Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.
En veterinær foretar en allergitest på en hund
En **veterinær** (fra latin *veterinus*), også kalt **dyrlege** eller mer uformelt **dyredoktor**, er en person hvis profesjon (veterinærmedisin) er å hjelpe dyr som har helserelaterte problemer, enten gjennom forebygging eller klinisk behandling, hindre sykdomsoverføring fra dyr til mennesker samt å drive forebyggende helsearbeide innenfor matområdet.

Historie
--------

Claude Bourgelat (1712–1779) var i 1761 rektor ved det kongelige akademiet i Lyon i Frankrike, der han blant annet underviste i ridning, våpenbruk, matematikk og musikk. Han ble selv regnet som en av Europas beste ryttere. Bourgelat hadde i lengre tid vært interessert i hestens anatomi og sykdommer. Dette førte til at han grunnla en veterinærmedisinsk utdannelse (*L'art vétérinaire*, 1761) som skulle beskytte og bevare hester og annen buskap. Bourgelat klarte i februar 1762 å overbevise økonomiske myndigheter om at det var grunnlag for å opprette en veterinærmedisinsk institusjon (skole). Denne fikk til å begynne med navnet *Guillotière*, men den byttet navn til Den kongelige veterinærskolen i 1764. Året etter, altså i 1765, åpnet også Bourgelat en veterinærskole i Maisons-Alfort. Den eksisterer fortsatt og er derfor «verdens eldste veterinærskole». Etter åpningen av skolen i Alfort begynte det å dukke opp veterinærskoler andre steder i Europa. Denne dannelsen av egen skole for veterinærer, var med på å separere humane og veterinære helsearbeidere. Før nyere tid ble ofte både mennesker og dyr behandlet av de samme legene, nå i dag er human leger og veterinærer sin praksis separert ved tanke på autorisasjon/lov, der de ikke får jobbe utenfor sin egen art/arter.

Utdannelse
----------

Globe icon.Eksemplene og perspektivene i denne artikkelen **gir ikke nødvendigvis et globalt syn på emnet**. Du kan hjelpe med å forbedre den og diskutere hvordan det kan gjøres på diskusjonssiden.
### Norge

Norges kanskje mest kjente veterinær, Trude Mostue, tok sin veterinærutdannelse i England
I Norge er veterinær (*Candidatus*/*candidata* (menn/kvinner) *medicinæ veterinariæ*, cand.med.vet.) en beskyttet tittel som kan benyttes av kandidater som har gjennomgått og bestått veterinærstudiet ved en offentlig godkjent læreinstans i veterinærmedisin og innehar en offentlig autorisasjon.

I Norge kan man studere veterinærmedisin ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet på Ås eller ved Nord universitet i Bodø. Det grunnleggende veterinærstudiet tar normalt ca. 5½-6 år (11 semestre i Norge). Ferdig utdannede kandidater får tittelen cand. med. vet. 

I Norge er det mulig å spesialisere seg. Innenfor den norske veterinære foreningen kan man ta spesialistutdannelse innen visse typer dyr, som smådyr, krypdyr, fisk, produksjonsdyr og hest. I tillegg er det en stor andel veterinærer som arbeider innenfor mattrygghet, hvor det også finnes spesialiseringsmuligheter, eller innen akvakultur og fiskehelse.

Det er også mulig å spesialisere seg som enten europeisk spesialist eller nordamerikansk spesialist, som kalles diplomat innen fagområdet, f.eks. i veterinærkirurgi, anestesi, immunologi, patologi m.m. 

Veterinærer i Norge har hatt en sterk fokus på mattrygghet og miljø[]. I nyere tid[*når?*] har det blitt en sterk fokus på fiskehelse/ akvamedisin. 

Det er Mattilsynet som autoriserer veterinærer i Norge.

Litteratur
----------

* Kristin Asdal *Veterinærene* kapittel 25 i *Profesjonshistorier* Pax 2014 ISBN 9788253037523

Eksterne lenker
---------------

* (en) Veterinarians – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av veterinær
* Den norske veterinærforening
* Norges veterinærhøgskole
* Joint bachelor degree in animal science ved Nord universitet
* Veterinærinstututtet
* Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS (VESO)
* Den Europiske veterinære spesialistforening

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** NKC **·** NKC **·** NKC **·** BBC Things
 |