deutschland". 13. april 1934 loset Hummelsund slagskipet fra Marsteinen inn til Odda og Ulvik, og deretter ut til Leirvik på Stord. I starten av den tyske okkupasjonen var han aktiv i Stein-organisasjonen som ble infiltrert, og mange arrestert. Hummelsund ble hentet til forhør i Bergen 2. oktober 1941, men under ransakingen av hjemmet hans ble det funnet bilder av og avisartikler om *Deutschland* og andre tyske skip han hadde loset. Gestaposjefen i Bergen, *Hauptsturmführer* Johann Behrens som våren 1942 ble skutt og drept i Telavåg, syntes det ble for ille å gå videre med saken når mannen hadde loset og hilst på Hitler. Dermed ble Hummelsund løslatt.

Etter andre verdenskrig var Hummelsund ordfører i Sund kommune i perioden 1946 til 1951. Han ble dermed også sentral i gjenoppbyggingen av Telavåg, tettstedet som ble jevnet med jorden under krigen. I 1947 tok han imot daværende kronprins Olav på omvisning, og året etter kom også kong Haakon for å se på gjenreisingen av kystbygden.

Senere har Hummelsund også levert betydningsfulle bidrag som lokalhistoriker.

Sønnen Even Johannes Evensen var også los ved Viksøy losstasjon, og han ble senere også ordfører i kommunen.

Bibliografi
-----------

* *Bygdebok for Sund* (1970)

Referanser
----------

1. ↑  To loser, to fjorder Arkivverket
2. ↑  Telavåg *Digitalt museum*
3. ↑  Christopher John Harris: «Hitler i Norge 1934» (s. 42-43), *Bergensposten* august 2005
4. ↑  Arkivkatalogen for Sund kommune Interkommunalt arkiv Hordaland
5. ↑  Beretning om gjenreisingsarbeidet i Telavåg
6. ↑  Signatur: A-2848.002 Arkiv: MA 002. Bergen kommune. Okkupasjonshistoriekomiteen II. Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine. Bergen Byarkiv
7. ↑  Austevoll feirar 125 år som eigen kommune Ove Trelleviks blogg

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Ole N. Høiland** | **Sunds ordfører**(1946–1951) | Etterfølger:**Sigurd Grimstad** |
**FightAIDS@Home** er et distribuert databehandlingsprosjekt som mobiliserer frivillige for å finne en måte å utrydde HIV. Prosjektet gjør bruk av deltagernes PC-er, nettbrett og smarttelefoner for å kjøre en biomedisinsk programvare for å identifisere virkestoffer hvis molekylære struktur kan blokkere virus som forårsaker hepatitt C og HIV. Det drives av den amerikanske forskningsinstitusjonen Scripps Research.

FightAIDS@Home har kjørt siden 2002 og ble medlem av World Community Grid 21. November 2005.

Prosjektet kjører på World Community Grids plattform, som drives av IBM, og forbinder rundt 765 000 frivillige med forskningsprosjekter av forskjellig art.

Referanser
----------

1. ↑  (en)Worthy Cause: Fight AIDS At Home Computer Project Arkivert 7. mai 2021 hos Wayback Machine.
2. ↑  «Scientists need help/What if you could treat HIV AIDS» **(engelsk)**. World Community Grid. Besøkt 12. oktober 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) FightAIDS@Home – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Newcastle** (irsk: *An Caisleán Nua*) er en liten badeby ved kysten av grevskapet Down i Nord-Irland. Sør for byen ligger Mournefjellene. Naturområdene Tollymoreskogen og Donardparken, med Slieve Donard, tiltrekker mange fotturister. Den er kjent for sin sandstrand, skoger (Donard Forest og Tollymore Forest Park) og golfbanen til Royal County Down Golf Club og Route 66 Automobile Museum. Byen ligger i distriktet Newry, Morne and Down. Ved folketellingen i 2021 hadde den en befolkning på 8 298 innbyggere.

Byen har målsetningen å markedsføre seg selv som «aktivitetsstedet» for Nord-Irland. Den har dratt nytte av en oppgradering på flere millioner pund til promenaden og hovedgaten. Byen er vennskapsby med New Ross i grevskapet Wexford sør i republikken Irland.

Referanser
----------

1. 1 2   Settlement 2015, *NISRA*
2. ↑  «An Caisleán Nua / Newcastle», *Placenames Database of Ireland*
3. ↑   «Emotional budget day sees cuts to councillors' expenses». *Independent.ie. New Ross Standard*. 28. januar 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Newcastle, County Down – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** BBC Things **·** MusicBrainz
 |
**Wilhelm Arnold Drews** (født 11. februar 1870, død 17. februar 1938), kjent som **Bill Drews**, var en tysk jurist og administrator. Drews var skaperen av den prøyssiske administrative loven for politiet av 1931, som ble modellen for alle tyske politilover.

Drews studerte jus i Göttingen, hvor han var medlem av studentforeningen Corps Bremensia Göttingen. Fra 1902 til 1905 satt han i landrat til den prøyssiske Landkreis Oschersleben, før han begynte i det prøyssiske innenriksdepartementet.

Han var prøyssisk innenriksminister fra 1917 til 1918. I 1919 var han ansvarlig for å reformere den offentlige administrasjonen i den nydannede Fristaten Preussen, og sørget for skapelsen av det rigid organiserte statspolitiet som et supplement til de ukoordinerte, lokale politistyrker.

Drews ble president for den prøyssiske administrative høyesterett i 1921. I 1927 utga han læreboken *Preußisches Polizeirecht* i politiadministrasjon. Under hans presidentskap, opprettholdt retten stort sett prinsippet om rettsstaten etter NSDAPs maktovertagelse, selv om det innebar en betydelig utvidelse av politiets rettigheter. Frem til sin død i 1938 var Drews gjenstand for gjentatte angrep fra nasjonalsosialistiske lovgivere, som arbeidet for å innføre førerprinsippet i den offentlige administrasjonen.

Bibliografi
-----------

* *Grundzüge der Verwaltungsreform*, Berlin: Carl Heymanns Verlag, 1919
* *Preußisches Polizeirecht* (1927)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |

Portal: Tyskland
**Tollef Tollefsen Hornseth** (født 22. oktober 1816 i Rendalen, død 2. august 1889 i Øvre Rendal) var skogeier, gårdbruker på gården Bortstu Hornset, og ordfører i Rendalen 1865–1867. Han var også varaordfører i perioden 1863–65.

Han overtok gården Bortstu Hornset da faren, lensmann Tollef Tollefsen senior døde i 1860, og drev den til han i 1880 solgte til Jens Simensen Høye (f 1851), som var gift med Tollefs brordatter Marit. Tollef eide også gården Asphaugen på Bergset som han kjøpte i 1878. Denne solgte han i 1888 til søstersønnen Tollev Edvardsen Hornset. Han var særlig interessert i hesteavl.

Han var ugift. Han var også så tunghørt at han ba seg fritatt for ordførervervet, uten å få gehør for det.

Referanser
----------

1. ↑   www.disnorge.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5  Nytrøen, Odd (1970). *Ytre Rendal, gard og ætt*. s. 658, 663.
3. ↑  «Ordførere i Hedemarkens Amt fra 1838. Rendalen». *Hedemarkens Amtstidende 19. august 1910*. Hamar. 1910.
4. ↑  Tollef Tollefsen Hornseth; Gravminner i Norge
5. ↑  Bull, Jacob B. (1940). *Øvre Rendalen, gårdenes og slektenes historie*. Gyldendal. s. 194.
6. ↑  Lintoft, Kari (1989). *Øvre Rendalen, gårdenes og slektenes historie*. Bygdebokkomitéen. s. 125. ISBN 8299194601.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Kuressaare lufthavn** (IATA: **URE**, ICAO: **EEKE**) er en flyplass i Estland. Flyplassen ligger ca. 3 km fra byen Kuressaare på øya Saaremaa. 

Flyplassen har to rullebaner med dekke av asfalt og betong. Den ene rullebanen har baneretninger 17 og 35 og lengde 1518 meter. Den andre har baneretninger 05 og 23 og lengde 799 meter. Begge rullebanene har en bredde på 30 meter. Den lengste rullebanen har landingslys.

Historie
--------

Den første rullebanen ble bygget i siste halvdel av 1930-årene. Flyplassen ble offisielt åpnet 6. mars 1945. Flytrafikken økte de neste årene, og mellom 1949 og 1953 var det mellom 10 og 14 flygninger daglig mellom Kuressaare og Tallinn. I denne perioden fløy rundt 400 passasjerer til eller fra Kuressaare hver dag. Flyplassen fikk elektrisitet først i 1958. Dagens terminalbygning på flyplassen ble bygget i 1962. Rullebanen ble forlenget i 1976, og da ble også en ekstra rullebane bygget. Terminalbygningen ble modernisert i 2000.

Flyplassen er eid av AS Kuressaare Lennujaam (Kuressaare lufthavn). Selskapet eier også flyplassen på Ruhnu.

I 2004 reiste 15 669 passasjerer via Kuressaare lufthavn.

Ruter
-----

* Aero Airlines (Helsingfors) – sommerrute
* AirBaltic (Riga)
* Avies (Tallinn)
* Skyways Express (Stockholm-Arlanda)

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kuressaare Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Air Livonia Arkivert 11. februar 2005 hos Wayback Machine. (engelsk og estisk)
* Skyways Arkivert 15. november 2019 hos Wayback Machine. (svensk)

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Hvit og rød tigerbalsam.  Foto: Steffen Buus Kristensen 
**Tigerbalsam** (oppr. burmesisk *Ban Kim Ewe*) er en salve som kommer fra Orientens legekunst. Tigerbalsam finnes i en rød og en hvit utgave. Den vanligste bruken er på ømme muskler og forstuvninger. Hovedingredienser (opptil 50 %) er aromastoffer som mentol og kamfer. Disse skaper en følelse av varme i hud og muskulatur som blir påført balsamen.

Den opprinnelige tigerbalsamen het *Ban Kim Ewe* (som betyr *10 000 gylne oljer*) og ble laget av en kineser som oppholdt seg i Burma. Det finnes både hvit og rød tigerbalsam. I den røde inngår kanelolje, som fargesetter balsamen. Opprinnelig var det også biokjemiske elementer fra tiger i tigerbalsam, men slikt inngår ikke i dagens oppskrifter.

Som alle preparater med innhold av sterke aromatiske stoffer kan dette gi overømfintlighetsreaksjoner. En bør også være forsiktig med å bruke det i ansiktet og til små barn.

Eksterne lenker
---------------

* Pakningsvedlegg (svensk) pdf[*død lenke*]
* Tigerbalsam hjemmeside
* Produsentens hjemmeside

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
*Må ikke forveksles med isolerende språk.*
**Isolert språk** er i den absolutte betydningen et naturlig språk som ikke er beslektet med noe annet språk. Det er et språk uten beviselig genealogisk slektskap med noe annet språk ved at det ikke har blitt bevist at det nedstammer fra en felles avstamning med noe annet språk. I praksis vil det si at slike språk er i egne språkfamilier som kun består av det ene språket. Vanlige eksempler på isolerte språk er tamil,[] japansk, baskisk, ainu, burusjaskisk og koreansk. I hvert tilfelle er det dog en liten gruppe lingvister som hevder å ha demonstrert slektskap med andre språk. Disse er som regel kontroversielle, men tidvis kommer det gjennombrudd i forskningen, som påvist slektskap mellom amerikanske indianerspråk og et lite, isolert språk fra Sibir.

Et språk kan også være *relativt* isolert. Albansk, armensk og gresk kalles ofte for «isolerte indoeuropeiske språk». De tilhører den indoeuropeiske språkfamilien, men danner hver sin undergren av den, uten andre språk i unddergrenen.

Noen språk har blitt isolerte i moderne tid, etter at alle beslektede språk har dødd ut. Pirahã i Brasil er et eksempel på et slikt språk, det er eneste overlevende språket i den muranske språkfamilien. Antall isolerte språk kan dessuten øke dramatisk i framtida på grunn av raske sosiale og økonomiske endringer. De fleste småspråk i verden er truede og kan utdø, dermed blir enda flere språk eneste overlevende i sin språkfamilie.

Andre språk, som baskisk, japansk og sumerisk, har vært isolerte like lenge som deres eksistens har vært dokumentert.

Språkfamilier og isolerte språk
-------------------------------

Paralleller med biologi blir ofte dratt inn i beskrivelsen av språkfamilier – språkene som inngår er genetisk beslektet med hverandre. Det er ulike oppfatninger av antallet språkfamilier. Daniel Nettle nevner rundt 250 store språkfamilier. Lyle Campbell på den annen side antar at det er 350 kjente språkfamilier med 129 isolerte språk som en del av disse. Det innebærer at isolerte språk utgjør en tredjedel av alle språkfamilier. *Ethnologue* regner opp 136 ulike språkfamilier som er «top-level genetic groups» og ytterligere 130 språkfamilier hvor også kreolspråk, tegnspråk og isolerte språk er innregnet.

Referanser
----------

1. ↑  Tunstad, Erik (28. april 2008): «Verb på vandring», *Forskning.no*
2. ↑  Campbell, Lyle: *Language Isolates and Their History, or, What's Weird, Anyway?* (PDF)
3. ↑  «Ethnologue»

Eksterne lenker
---------------

* (en) Language isolates – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
**Lesbisk Bevegelse** var en norsk organisasjon for lesbiske kvinner, som ble etablert i 1975 og med utgangspunkt i miljøet rundt Kvinnehuset i Oslo. Organisasjonen hadde først og fremst røtter i en gruppe nyfeminister som hadde gått inn i Det norske forbundet av 1948 i 1973. De mente 1948-forbundet var for mannsdominert og ønsket seg en egen organisasjon for lesbiske kvinner. Lesbisk Bevegelse fikk også medlemmer som hadde forlatt Kvinnefronten da AKP(m-l) tok full kontroll over organisasjonen i 1974/1975, og Lesbisk Bevegelse hadde et svært kjølig forhold til Kvinnefronten.

Lesbisk Bevegelse tok sammen med 1948-forbundet initiativet til det som ble Pride Parade og Skeiv uke i Norge. Senere ble organisasjonen del av Fellesrådet for homofile organisasjoner i Norge, og gikk inn i Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring (LLH) i 1992. Dermed opphørte Lesbisk Bevegelse som selvstendig organisasjon. LLH er idag Fri – foreningen for kjønns- og seksualitetsmangfold, og Lesbisk Bevegelse er dermed en av flere forløpere til denne organisasjonen.

Referanser
----------

1. 1 2  (no) Lesbisk Bevegelse i Store norske leksikon
2. ↑  Bodil Chr. Erichsen, *Norske kvinners liv og kamp*, Res Publica, 2017, ISBN 9788282261128

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Jan Arthur Christensen** (født 27. mars 1940 i Sandefjord, død 9. juni 2020) var en norsk oppfinner som er kjent for Sailmatic og en robot for å produsere plastbåter.

Barndom, oppvekst og familie
----------------------------

Han ble født i 1940 i Sandefjord, og var sønn av Ragnar Christensen og Solveig Christensen. Familien bodde i Sandefjord, og i 1956 mønstret han på for å seile til sjøs hvor han jobbet som messegutt. Han bodde en tid i Brooklyn i USA og jobbet på en bar inntil en dag hans far hentet han med hjem. I mars 1966 møtte han sin fremtidige kone Astrid, de forlovet seg 17. mai og giftet seg 5. november samme år.[]

Han var en kunstnerisk person med både tegning og oljemaling, hvor hans spesialitet ble portrettmaling.[]

Oppfinnelser
------------

Han jobbet store deler av sitt liv som oppfinner. I årene 1976–1981 jobbet han med en ny metode for å støpe plastbåter som var med på å lette arbeidet med produksjonen og i tillegg fjernet mange av miljøproblemene som var forbundet med denne prosessen tidligere.

I årene 1981–1995 jobbet han med Sailmatic, en krengfri seilbåt, sammen med sin kompanjong Carl Oscar Øhrn som senere overtok hele prosjektet.

I 2019 gjorde han forbedringer for festeanordninger av neseprotese som han også brukte selv det siste året han levde.[]

Utmerkelser
-----------

Tildelt Oppfinnerprisen i 1988[] overrakt av næringsminister Finn Kristensen og tildelt *Reodor Felgen prisen* (Innovasjon Norges pris for nyskaping) i 1989 overrakt av statsråd Tore Tønne,[*klargjør*] begge for sitt arbeid med Sailmatic

Kilder
------

Google Patents. «Stabilizing device for a sailing boat». 
Google Patents. «controller». 
Google Patents. «Plastics laminating». 
Google Patents. «Sailing boat». 
Google Patents. «Balancing system for a sailing boat». 
Google Patents. «The cutting device».

Referanser
----------

1. ↑  «Dødsannonse Jan Arthur Christensen». *klemmetsby-firing.vareminnesider.no*. Besøkt 19. september 2020.

Eksterne lenker
---------------

Sailmatic 1995 på Youtube
**SMFB** er et reklamebyrå basert i Oslo.

Byråets arbeider med merkevarer til bruk i massekommunikasjon, særlig innenfor reklamefilm, annonser, internett, radio, viralmarkedsføring og sosiale medier.

Historie
--------

Reklamebyrået Shnel & Melnychuck AS ble startet av **S**tig Bjølbakk, **N**jål Berge, **H**enrik Sander, **E**rik Heisholt og **L**asse Polmar 1. januar 2004. Derav navnet Shnel. Melnychuck ble lagt til. Høsten 2006 kjøpte Forsman & Bodenfors AB 50 % av aksjene i Shnel & Melnychuck i en rettet emisjon. Resultatet ble **SMFB**. Resterende 50 % eies av SMFB-ansatte. Emisjonen tilførte byrået kapital, som ble dedikert til utviklingen av virksomheten i form av kompetanse og nye ressurser. Ambisjonen var å skape «en felles kreativ muskel» og et partnerskap på tvers av landegrensene.

Portefølje
----------

Byrået har oppdrag for norske merkevarer som Kvikk Lunsj, Freia Melkesjokolade, Freia Melkesjokolade med Kvikk Lunsj fra Freia i tillegg til forskjellige kampanjer for Tele2 Norge og Narvesen.

Anerkjennelse
-------------

SMFB har siden starten vunnet diverse priser i Gullblyanten og Stella – prisen for effektiv reklame og design. Gullblyanten 2009, der SMFB delte plassen som mestvinnende byrå med Try reklamebyrå, bidro til å plassere byrået i toppsjiktet av norske reklamebyråer. 

Internasjonalt har SMFB mottatt utmerkelser i Cannes Lions og Eurobest med flere. I fagbladet Kampanjes årlige undersøkelse blant norske annonsører ble SMFB rangert som nr. 1 i 2008 og 2009 på parameteren «Evnen til å tenke originalt».

Referanser
----------

1. ↑  Forsman & Bodenfors AB
2. ↑
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 11. mars 2010. Besøkt 17. august 2010.
4. ↑  Byråprofilen 2009 Kampanje (TNS Gallup). Utgivelser 06/2009 og 04/2008

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted
**Chen Yibing** (kinesisk: 陈一冰, født 19. desember 1984 i Tianjin) er en kinesisk turner. Chen var med på det kinesiske laget som vant gull under VM i turn i 2006 og Asialekene samme år. Han vant også gull i ringer i VM i 2006.

Til tross for en mindre nakkeskade, etter et fall under treningen i frittstående, kom han tilbake og vant gull i lagkonkurransen og i ringer under VM i 2007. Under World Cup 2008 i Tianjin i Kina vant han også gull.

Under Sommer-OL 2008 i Beijing tok han gull i ringer og var også med på det kinesiske laget som vant gull i mangekamp lag.

I verdensmesterskapet i turn 2010 tok han gull i ringer og var med på det kinesiske laget som vant gull i mangekamp lag.

I verdensmesterskapet i turn 2011 vant han likeledes gull i ringer og gull med det kinesiske laget i mangekamp lag.

I Sommer-OL 2012 i London var han med på det kinesiske laget som vant gull i lagkonkurransen.

Referanser
----------

1. ↑  Yibing Chen London2012.com, hentet 30. juli 2012
2. ↑  Men's Team, Final Results London2012.com, hentet 30. juli 2012

Eksterne lenker
---------------

* (en) Chen Yibing – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Chen Yibing – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Chen Yibing – FIG Rediger på Wikidata

* (en) Chen Yibing – FIG Rediger på Wikidata
**Mohamed Abdullahi Mohamed** (somalisk: *Maxamed Cabdulaahi Maxamed Farmaajo*, arabisk: محمد عبد الله محمد‎), født 1962 i Mogadishu, Somalia) er en somalisk diplomat og politiker som var landets president fra 2017 til 2022. 

Mohamed har både somalisk og amerikansk statsborgerskap. Mohamed ble hovedsakelig utdannet i USA. Mellom 1989 og 1993 fullførte han en bachelorgrad i historie fra State University of New York i Buffalo i New York. I 2009 fullførte han mastergraden i statsvitenskap. Mohamed var aktiv innenfor forskjellige menneskerettighetsorganisasjoner.[]

Mohamed arbeidet i det somaliske utenriksdepartementet før sammenbruddet til den føderale regjeringen i 1991 og den påfølgende borgerkrigen. Mellom 1985 og 1988 fungerte han som førstesekretær ved den somaliske ambassaden i Washington D.C.

Den 14. oktober 2010 ble Mohamed utnevnt til ny statsminister i Somalia. Han erstattet Omar Abdirashid Ali Sharmarke, som hadde gått av som statsminister en måned tidligere etter en langvarig krangel med den sittende presidenten, Sharif Sheikh Ahmed. Han holdt denne stillingen til 19. juni 2011. Etterd et returnerte han til USA, der han arbeidet som tjenestemann i Buffalo, New York.

Den 8. februar 2017 ble han Somalias 9. president.

Han er gift med Zeinab Moallim, som han har to sønner og to døtre sammen med.

Referanser
----------

1. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000031019, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Gettleman, Jeffrey (19. juni 2011). «Somali Prime Minister Resigns as Part of a Political Deal». *The New York Times*. ISSN 0362-4331. Besøkt 10. februar 2017.
3. ↑  «Newly-elected president of Somalia was until recently a city employee in Buffalo, New York». *The Telegraph* **(engelsk)**. Besøkt 10. februar 2017.
4. ↑  «Somalia's Mohamed Abdullahi Farmajo chosen as president». *BBC News* **(engelsk)**. 8. februar 2017. Besøkt 9. februar 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** LCCN **·** BBC Things **·** Munzinger (iba)
 |
**Gina Lund** (født 1962) er en norsk tidligere Arbeiderparti-politiker, jurist og embetskvinne. Hun er statsforvalter i Agder, utnevnt for seks år fra 2022. Hun kom fra stillingen som spesialrådgiver i Kunnskapsdepartementet i New Dehli i India og har vært direktør i Kompetanse Norge (tidligere Vox) fra januar 2015 fram til 2019.

Hun fullførte Tvedestrand videregående skole i 1981, og er utdannet jurist (cand.jur.) fra Universitetet i Oslo i 1991. Fra 1990 jobbet hun noen måneder i visumavdelingen på den norske ambassaden i Santiago de Chile. Fra 1991 til 1992 var hun politisk rådgiver for Tove Strand Gerhardsen i Arbeids- og administrasjonsdepartementet. I perioden 1992 til 1994 jobbet hun i Flyktningerådet, hvorav siste år i Brussel. Fra 1995 til 2000 jobbet hun i plan- og administrasjonsavdelingen i Justisdepartementet. 

Fra 2000 til 2004 arbeidet hun i selskapene Adcore, Creuna og Arctica Design. Fra 2005 til 2009 var hun avdelingsdirektør i Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Hun ble statssekretær i 2009 og gikk av i februar 2013.

Under terrorangrepet 22. juli 2011 ble kontoret hennes sterkt skadd, men på grunn av en avtale med bilreparatør var hun tilfeldigvis et stykke unna eksplosjonen.

Referanser
----------

1. ↑  «Gina Lund fratrer som direktør i Kompetanse Norge - Kompetanse Norge». *www.kompetansenorge.no* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 24. mai 2019. Besøkt 24. mai 2019.
2. ↑  regjeringen.no Ny direktør i Vox 03.11.2014
3. ↑  regjeringen.no Gina Lund ny statssekretær 30.10.2009
4. ↑  Gina Lund slutter som statssekretær regjeringen.no besøkt 15. juli 2013
5. ↑  agderposten.no Begge kunne ha blitt terrorofre 26.07.2011

Eksterne lenker
---------------

* (no) Gina Lund hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
* (no) Publikasjoner av Gina Lund i BIBSYS
* regjeringen.no statssekretær Gina Lund

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
*For å lese om jordfargen og tekstilen med samme navn, se khaki*
Hei klasse 6a sindre ediand er kul og elsker og redigere på wikipedia. Denne frukten er ikke spiselig sorry du må bare spørre professor Fabian

Kakifrukt
**Kaki**, **kakifrukt** eller **kakiplomme** (*kaki* [柿] eller *shizi* [柿子] på kinesisk) er gule eller røde bær som kan minne om tomater. De er også kjent under navnene **persimon** og den særlige typen **sharon**.

Kakitreet (*Diospyros kaki*) kommer fra Kina og hører til ibenholtfamilien. Kaki er en av de eldste artene av dyrkede frukttrær; i Kina har arten vært dyrket i mer enn 2000 år. Planten formerer seg ved partenogenese. Treet kan bli opp til 10 meter høyt og minner i form om epletrær. Kineserne har tradisjonelt prist treet for fire «dyder»: Det lever lenge, det gir god skygge, det benyttes av fugler til redeplasser, og det er ikke lett henfallen til skadelige parasitter. Bærene har også tradisjonelt blitt tilskrevet mange gunstige helsevirkninger, blant annet for hjerte og blodomløp.

Fruktene har også vært mye dyrket i Korea og Japan; sammen med Kina står landene for 90 prosent av verdens produksjon. Særlig i Japan har man fremdyrket en rekke varianter av frukten. Trevirket benyttes dessuten i møbelproduksjon i de samme landene.

Planten ble på 1800-tallet også introdusert i California, middelhavslandene og i høytliggende tropiske områder, som i Brasil.

Kakiplommer inneholder opptil 20 % sukker, mye A-vitamin, noe kalium og C-vitamin.

Kakifrukt blir ofte høstet umoden, og inneholder da mye garvesyre som gir en besk smak og er astringerende. Den kan modnes i romtemperatur, og går da fra å være gule og sure til å bli røde og søte. Fruktkjøttet er saftig og kan minne om gelé. Kakifrukt holder seg ikke så lenge, og blir ofte tørket.

Sharon-typen inneholder ikke garvesyre, og kan dermed spises uten ettermodning. Denne frukten ble utviklet i Israel og har navn etter Sharon i Israel. Den dyrkes også i Albania, Makedonia, Italia, Spania, Portugal, Brasil, Sør-Afrika og New Zealand.

Bildegalleri
------------

* Kakitre med bærKakitre med bær
* Blad og blomster av kakitreet.Blad og blomster av kakitreet.
* Tørking av kakifrukt i Japan.  Foto: Sakurai MidoriTørking av kakifrukt i Japan.  Foto: Sakurai Midori
* Tørket frukt.Tørket frukt.

Kilder
------

* «Kaki». Urtekildens planteleksikon. Besøkt 25. juni 2017.
* «Sharon» ved frukt.no

Eksterne lenker
---------------

* (en) Persimmon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* PERSIMMON Arkivert 25. oktober 2016 hos Wayback Machine. ved crfg.org

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNE **·** BNE
 |
Figuren viser hvordan antall transistorer i mikroprosessorer er doblet hvert annet år. Flere kjente mikroprosessorer er tegnet inn på kurven.
**Moores lov** er en «lov» som ble fremsatt i 19. april 1965 av fysikeren Gordon Moore (1929–2023). Moore var 18. juli 1968 en av tre grunnleggere av mikroprosessorprodusenten Intel.

Loven sa at antall transistorer på et areal dobles hver 12. måned, noe han i 1975 justerte til hver 24 måned. (Intels David House hevdet hver 18. måned, men Moore sa aldri det.) Mindre transistorer vil normalt medføre reduserte kostnader og høyere effektivitet i en prosessor. Moores lov ble fremsatt på grunnlag av observasjoner, og har vært gyldig i mer enn 50 år.

Prediksjonen ble fremsatt 19. april 1965 i en artikkel i bladet «Electronics Magazine», og ble av Professor Carver Mead kalt Moores lov. Opprinnelig gjaldt loven antall enheter, altså både transistorer og motstander, som var per areal. På den tiden artikkelen kom ut så inneholdt en typisk brikke 60 enheter. Til sammenligning kan det nevnes at Intel sin 32 nm Intel Itanium-prosessor fra 2011 kom med 3,1 milliarder silisium-transistorer, og Oracles Sparc M7 fra 2015 hadde over 10 milliarder transistorer.

Med jevne mellomrom spås det at Moores lov har nådd det punktet hvor fysiske lover begrenser gyldigheten, men halvleder-fabrikantene finner stadig opp nye metoder. Med transistorstørrelse på 7 nm i 2018 og 5 nm fra 2020 er det ikke lenger realistisk å redusere transistorstørrelsen særlig lenger, men stadig økende kompleksitet har holdt liv i Moores lov til 2015, men etter det har farten avtatt.

Se også
-------

* Koomeys lov

Referanser
----------

1. ↑  «Over 6 Decades of Continued Transistor Shrinkage, Innovation» (PDF) (pressemelding). Intel Corporation. Arkivert fra originalen (PDF) 17. juni 2012. Besøkt 27. mars 2023. «1965: Moore's Law is born when Gordon Moore predicts that the number of transistors on a chip will double roughly every year (a decade later, in 1975, Moore published an update, revising the doubling period to every 2 years)»
2. 1 2
3. ↑  A 32nm 3.1 billion transistor 12-wide-issue Itanium®processor for mission-critical servers
4. ↑  Oracle debuts first systems with 10-billion-transistor SPARC M7 chip
5. ↑
6. ↑

Eksterne lenker
---------------

* News.com sin dekning av jubiléet i 2005
* The Lives and Death of Moore's Law Arkivert 23. september 2006 hos Wayback Machine.
* Cramming more components onto integrated circuits Goordon Moore 1965 Press release

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** BBC Things
 |
**OSx86** (fra navnene *OS X* og *x86*) er et samarbeidsprosjekt for å kjøre OS X-operativsystemet på datamaskiner som ikke er laget av Apple, med x86-arkitekturen på x86-64 prosessorer. Arbeidet startet kort tid etter juni 2005 Worldwide Developers Conference kunngjøringen om at Apple ville være å flytte sine personlige datamaskiner fra PowerPC til Intel-mikroprosessorer.

En datamaskin bygget for å kjøre OS X, som ikker laget av Apple, er også kjent som en *Hackintosh*, et teleskopord av ordet «hack» og navnet på Apples datamaskinmodell, Macintosh. Hackintosh bærbare datamaskiner er også kalt «Hackbooks».

Apple programvarelisens ikke tillater OS X som skal brukes på en datamaskin som ikke har Apple-varemerket. Lovligheten av denne form for binding er omstridt av selskaper som Psystar, Bizon datamaskin, PearC og MacPC som har forsøkt å frigjøre produkter ved hjelp av Mac OS på ikke-Apple-maskiner. Men mens metodene Apple bruker for å hindre at OS X blir installert på ikke-Apple-maskinvare er beskyttet mot kommersiell omgåelse i USA ved lov Digital Millennium Copyright Act (DMCA), konkrete endringer i loven om begrepet jailbreaking har kastet slike og lignende omgåelse metoder inn i en gråsone når de utføres av sluttbrukere for personlig bruk.

Referanser
----------

1. ↑  Coles, Olin. «Turning PC into Apple Macintosh: Hackintosh | Building Hackintosh,PC Hardware,Apple Mac Pro,Apple Macintosh,Computer,Snow Leopard,Turning PC Hardware into an Apple Macintosh Computer: Building the Hackintosh». *benchmarkreviews.com*. Arkivert fra originalen 7. juli 2011. Besøkt 23. november 2016.
2. ↑  Computer, Hackintosh (24. september 2015). «What is a Hackintosh Computer». *Hackintosh Computer* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 30. september 2016. Besøkt 23. november 2016.
3. ↑
4. ↑  «Apple Wins Court Victory Over Mac Clone Maker Psystar». *PCWorld*. Arkivert fra originalen 18. november 2009. Besøkt 23. november 2016.
***777 Charlie*** er en indisk film fra 2022, regissert av Kiranraj K..

Handling
--------

En labrador-valp stikker av fra huset til en oppdretter hvor mange andre hunder har blitt buret inne, og blir utsatt for tortur. Valpen fortsetter sin reise, og møter Dharma - en einstøing som aldri sosialiserer seg med noen andre. Livet hans består hovedsakelig av å arbeide ved en fabrikk, slåss, røyke og se på Charlie Chaplin-programmer på TV. Han er et foreldreløst barn, hvis foreldre og søster døde i en bilulykke forårsaket av en hund. Han levde deretter et monotont og stille liv. Men valpen begynner å følge etter Dharma i hemmelighet. Labradoren søker også ly i søppelkassen utenfor huset hans. Den forsøker å få oppmerksomhet fra Dharma, men uten å lykkes.

En dag følger hunden etter ham igjen, og havner i en trafikk-ulykke. Dharma føler medlidenhet med hunden etter å ha sett en Charlie Chaplin-opptreden med en hund, og tar hunden med til sykehuset hvor han blir rådet av Dr. Ashwin Kumar om å la hunden bli hos ham. Båndet mellom Dharma og hunden vokser snart, og han kaller hunden Charlie etter Charlie Chaplin. En dag mister Charlie bevisstheten, og Dharma oppdager at Charlie lider av kreft i milten. Denne genetiske defekten har skjedd på grunn av oppdretterens uønskede teknikker og avl og konstante tortur. Oppdretteren blir senere arrestert av politiet, og resten av hundene der blir reddet.

Skuespillere
------------

* Charlie som Charlie / Keaton
* Rakshit Shetty som Dharma / Dharmaraj Dattana
* Sangeetha Sringeri som Devika Aradhya
* Raj B. Shetty som Dr. Ashwin Kumar
* Danish Sait som Karshan Roy
* Sharvari som Adhrika
* Bobby Simha som Vamshinadhan

Referanser
----------

1. ↑  «777 Charlie (2022)» **(engelsk)**. Besøkt 10. august 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *777 Charlie* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Marie von Sivers** (født 14. mars 1867 i Wotzlawek (dengang Russland), død 27. desember 1948 i Beatenberg i Sveits) var en tysk skuespillerinne. I 1914 giftet hun seg med Rudolf Steiner og tok navnet **Marie Steiner**. Hun gikk også under navnet Marie Steiner-von Sivers.

Marie von Sivers ble født i en baltisk-tysk adelig familie og studerte resitasjonskunst ved Paris-konservatoriet og dramatisk kunst i St. Petersburg. Senere oversatte hun flere verker av Eduard Schure. I 1900 ble hun kjent med Rudolf Steiner og introduserte ham for den teosofiske bevegelsen. Fra 1902 var hun Steiners nærmeste medarbeider, og sammen påtok de seg å bygge opp den tyske seksjonen av Teosofisk Samfunn i Tyskland. I 1907 deltok hun i oppsetningen av Schures *Das heilige Drama von Eleusis* i München, hvor hun selv spilte hovedrollen. Sammen med Rudolf Steiner skapte hun også bevegelseskunsten eurytmi. I 1908 grunnla Marie von Sivers og Johanna Mücke Philosophisch-Theosophischen Verlag i Berlin for å utgi Rudolf Steiners bøker. Forlaget flyttet senere til Goetheanum i Sveits som ble det nye hovedsenteret for antroposofi. Forlaget heter i dag Verlag am Goetheanum. Marie reiste flere ganger til Norge sammen med Rudolf Steiner på hans foredragsreiser. I perioden 1903–1923 bodde hun og Steiner i Motzstraße 30 i Berlin-Schöneberg, hvor det i dag henger en minnetavle. 

Marie Steiner var etter Rudolf Steiners død i 1925 enearving til hans skrifter og utgivelser på tilsammen ca. 6000 sider.

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 122067187, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Sveitsisk historisk leksikon, oppført som Marie Steiner [-von Sivers], HDS ID 027522, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Theaterlexikon der Schweiz, oppført som Marie Steiner-von Sivers, Theaterlexikon der Schweiz ID Marie\_Steiner-von\_Sivers, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (de) Verk av og om Marie von Sivers i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
* Marie Steiner i Teosofisk Samfunn Tyskland og Antroposofisk Selskap
* Biographien Marie Steiner-von Sivers Arkivert 28. september 2007 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** HDS **·** NKC **·** BNE **·** TLS
 |
«Sirkel» har flere betydninger.

***Sirkel*** er en norsk film fra 2005. Filmen er en nullbudsjetts spillefilm, produsert i Bergen i 2004 og 2005, og den er regissert av Aleksander Nordaas. Skuespillerne var blant andre Erlend Nervold, Jon Sigve Skard og Kristoffer Joner. Filmen kan lastes gratis ned fra filmens nettside.

