**Værøy** er en øykommune i Lofoten i Nordland. Kommunen har sitt administrasjonssenter på Sørland på Værøy, som er den største av øyene. De nærmeste nabokommunene er Moskenes i nord, på motsatt side av Moskstraumen, og Røst, som ligger over Røsthavet i sørvest. Værøy er den nest minste og den nest ytterste av kommunene i Lofoten, med et areal på 18,6 km² og 679 innbyggere pr. 1. kvartal 2022.

Gamle fortellinger omtaler den beryktede malstrømmen Moskstraumen som går mellom Værøy og Lofotodden. «Den store Male» har gjennom tidene vært et av verdens mest beryktede havområder. Her i den store Male endte Jules Verne romanen *En verdensomseiling under havet*, som handler om kaptein Nemo og undervannsbåten «Nautilius».

Mange oldtidsfunn forteller om tidlig bosetting på Værøy. Hulemaleriene som ble oppdaget i 1994 er over 3 000 år gamle.

Navn
----

Den norrøne formen av navnet var *Veðrøy*. Den første delen av navnet, *veðr* betyr «vær» og henviser til tøffe værforhold og at øya ligger værhardt til. Den siste delen, *øy*, henviser til at det er ei øy. Historisk har navnet blitt skrevet *Værø*.

### Kommunevåpen

Kommunevåpenet ble tatt i bruk 10. juli 1988 og viser en lunde på en blå bakgrunn. Lunden hekker i store antall i området og hadde stor betydning for innbyggerne på Værøy før den ble fredet.

Administrative grenser
----------------------

Værøy kommune ble opprettet den 1. januar 1838 som Værøy formannskapsdistrikt. Den 1. juli 1928 ble den sørlige delen av Værøy kommune med 731 innbyggere, overført til den nye kommunen Røst.

Geografi
--------

Værøy, Mosken og småøyene sett fra fly.
Øykommunen består av mange øyer, der de to største øyene er Værøy og Mosken. Kommunen ligger nest ytterst i Lofoten, med Norskehavet mot vest, Moskenstraumen mot nord, Vestfjorden mot øst og Røsthavet i sørvest.

### Klima

Været på Værøy er alltid overraskende, der været kan skifte svært raskt. Vinterklimaet er mildt og det er få dager graderstokken kryper under null. Dette gir et perfekt klima for produksjon av tørrfisk.

### Dyreliv

Værøy er mest kjent for fuglefjellene på yttersiden av Måstadhalvøya. Her finnes store kolonier med ulike arter av sjøfugler. I Lundura, som ligger nord for Måstadheia nordvest på halvøya, har det tradisjonelt hekket lunder i titusentall opp gjennom århundrene. I eldre tid var sjøfuglene, og spesielt lunden, en viktig matressurs for øyfolket. Så viktig var fuglefangsten at man holdt egne hunder kun for fangst av lunde, såkalte «lundehunder». Den spesielle hunden holdt imidlertid på å dø ut og det var kun noen få hunder igjen i Måstad på Værøy da tilfeldighetene ville at den ble reddet. I dag kjenner vi etterkommerne av disse hundene som norsk lundehund. Det var 722 av dem i Norge ved inngangen til 2020. Alle har til felles at de kan spore sine aner tilbake til den vesle veiløse grenda Måstad på Værøy.

På Måstadhalvøya ligger også Måstadfjellet, Måstadfjellet naturreservat og Måstadfjellet landskapsvernområde, to verneområder som grenser opp mot hverandre og er såkalte ramsar-områder.

Politikk
--------

### Kommunestyrevalget 2019

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Værøylista | 27,7 | +1,5 | 116 | +20 | 4 | +1 | 1 |
| Arbeiderpartiet | 25,5 | +9,7 | 107 | +49 | 3 | +1 | 2 |
| Kristelig Folkeparti | 22,2 | -2,1 | 93 | +4 | 3 |  | 1 |
| Felleslista for Værøy | 15,8 | -18,0 | 66 | -58 | 2 | -3 | 1 |
| Senterpartiet | 8,8 | +8,8 | 37 | +37 | 1 | +1 |  |
| Valgdeltakelse/Total | 73,6 % | 423 | 13 | 5 |
| **Ordfører:** Susan Berg Kristiansen (VL) | **Varaordfører:** Asbjørn Myklebust (Ap) |
| Merknader: Kilde: valgresultat.no og Værøy kommune |

Kirkesogn og gudshus
--------------------

Værøy er et eget sokn i Bodø domprosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

Værøy gamle kirke er Lofotens eldste kirke. Den ble bygd rundt 1740 og flyttet til Nordværøy i 1799. Kirken har en karakteristisk, svart løkkuppel. Alabastfigurene på altertavla er fra England og er tidfestet til ca. 1430.

