***Caulerpa taxifolia***, også kjent som morderalgen.
Svært vanlig alge for bruk i saltvannsakvarier.
Algen har blitt kunstig utsatt i havet og har vist seg å ha dramatisk innvirkning på havets økologiske likevekt, flora, fauna og lokale fiskerier. Beskytter seg selv med hjelp av gift som gjør den uspiselig for den fleste naturlige fiender. Algens veksttakst er om lag dobbelt så høy som dens konkurrenter. Mens algens slektninger som naturlig finnes i naturen er avhengig av tropisk vanntemperatur, er det antatt at år med aktiv manipulasjon ved hjelp av lys og kjemikalier ved det tropiske saltvannsakvariet ved Wilhelmina dyrehage i Stuttgart, Tyskland, resulterte i en variant som tåler vintertemperaturer helt ned til 13 grader celsius.

*Caulerpa taxifolia* ble oppdaget i 1984 av A.Meinesz, professor ved universitetet i Nice-Sophia Antipolisi, i havet rett utenfor havforskningsmuseet i Monaco med om lag en 1 m² stor biotop. Det er antatt at algen ble sluppet ut i havet etter en vask av akvariene til museet.
Er pr. 2005 observert i alle deler av Middelhavet, langs sydkysten av Australia, samt utenfor California.

California har vedtatt en lov som gjør det ulovlig å oppbevare, selge eller transportere algen innenfor delstaten. USA har også en federal lov (Noxious Weed Act) som gjør det ulovlig å selge eller transportere algen over en delstatsgrense. 

*Caulerpa taxifolia* har ingen naturlige fiender eller konkurrenter i Middelhavet. Pga dens tette og hurtige vekst kveler den alle andre planter, og den produsere en sterk gift som gjør den giftig å spise for de fleste arter. Undersøkelser viser at fiskefangst blir om lag halvert i områder hvor algen har fått etablere seg.

Algen har av Global Invasive Species Specialist Group blitt katogorisert som en av verdens 100 mest aggressive fremmede arter.

Reproduksjon
------------

Planten kan vokse så mye som en centimeter pr. dag. *Caulerpa taxifolia* reproduserer seg selv aseksuelt. Den flytende, elastiske materien inni stammen av planten inneholder kun mannlige celler. Hvis en liten del av planten bli revet løs fra resten av planten, kan denne delen utvikle seg selv til en ny fullverdig plante. Ankere, garn og ballastvann kan således bidra til spredning av planten. Planten har derfor blitt observert spre seg svært aggressivt, fra et havomåde til et annet.

Kilder
------

* Global Invasive Species Specialist Group
* Litteraturoversikt over Caulerpa taxifolia .

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Caulerpa taxifolia* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Caulerpa taxifolia* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Caulerpa taxifolia* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Caulerpa taxifolia* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Caulerpa taxifolia* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Caulerpa taxifolia* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Caulerpa taxifolia* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Caulerpa taxifolia* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis
 |