Handling
--------

Filmens hovedperson Harald har flyttet til Bergen for å studere. I Bergen prøver han å skaffe seg et nytt nettverk, og han treffer den halv-skumle, men også hyggelige Noah som ønsker å få med Harald på «Sirkel», et sted der en gjeng samles og spiller et noe uvanlig spill. Harald blir med, og i starten er alt bare bra, men så begynner ting å endre seg.

Rollelist
---------

* Erlend Nervold som Harald
* Jon Sigve Skard som Noah
* Marianne Sand som June
* Torolf Kviteberg som Philip
* Einar Haukås Eide som Svein
* Ingrid Ellestad som Ellen
* André Søfteland som Kent Ove
* Kristoffer Joner som sirkus-direktørens sønn

Priser
------

Filmen vant publikumsprisen under Bergen Internasjonale Filmfestival i 2005.[]

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Sirkel* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Sirkel* hos Filmfront Rediger på Wikidata
* (no) www.daria.no om filmen
* (no) Gratis nedlasting av filmen her
**Poor Scouser Tommy** er en fotballsang som blir sunget av Liverpool FCs supportere. Den oppstod på 1960-tallet da Bill Shankley var manager der, og det ble lagt til et ekstra vers etter 5-0 seieren over Everton FC i 1982 da Ian Rush lagde 4 mål. De første versene er etter melodien fra "Red River Valley" og den andre delen er etter melodien fra "The Sash".

Sangen
------

Let me tell you the story of a poor boy

Who was sent far away from his home

To fight for his king and his country

And also the old folks back home

  

So they put him in a Highland division

Sent him off to a far foreign land

Where the flies swarm around in their thousands

And there's nothing to see but the sands

  

In a battle that started next morning

Under an Arabian sun

I remember that poor Scouser Tommy

Who was shot by an old Nazi gun

  

As he lay on the battle field dying dying dying

With the blood gushing out of his head (of his head)

As he lay on the battle field dying dying dying

These were the last words he said...

  

Oh... I am a Liverpudlian

I come from the Spion Kop

I like to sing, I like to shout

I go there quite a lot (every week)

  

We support the team that's dressed in Red 

A team that we all know

A team that we call Liverpool 

And to glory we will go 

  

We've won the League, we've won the Cup

We've been to Europe too

We played the Toffees for a laugh

And we left them feeling blue – Five Nil!

  

One two

One two three 

One two three four

Five nil!

  

Rush scored one

Rush scored two

Rush scored three

And Rush scored four!

  

Portal: Litteratur

| * v
* d
* r
Liverpool Football Club |
| --- |
| 
* Historie
* Meritter
* Managere
* Sesonger
* Rekorder og statistikk
* Akademi
* Inneværende sesong

 |
| Arenaer | 
* Anfield
* Melwood
* *Stanley Park Stadium*

 |
| Rivalerier | 
* Merseyside-derby
* Manchester United rivaleri

 |
| Tragedier | 
* Heysel-tragedien
* Hillsborough-tragedien

 |
| Supportere | 
* Spirit of Shankly
* Liverpool FC Supporters Club Norway (*The Kopite*)

 |
| Media | 
* LFC TV
* *Being: Liverpool*
* *Liverpool (video spill)*
* *Well Red magazine*

 |
| Relaterte artikler | 
* AFC Liverpool
* The Boot Room
* Fenway Sports Group
* Liverpool Ladies FC
* Spice Boys
* The Kop

 |
| Sesonger | 
* …
* 2009–10
* 2010–11
* 2011–12
* 2012–13
* 2013–14
* 2014–15
* 2015–16
* 2016–17
* 2017–18
* 2018–19
* 2019–20
* 2020–21
* 2021–22
* *2022–23*

 |
| 
* **Kategori**
* **Commons-side Commons**

 |
Et **kunstgalleri** er et visningssted for kunst. Begrepet kunstgalleri brukes både om offentlige gallerier, som viser faste utstillinger av egne samlinger, og om private gallerier, som er kommersielle bedrifter som selger billedkunst. Begge typen gallerier har temporære utstillinger som også viser innlånt kunst.

«Galleri» på norsk
------------------

I norsk språkbruk er det likevel vanligst å bruke begrepet «kunstgalleri» om virksomheter som også selger kunstverk, og som i tillegg til visning har salg av kunst som sin hovedbeskjeftigelse. Et kunstgalleri blir da et motstykke til et kunstmuseum, siden museet har som hovedoppgave å ta vare på og vise kunst, og ofte også å drive forskning på kunst. Således vil det norske begrepet «kunstgalleri» ikke fullt ut tilsvare andre språks tilsvarende begreper. Eksempelvis er National Gallery og National Portrait Gallery i London, National Gallery of Scotland i Edinburgh, og Galleria degli Uffizi i Firenze samt Galleria Borghese i Roma, institusjoner som vi på norsk vil omtale som **kunstmuseer**.

I Norge brukes «(kunst)galleri» i regelen av virksomheter som driver kommersielt salg av kunst, som for eksempel Galleri Haaken, RAM galleri, Sykkylven Kunstgalleri og Tranøy Galleri. 

### Utenlandske gallerier som på norsk bør betegnes som kunstmuseer

* Uffizi-galleriet.Uffizi-galleriet.
* National Gallery of Art

Private gallerier
-----------------

Innehaveren av et privat galleri kalles **gallerist**. Private gallerier drives vanligvis mot provisjon, dvs. at galleristen tar mot betaling for verket, og beholder en forhåndsavtalt andel av prisen. Noen galleri opptrer også som hovedrepresentant for enkeltkunstnere.

Se også
-------

* Kunsthall
* Kunstsentrene

Referanser
----------

1. ↑  «Galleri». *Bokmålsordboka | Nynorskordboka*. ordbok.uib.no. Besøkt 21. januar 2018. «3. (lokale til) (salgs)utstilling av bildende kunst / gå i gallerier / kunstgalleri»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NDL **·** BNE
 |
**Anne**-**Brit Krag** (født 14. april 1951) er en norsk bildekunstner.

Hun er datter av arkitekt Herman Krag i Trondheim. Anne-Brit Krag ble utdannet ved Kunsthøjskolen i Holbæk, Kunstskolen i Trondheim (1967–68), Bergen kunsthåndverksskole (1969–72 og 74–75) og Statens lærerskole i forming, Notodden (1972–73). I 1977, 78 og 80–82 ble hun antatt ved Høstutstillingen.

Krag er innkjøpt av blant andre Bergen billedgalleri, Norsk kulturråd, Oslo kommunes kunstsamlinger og Norske kunsthåndverkeres fond for innkjøp av norsk kunsthåndverk fra samtiden, og har hatt en rekke utsmykningsoppdrag, deriblant ved Kristiansund sykehus (1986), Roseby (1991), Ikornnes kirke (1996) og Larsnes kirke (1999).

Hun har undervist ved Gerhard Schønings skole (1973), Aureosen skole (1980–82 og 92–93) og Romsdal videregående skole (1998–99) samt drevet undervisning i eget verksted. Anne-Brit Krag er medlem av Bildende Kunstnere Møre og Romsdal, Norske Grafikere og Norske Tekstilkunstnere. Hun har i senere tid arbeidet mye med glasskunst. Krag bor og har galleri i Aureosen i Fræna sammen med bildekunstneren Atle Færøy.

Bibliografi
-----------

* *Guten som henta snø frå alle land*, barnebok, Samlaget 1993 (tekst av Eli Myklebust Lænn)
* *Kunstkofferten: et prosjekt for grunnskolen* (*10 bilete, 10 kunstnarar*), Kunstnersenteret Møre og Romsdal 1997(?)

Referanser
----------

1. 1 2 3   Norsk kunstnerleksikon, arkiveringsdato 3. september 2017, arkiv-URL web.archive.org, nkl.snl.no, besøkt 25. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   KulturNav, oppført som Anne Brit Krag, KulturNav-ID e33e29bc-a9ba-4426-97b4-56d8d77ac529, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Anne Brit Krag i Norsk kunstnerleksikon
* Oppføring i Kunstnerregisteret
* Portrett i *FrænaPosten*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** VIAF **·** KulturNav
 |
Flytedokken ved Bergen Mekaniske Verksted sett fra Puddefjordsbroen. Skipet seiler inn i nedsenket dokk, og blir liggende tørt når vannet pumpes ut og dokken hever seg
Bretonsk marina med dokk. Flere båteiere velger å parkere utenfor. Tydelig forskjell på flo og fjære
En **dokk** er et lukket område med vann eller sjø nok til at et skip eller flere kan seile inn og ut. Det kan lukkes mot tidevann eller andre vannstandsendringer ved hjelp av solide dokkporter. Verftsdokker kan også tømmes for vann, for at en skal kunne utføre arbeid på skip under vannlinjen.

Det kan skilles mellom havnedokkanlegg, tørrdokker og flytedokker.

Havnedokkene er ofte store områder for flere skip, som kan ligge i relativ ro i forhold til tidevannsendringer som mange steder er på flere meter. Portene er da åpne to ganger i døgnet, ved høyvann.

Tørrdokkene er utsprengte eller oppmurte kaier med bedding i bunnen. Vannet blir pumpet ut før arbeidet tar til.

Flytedokker er flytende tørrdokker og utstyrt med flytetanker som løfter dokken og skipet, samtidig som vannet pumpes ut. De er ikke i samme grad avhengige av stor plass på land, og brukes ofte som supplement for verft som ligger trangt til. Dokken fylles med vann og senkes til skipet flyter når det skal ut igjen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** BNE
 |
**Valget i Bayern 2018** var det 18. valget til Bayerns landdag siden andre verdenskrig. Valget ble avholdt 14. oktober 2018. Samtidig med landdagsvalget ble det også avholdt valg til de folkevalgte forsamlingene til Bayerns regioner (bezirk).

Landdagen fikk etter valget 205 medlemmer.

Valgsystem
----------

Velgerne fikk etter de reglene som gjaldt to stemmesedler. Med førstestemmen valgte den stemmeberettigede mellom kretskandidatene i de aktuelle partier og lister. Andrestemmen var i utgangspunktet en partistemme. I Bayern var det i motsetning til ved valget til Forbundsdagen, slik at velgerne kunne krysse av en kandidat på listen. En stemme for kandidaten gjaldt også som en stemme for vedkommendes parti. Kandidaten fikk stemmen i den krets vedkommende stilte til valg. Begge stemmesedler talte med når partistemmene ble talt opp.

Landdagen hadde i utgangspunktet 180 medlemmer, hvorav 91 ble valgt med førstestemmen i de 91 valgkretsene, og 89 med andrestemmen. Alle de som ble valgt med førstestemmen kom inn i landdagen. For å sikre at partienes forhold ble i samsvar med partistemmene, fantes det regler for overskuddsmandater og utjevningsmandater.

Sperregrensen for hvert parti var fem prosent.

Stemmerettsalderen var 18 år.

Utgangsposisjon
---------------

CSU fikk ved valget i 2008 flertall i landdagen, med 101 medlemmer. Nest største parti ble SPD med 42 medlemmer, deretter fulgte Freie Wähler med 19 og Bündnis 90/Die Grünen med 18 medlemmer av landdagen. I løpet av valgperioden mistet Freie Wähler to og Bündnis90/Die Grünen ett medlem. Det var dermed tre fraksjonsløse medlemmer av landdagen ved valgperiodens utløp.

Referanser
----------

1. ↑  «Wahltermine in Deutschland (2018, 2019 usw.)». *www.wahlrecht.de* **(tysk)**. Besøkt 25. august 2018.
2. ↑  GmbH, Frankfurter Allgemeine Zeitung. «Aktuelle Nachrichten online». *FAZ.NET* **(tysk)**. Besøkt 15. oktober 2018.
3. 1 2  «Landtagswahl 2018 | Bayerischer Landtag». *www.bayern.landtag.de* **(tysk)**. Besøkt 14. oktober 2018.
4. ↑  «Wahlsystem Bayern». *Wahlrecht.de* **(tysk)**. Besøkt 14. oktober 2018.
5. ↑  «LWG: Art. 1 Voraussetzungen des Stimmrechts - Bürgerservice». *www.gesetze-bayern.de* **(tysk)**. Besøkt 14. oktober 2018.
6. ↑  «Landtagswahl 2018 | Bayerischer Landtag». *www.bayern.landtag.de* **(tysk)**. Besøkt 26. august 2018.

| * v
* d
* r
Valg til delstatsparlamenter i Tyskland 2018 |
| --- |
| Våpen | Bayern • Hessen | Tysklands flagg |

Portal: Tyskland