***Kirker på Værøy***| Sokn | Kirke | Plassering | Byggeår |
| --- | --- | --- | --- |
| Værøy | Værøy nye kirke | Sørland | 1939 |
| Værøy gamle kirke | Nordland | 1799 |

Samferdsel
----------

Værøy har ca. 500 registrerte kjøretøy og 22 km offentlig vei. Det er i tillegg fergeforbindelse til Bodø, Moskenes og Røst. Værøy har i tillegg en egen helikopterhavn på Sørland, med to daglige avganger til Bodø og som er Norges eneste regulære helikopterrute. Øya hadde tidligere egen flyplass på Nordland, Værøy lufthavn, men den ble avviklet etter Værøy-ulykken i 1990, der fem mennesker mistet livet. Flyplassen ble stengt på grunn av beliggenheten og på grunn av vanskelige vindforhold.

Næringsliv
----------

Hele 43 % av yrkesbefolkningen er sysselsatt innenfor fiskeriene. Værøy er et av landets mest produktive samfunn. Bak hver innbygger ligger en eksportverdi på over en million kroner. Klimaet på Værøy er perfekt for produksjon av tørrfisk med milde vintre og kjølige sommere. Markedene for tørrfisken er først og fremst Italia. Sildefisket er betydelig for Værøy. Dette er en næring som i de siste årene har blomstret opp og blitt viktig for øysamfunnet. Værøy har på få år blitt en av fylkets største landingshavner for denne pelagiske fisken.

Internasjonale forbindelser
---------------------------

Venezia er Værøys vennskapskommune.

Litteratur
----------

* Sørli, Dag (1976). *Øyfolket, Bygdebok for Værøy del 1*. Værøy bygdeboknemnd.
* Sørli, Dag (1976). *Øyfolket, Bygdebok for Værøy del 2*. Værøy bygdeboknemnd.

Galleri
-------

* Værøy flyplass, som er nedlagtVærøy flyplass, som er nedlagt
* HornetHornet
* Nordlandsnupen er Værøys høyeste punktNordlandsnupen er Værøys høyeste punkt
* NupenNupen
* YttertussenYttertussen
* Måstadhalvøya og MåstadfjelletMåstadhalvøya og Måstadfjellet
* Den fraflytta grenda MåstadDen fraflytta grenda Måstad
* Flytebrygge i midlertidig bruk under havneutbyggingaFlytebrygge i midlertidig bruk under havneutbygginga
* Tettstedet Sørland på VærøyTettstedet Sørland på Værøy
* Værøy gamle kirkeVærøy gamle kirke
* Værøy nye kirkeVærøy nye kirke

Referanser
----------

1. ↑  «Arealstatistikk for Norge». *Kartverket*. 1. januar 2020.
2. 1 2  «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». *Statistisk sentralbyrå*. 1. januar 2020.
3. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
4. ↑  Kommunefakta Værøy - Statistisk sentralbyrå
5. ↑  Rygh, Oluf (1905). *Norske gaardnavne: Nordlands amt* (16 utg.). Kristiania, Norge: W. C. Fabritius & sønners bogtrikkeri. s. 351.
6. ↑  Norske Kommunevåpen (1990). «Nye kommunevåbener i Norden». Besøkt 30. november 2008.
7. ↑  Jukvam, Dag (1999). «Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
8. ↑  Solveig Lindbach Jensen (2011) Lundehunden på Værøy[*død lenke*]. Fylkesleksikon, Nordland fylkeskommune, 21.09.2011. Besøkt 2021-07-01.
9. ↑  «Accident description». Aviation-Safety.net. Besøkt 30. november 2008.
10. ↑  Værøy sin lundefugl

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Værøy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Værøy – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Værøy i Store norske leksikon
* (no) Kommunefakta Værøy - Statistisk sentralbyrå
* (no) Reiselivsportal for Værøy

| * v
* d
* r
Nordland |
| --- |
| Nordland | Vesterålen | 
* Andøy
* Bø
* Hadsel
* Sortland
* Øksnes

 | Norges flagg |
| Lofoten | 
* Flakstad
* Moskenes
* Røst
* Vestvågøy
* Værøy
* Vågan

 |
| Ofoten | 
* Evenes
* Lødingen
* Narvik

 |
| Salten | 
* Beiarn
* Bodø
* Fauske
* Gildeskål
* Hamarøy
* Saltdal
* Steigen
* Sørfold

 |
| Helgeland | 
* Alstahaug
* Bindal
* Brønnøy
* Dønna
* Grane
* Hattfjelldal
* Hemnes
* Herøy
* Leirfjord
* Lurøy
* Nesna
* Rana
* Rødøy
* Meløy
* Sømna
* Træna
* Vefsn
* Vega
* Vevelstad

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |