recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**CrimethInc.**, også kjent som CWC («CrimethInc. Ex-Workers Collective» eller «CrimethInc Ex-Workers Ex-Collective»), er en desentralisert anarkistisk kollektiv av selvstyrte enheter i USA. CrimethInc. som oppsto på midten av 1990-tallet, opprinnelig som et hardcore fanzine *Inside Front*, og begynte å fungere som et kollektiv på 1996. De har siden da utgitt et mangfold av artikler og fanziner for anarkistbevegelsen og spredt plakater og bøker utgitt av dem selv.

Enheter knyttet til CrimethInc. har utgitt bøker, plater og organisert kampanjer over hele USA i kamp mot globalisering og representativt demokrati til fordel for radikale samfunnsorganisering. Mindre offentlige aksjonsgrupper har utført direkteaksjoner (inkludert brannstifting og datahacking), opprettet internasjonale sammenkomster og andre hendelser, satt i gang opptøyer og turnert med multimedia og framføringer eller musikaler bestående av musikk som anarchopønk. Kollektivet har fått nasjonal oppmerksomhet og akademisk interesse i USA, foruten også kritikk og lovprisning fra andre anarkister for deres aktiviteter og filosofi. CrimethInc. har en tilknytning til den nordamerikanske anarchopønkescenen grunnet til deres slektskap og forhold til utøvere innen sjangeren og grunnet utgivelsen av bladet *Inside Front*. Kollektivet har siden ekspandert til en samtidig antikapitalistisk bevegelse. Det finnes enheter utenfor USA, blant annet i Tsjekkia, Spania og latinamerikanske grupper.

Referanser
----------

1. ↑  The CrimethInc Ex-Workers Ex-Collective Revolutionary Task Force on Terrorism. Arkivert 29. juli 2013 hos Wayback Machine.. *Crimethinc.com*. Arkivert fra originalen den 11. februar 2009
2. ↑  Gordon, Uri (27.–28. mai 2005): «Liberation Now: Present-tense Dimensions of Contemporary Anarchism». *Thinking the Present : The Beginnings and Ends of Political Theory*. University of California, Berkeley.
3. ↑  Ludwig, Mike (30. juli 2007): «Melee breaks out uptown at end of anarchist confab». *The Athens News*. Arkivert fra originalen den 28. september 2007.
4. ↑  «Frequently Asked Questions». *Crimethinc.com.*
5. ↑  Thompson, Stacy (2004): *Punk Productions: Unfinished Business*. Albany: SUNY Press. ISBN 0-7914-6187-4, s. 109.
6. ↑  Brandt, Jed. Arkivert 27. juli 2014 hos Wayback Machine.. *Clamor*. Arkivert fra originalen 11. februar 2009

Eksterne lenker
---------------

* CrimethInc.
* «Rethinking CrimethInc.» — kritisk betraktning utgitt av *Anarkismo.net*
* Intervju med selvidentifisert CrimethInc. operert av Erika Ransom ved Bay Area Anarchist Bookfair

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC
 |
Georg lands beliggenhet i Frants Josefs land
**Georg land** eller **Zemlja Georga** er den største av øyene i Frans Josefs land. Hele øya inngår i det føderale naturreservatet «Frants Josefs land», opprettet 1994.

Øyas navn ble satt av Frederick George Jackson i 1897, og er oppkalt etter Georg V av Storbritannia som var kronprins da. I 1928 ble øya besøkt av den sovjetiske isbryteren «Krassin». De heiste det sovjetiske flagget og erklærte anneksjon av øygruppen.

Geografi
--------

Med et areal på 2 821 km² er Georg land den største av øyene i Frants Josefs land. Den er også lengst, med 115 km fra nordligste til sydligste punkt. Øyas høyeste punkt er toppen av Brusilov iskappe, den nordøstligset av iskappene, 416 moh.

Øya har en forreven kystlinje med mange innbuktninger, dype fjorder og framstikkende nes. På sydkysten er det tre framtredende nes: *Kapp Neale* lengst i vest, *Kapp Crowther* og *Kapp Grant*. Det østligste punktet kalles *Mys Murray*. På nordkysten stikker det to nes nordover: *Mys Bryusa* og *Mys Battenberg*. De er skilt ved *Sommervillebukta*. Det vestligste punktet heter *Mys Mul'tanovskogo*. Det ligger ut mot sundet *Proliv Arkhangelskij* mellom Georg land og Aleksandra land. Lenger mot sydvest ligger sundet *Cambridgekanalen* (Proliv Kambritsj). Det er ingen fast bosetting på øya, men det er bygget en forskningsstasjon som kan huse inntil ti personer.

*Nattergalkanalen* (Proliv Neytingeyl) går langs østkysten av Georg land, og skiller den fra Bruceøya, Mabeløya og Belløya.

### Breer

Det meste av øya er dekket av isbreer og iskapper. De største er Brusilov iskappe, Gretton iskappe, Dzegudze iskappe (Купол Дзегудзе), Zander iskappe, Tåkeiskappen (Купол туманный), Arktisk geologisk forskningsinstitutts iskappe (Купол Научно-исследовательский институт геологии Арктики) og Peary iskappe. På nordenden er det et stort isfritt område *Poluostrov Armitidzh*.

### Tilgrensende øyer

* *Davidøya* (Ostrovok Davida), bredde 80,15° N lengde 47,33° Ø, er en liten øy utenfor sydvestspissen av Georg land.
* Arthurøya ligger nord for Georg lands nordspiss, med sundet **Proliv Li-Smita** mellom.

Referanser
----------

1. ↑  «(Prince) George Land - Franz-Joseph-Land» **(tysk)**. 24. april 2011. Arkivert fra originalen 17. desember 2019. Besøkt 4. desember 2018.
2. ↑  «Toponomi i det sovjetiske polhavet» **(russisk)**. 2014. Besøkt 4. desember 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**«Café le swing»** er en norsk sang. Melodien ble skrevet av Robert Morley og teksten ble skrevet av ekteparet Eva S. og Finn Jansen. Den var ett av bidragene til Melodi Grand Prix 1990, den norske uttagingen til Eurovision Song Contest 1990 i Zagreb i Jugoslavia.

Før finalen ble sangen annonsert under tittelen *Tap Dance*, men tittelen ble forandret før finalen.

Sangen ble framført på norsk av Tor Endresen. Den gikk videre til en «superfinale». Sangen endte på en tredjeplass med 312 poeng.

**Jurystemmer**|  | Jury 1 | Jury 2 | Sørlandet | Vestlandet | Østlandet | Midt-Norge | Nord-Norge | Resultat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| «Café le Swing» | 46 | 36 | 49 | 52 | 44 | 46 | 39 | 312 |

Innspilling
-----------

* Tor Endresen. Utgitt på singlen Mariann MSN 155 i 1990. Arrangør: Pete Knutsen.

Referanser
----------

1. ↑  «Norway 1990» **(engelsk)**. esc-history.com.
2. ↑  Tor Endresen - Café Le Swing - Green Green Grass Of Home - Mariann - Norway - MSN 155
**Skvadron 721** (dansk: *Eskadrille 721*) er den skvadron i Flyvevåbnet som tar seg av lufttransport (fastvingefly) for alle deler av den danske stat og kongehus samt NATO, De forente nasjoner, Røde Kors og Folkekirkens Nødhjælp.

En avdeling av skvadronen er benevnt *Luftgruppe Vest* og er ansvarlig for Flyvevåbnets aktiviteter på Grønland hvor man siden 1959 til stadighet har transportfly (p.t. Challenger-fly) og besetninger stasjonert.

Historie
--------

Skvadronens røtter kan spores tilbake til 12. oktober 1926 da Marinens Flyvevæsens 1. luftflotilje ble opprettet med sjøfly hvis oppgavekompleks lød på rekognosering, fiskeriinspeksjon, transport og ettersøkning. Flotiljens sekundære oppgaver lød på mere militære oppgaver såsom bombe- og torpedokast. 1. luftflotilje ble nedlagt kort etter okkupasjonens begynnelse og alle flyene ble ødelagt av en motstandsgruppe i en sabotasjeaksjon i 1943.

Flotiljen ble gjenopprettet etter krigen og i 1950 ble den underlagt det nyopprettede Flyvevåbenet og ble i 1951 omdannet til Skvadron 721.

Fly
---

* 4× C-130J-30 Super Hercules 2004-
	+ halenumre: **B** 536-538, 583
* 3× CL-604 Challenger 1998-
	+ halenumre: **C** 080, 167, 172. C-066 var leiet 1998-2000
* 4× T-17 Supporter

### Tidligere fly

* 8× PBY-5A & 8× PBY-6A Catalina amfibiefly 1947-1961 & 1966-70
	+ halenumre: **L** 851-858, 861-868
* 8× C-47A Skytrain 1953-82
	+ halenumre: **K** 681-688
* 5× C-54D & 1× C-54G Skymaster 1959-77
	+ halenumre: **N** 242, 586, 605, 618, 625, 706
* 3× C-130H Hercules 1975-2004
	+ halenumre: **B** 678-680
* 3× Gulfstream III 1982-2004
	+ halenumre: **F** 249, 313, 330. F-400 var leiet 1997-98 etter F-330s havari

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Jan Jørgensen: *Flyvevåbnet – scenes from Danish military aviation history.*, 2010, Nordic Airpower, ISBN 978-87-993688-0-8

Eksterne lenker
---------------

* Forsvaret.dk: ATW AAL, eskadrille 721
* forsvaret.dk: Om Air Transport Wing Aalborg
**Skurve skytesenter** er en samling av skytebaner på Ålgård i Gjesdal kommune på Jæren i Rogaland. Banen har åpent for medlemmer stort sett hele døgnet syv dager i uken, har flomlys og er bare er stengt i juli, jula og på offentlige fridager. Anlegget har et av Norges mest moderne leirdueanlegg med 50 kastere på 8 ulike standplasser. Anlegget har også riflebaner med 15 m, 2x100 m, 200 m og 100 m løpende elg. Den ene delen av anlegget drives av Skytesenteret AS hvor medeiere er Stavanger Sportskytterlag, Stavanger Pistolklubb og Stavanger Jeger og Fiskerforening. Den andre delen av anlegget drives av Gjesdal skytterlag.

Klubber
-------

### Stavanger Pistolklubb

Driver pistolskyting av diverse former, som felt, duell, baneskyting fin og grovpistol.

### Stavanger Sportskytterlag

Driver med dynamisk skyting, sivilpistol, steel challenge og bowlingkjegleskyting (second chance).

### Stavanger Jeger og Fiskerforening

Riflebanen har 10 elektroniske skiver på 100 meter, samt elektronisk skive for løpende elg, alle med flomlys. Det er også kronograf tilgjengelig for måling av kulehastighet og 2 innskytningsbenker.

Haglebanen har 50 kastere fordelt på 4 ulike standplasser og flomlys.

### Gjesdal skytterlag

I tilknytning til Skurve skytesenter ligger Gjesdal skytterlag sin utendørsbane som ble bygd i 1999 med tilhørende 15 m innendørsbane og skytterhus. Gjesdal skytterlag ble stiftet i 31. desember 1866. Utendørsbanen har skiver på 100 m og 200 m, samt skiver for stang og felthurtig.

Se også
-------

* Løvenskioldbanen, Norges største sivile anlegg for skytesport
* Skytebaner i Norge
* Skytesport

Referanser
----------

1. ↑  NJFF 2015 Døgnåpen skytebane[*død lenke*]
2. 1 2  «Stavanger og Rogaland JFF - Haglebane på Skurve». Arkivert fra originalen 1. desember 2020. Besøkt 14. desember 2020.
3. 1 2 3  «Stavanger og Rogaland JFF - Rifleskyting på Skurve». Arkivert fra originalen 29. november 2020. Besøkt 14. desember 2020.
4. ↑  Gjesdal Skytterlag - DFS-skytebaneguide
**Skute** (av norrønt *skúta*) var opprinnelig et samlebegrep som omfattet mindre norrøne fartøyer, opprinnelig åpne klinkbygde trebåter (hovedsakelig) bygget for fiske og transport av ulike varer og folk. Noen med tanke på trafikk langs kysten, andre (senere) for trafikk på åpent hav.

De tidligste skutene var rodde, men seilføring ble trolig vanlig på 800-tallet. Skutene har typisk et mindre lengde-/breddeforhold enn storskipene (busse, skeid og snekke). De var dessuten ofte beregnet for en mer beskjeden besetning i forhold til størrelsen og hadde derfor færre årepar enn andre skip. Blant de mest utbredte var knarren og byrdingen, men også karven kan regnes inn blant skutene.

Tidlig på 1500-tallet var skute betegnelse for små seilfartøy. Blant andre ble båttyper som kreiert, buss, galliot og jakt regnet til kategorien skuter. Dette er fartøy som er kjent målt fra 5 til 42 lester (kommerselester).[]

Over tid har ordet endret betydning i retning større skip, og kan i dag referere både til seilskuter og skip generelt.

Skute i stående uttrykk
-----------------------

«Skute» inngår i en rekke stående uttrykk på norsk. «Skipper på egen skute» kan tolkes både bokstavelig om en sjømann som har nådd sitt karrieremål og billedlig, «sjef i eget hus». Liknende betydninger finnes i uttrykk som «skipperen forlater skuta», som brukes om en leder som slutter i en virksomhet. «Skute uten skipper» og «skuta går i åkeren» henviser til virksomheter uten klar ledelse og en viss avdrift.

Uttrykket «Kan hende jeg seiler min skute på grunn. men så er det dog deilig å fare!» er hentet fra første akt av Ibsens «Kjærlighetens komedie» som kom i 1862.

Andre betydninger
-----------------

**Skute** eller **skote**/**skode** kan også bety å ro en båt med akterenden først, med ansiktet i fartsretningen.

**Skute** kan referere til det å skygge for øynene ved å holde hånden mot pannen. Det kan også vise til et utoverhengende fjell, et takutspring eller et tilbygg på kortveggen av et hus.

Avledning
---------

Skøyte er avledet av skute fra 1800-tallet og utover, og betegner fortsatt mindre båter, enten de har seil eller motor.

Se også
-------

* Båt
* Skip

Referanser
----------

1. 1 2  «skute», *Bokmål- og nynorsksordboka*
Skur 11 i indre del av Vågen
Nye Bryggen med skur 11 i forkant
**Skur 11** er en bygning på 8 x 30 meter på Bryggen i Bergen. Skuret ble oppført i 1905-1906 av Bergen Havnevesen etter tegninger av Johs. Meyer. Skuret har en enkel stålkonstruksjon og er dekket med grønne veggplater. Bygningen har åtte granittsøyler som opprinnelig var prydet av smijernsdekor.

Bygningen har fungert som lager for fjordbåtene. Den sørlige delen av skuret ble brukt av Indre Nordhordland Dampbåtlag fram til 1974. Samme året gikk kaien på indre del av Bryggen ut av bruk som terminal for ruteskip. Transporten ble da flyttet fra sjø til land.

Skur 11 en viktig del av kulturmiljøet i indre del av Vågen og arkitektonisk knytter det seg opp mot handelsgårdene av mur som ble bygget etter arkitekt Jens Zetlitz Monrad Kiellands reguleringsplan fra 1901. Etter at skuret ble truet av riving ble det fredet av Riksantikvaren i 2001. Skuret brukes i dag som lager for fiskehandlerne på torget.

Eksterne lenker
---------------

* Fredningen
* Om granittsøylene
* «Skur 11». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
Et eksempel på en omegablokkering over Nord-Amerika i mai 2006.
**Blokkerende høytrykk** er et storskala høytrykksmønster i atmosfæren som omtrent er stasjonært. Disse «blokkerer» eller omdirigerer vandrende sykloner (lavtrykk). Disse blokkeringene kan ofte holde seg på samme sted i flere dager eller til og med uker, og kan føre til at et område kan ha samme type vær over lang tid (for eksempel nedbør i enkelte områder og klar himmel andre steder). På den nordlige halvkule oppstår blokkerende høytrykk ofte på våren over det østlige Stillehavet og i Atlanterhavet.

Omegablokkering
---------------

En omegablokkering har fått navnet sitt fordi høydefeltet over et slikt høgtrykk ligner den greske bokstaven omega. Det typiske mønsteret for en omegablokkering er at det er et lavtrykk vest for høytrykket og et annet lavtrykk øst for det.

Rexblokkering
-------------

Rexblokkering har et høytrykk nord for et lavtrykk. Ofte har både høytrykket og lavtrykket en lukket situasjon, som betyr at isobarene rundt trykksystemene danner sirkler. Rexblokkeringen er kalt opp etter meteorologen som først identifiserte dem.

Se også
-------

* Geopotensiell høyde
* Antisyklon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Sandskulptur i Blokhus, fotografert i juli 2016 av Carsten Wiehe.
**Blokhus** er et tettsted i Pandrup i Jammerbugt kommune i Danmark. Det ligger på nordvestkysten av Jylland, ut mot Vesterhavet, og var tidligere en fiskerlandsby, men er (pr. 2018) primært kjent som feriested. Som feriested er Blokhus blitt populært ikke minst på grunn av de store sandstrendene ut mot Jammerbugten. Kirken på stedet heter Hune kirke.

Det er en god bussforbindelse som forbinder Blokhus med Ålborg hele året. Om sommeren er det bussforbindelse nordover til Hirtshals og til Fårup Sommerland.

Skulpturfestivaler
------------------

Enkelte år har Blokhus arrangert en internasjonal sandskulpturfestival på stranden. Strandsanden er ikke egnet til å forme skulpturer av, og sanden må derfor hentes langveis fra. I tillegg til sandskulpturfestivalen avholdes det fra 2013 også en årlig, internasjonal treskulpturfestival og, per 2018, en internasjonal betongfestival. Alle disse festivalene inngår som del av programmet til Skulpturparken Blokhus, et område på over 20 000 kvadratmeter som ifølge dem selv er Danmarks største permanente skulpturpark.

Severdigheter
-------------

* Hune kirke
* Center for papirkunst
* Skulpturparken Blokhus
* Fårup Sommerland

Referanser
----------

1. ↑  «Blokhus». *VisitNordjylland* **(lingala)**. Arkivert fra originalen 17. mai 2018. Besøkt 20. juli 2018.
2. ↑  «Skulpturparken Blokhus». *www.skulpturparken.dk*. Besøkt 20. juli 2018.
3. ↑  Blokhus Skulpturpark. «Skulpturparken ved Kulturhuset» **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 16. desember 2017. Besøkt 21. juli 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Blokhus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GeoNames
 |

Portal: Danmark
**Dvergsnestangen** er et område i Randesund i Kristiansand. Området domineres av *Kristiansand feriesenter, Dvergsnestangen*. Feriesenteret eies av Frikirken. Frikirken eier også Kristiansand Folkehøyskole som har tilhold der.

Feriesenter
-----------

*Se også badeplasser i Kristiansand*
Kristiansand feriesenter driver utleie av leiligheter, motellhytter, sommerhytter og motellrom. Det er campingplass (teltplass) og oppstillingsplass for campingvogner og bobiler. Det er også dagligvarebutikk, gatekjøkken, kiosk og hagekro med grilling og aktiviteter på dag- og kveldstid. Feriesenteret er åpent i høysesongen, juni, juli og august.

I tilknytning til feriesenteret er det småbathavn og opparbeidet badeplass med stupebrett og badestrand.

Referanser
----------

1. ↑  Aktiviteter Arkivert 5. juli 2018 hos Wayback Machine. Kristiansand feriesenters nettsted

Eksterne lenker
---------------

* Kristiansand feriesenters nettsted
* Kristiansand Folkehøyskoles nettsted
* Kristiansand feriesenter på nettstedet visitnorway.no
* Dvergsnestangen yr.no - Badetemperatur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Richard Christopher Carrington** (født 26. mai 1826, død 27. november 1875) var en engelsk astronom som oppdaget solens differensialrotasjon ved hjelp av observasjoner av solflekkene i 1863. I 1859 observerte han og an annen engelsk astronom, Richard Hodgson, uavhengig av hverandre, for første gang en solerupsjon. På grunn av en variasjon observert i magnetometeret i Kew Gardens og en geomagnetisk storm storm påfølgende dag, mistenkte Carrington at det var en sammenheng mellom solerupsjonen og disse jordiske hendelsene. 

Carringtons tegning av solflekker fra *American Scientist* i 1859
Selv om Carrington ikke oppdaget den 11-årlige solflekksyklus, skulle hans observasjoner etter han hadde hørt om Heinrich Schwabe føre til at nummereringen av syklene ble knyttet til hans navn. Således var solflekksmaksimum i 2002 av den 23. «Carringtonsyklus». Carrington fastslo også elementene ved solens rotasjonsakse på grunnlag av solflekksbevegelsene, og hans resultater ble stående også inn på 2000-tallet.

Carringtonrotasjon er et system for måling av sollongituder basert på hans observasjoner av de lavlatitude solrotasjonsrater.

Carrington foretok de første observasjoner som førte til oppdagelsen av Spörers lov. 

Han vant Royal Astronomical Societys gullmedalje i 1859.

Bibliografi
-----------

* (1855): *Results of Astronomical Observations Made at the Observatory of the University, Durham ...*
* (1857): *Catalogue of 3735 Circumpolar Stars*
* (1863): *Observations of the Spots on the Sun from 1853 to 1861*

Referanser
----------

1. ↑   Chisholm, Hugh, red. (1911): «Carrington, Richard Christopher», *Encyclopædia Britannica*, 11. utg. Cambridge University Press.

Eksterne lenker
---------------

* Biografi ved High Altitude Observatory
* *The Sun Kings* – biografi
* *Solarstorms.org* – Omfattende historie om Carrington ved astronomen Sten Odenwald

Portal: Vitenskap

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
Blokksaging.
Blokksag. Ferdig saget.
**Blokksag** en er en stor sag for oppdeling av *råblokken*, en blokk av stein. 

Blokksagen kan utformes på flere måter. For eksempel som er en sirkelsag eller rammesag (oppgangssag). For å oppnå god effekt samtidig som enn skåner sagbladet er det viktig å tilpasse sagbladets periferihastigheten til hardheten på bergarten og hvor mye sagen mater (eter seg inn i steinen). Bergartene har ulik hardhet, men vanligvis eter sagen seg nedover i steinen med omtrent 1 cm for hvert kutt. 

Råblokken må deles opp til passe tykke plater. Tidligere brukte de å kile blokkene, men i dag er det vanlig å bruke sag. Det var et vanskelig arbeid, særlig på store blokker. Borehullene måtte ligge på samme linje og ha samme retning dersom blokken skulle dele seg fint. Noen ganger gikk det galt og blokken delte seg feil. Det ga både mer arbeid og mer svinn, «skrot». Dype borehull var også vanskelige å tømme for boreslam. Kiling brukes dersom en steinblokk er for stor for blokksagen, men det skjer sjeldent.

Blokksagen sager blokker opptil 1,5 meters høyde. Bladet har en diameter på mellom 2 og 3,5 meter. Langs bladet er det påsveiset segmenter med diamanter. Bladet har vanligvis 250 omdreinger i minuttet. Saging skjer med vann som kjøleveske. Det er to typer av blokksager. Den ene har en bevegelig vogn som råblokken ligger på, den andre har en fast vogn mens det er selve sagen som beveger seg. 

Det meste av det som sages er emner til gravminner (12 cm tykke) eller peisplater, benkeplater for kjøkken og bad (3 cm tykke).
En rammeløs skapstamme påsatt en frontramme.
Innen møbler kan **frontramme** vise til en egen ramme festet på fremsiden av en møbelstamme. Frontrammen kan gi møbelet høyere styrke og fungere som festepunkt for dører, men gir også en mindre åpning på møbelets fremside og kan gi en mer komplisert konstruksjon.

Visuelt kan en frontramme skjule skjøter i møbelstammen og gi møbelet et spesielt visuelt trekk. Frontrammer finnes på mange eldre møbler, men har i dag til en viss grad gått av moten. De har i stor grad blitt erstattet med rammeløse konstruksjoner hvor man istedet bruker plastbelegg for å skjule kanten av stammen.

Konstruksjon
------------

Deler på en frontramme.
Frontrammer består gjerne av en mengde rammeelementer som er koblet sammen ved hjelp av spikre, skruer eller tresammenføyninger som for eksempel tappsammenføyning. Rammeelementene kan bestå av vertikale deler (som en stender) og horisontale deler (som en losholt). Rammedelene er vanligvis laget av vanlig rektangulært trevirke, men er ofte pyntet med listverk. Typisk kan de enkelte rammeelementene være mellom 25 mm til 50 mm brede avhengig av bruksområde og ønsket utseende på skapet.

Se også
-------

* Møbelsnekker
* Møbelkonstruksjon med ramme og panel
* Rammeløs møbelkonstruksjon
**Cri-du-chat-syndrom** (CDCS), også kjent som **5p- delesjonssyndrom**, **kromosom 5p-syndrom**, er en sjelden og medfødt tilstand som først ble beskrevet av den franske legen J. Lejeune i 1963. Selve navnet kommer fra gråten sped- og småbarn har, som ligner kattemjauing. 

Misdannelser i organer kan forekomme, spesielt i hjertet.

Det karakteristiske katteskriket forsvinner ofte ved tidlig spedbarn- eller barneår, men stemmen kan fortsette å forbli tynn og særegen. Mange med cri-du-chat-syndromet har oppnådd høy levealder.

Generelle kjennetegn
--------------------

* Spesielle ansiktstrekk
* Varierende grad av utviklingshemning
* Spise- og ernæringvansker
* Forsinket eller mangelfull språkutvikling
* Utfordrende atferd
* Sen utvikling
* Noen kan ha nedsatt spenst i muskulatur, overbevegelige ledd eller dårlige fin- og grovmotoriske ledd
* Kan være plaget av forstoppelse
* Ofte hyppige øre- og luftbetennelser de første leveårene, men dette avtar med alderen
* Langt og smalt ansikt
* Mindre hodeomkrets enn gjennomsnittet
* Lavere lengde

Årsak
-----

Årsaken er i hovedsak en mangel på en bit av arvestoffet på kromosom 5. Feilen oppstår mange ganger spontant under egg- eller sædcelledannelsen og i ca. 15% av tilfellene skyldes feilen en omstokking av dette arvestoffet. Mor eller far kan være arvebærere uten å selv ha syndromet.

Forekomst
---------

Det antas at det er fra 1 til 15 000 per 50 000 levendefødte. I Norge vil det si at det fødes rundt 1-4 barn med CDCS hvorav diagnosen opptrer oftere hos jenter enn hos gutter.

Diagnosering og behandling
--------------------------

Diagnosering gis av helhetsbildet med det særpreget skriket og utseendet, hvilket kan bekreftes ved en blodprøve. En tidlig diagnosering er viktig da fin- og grovmotoriske ferdigheter og språkutviklingen kan forbedres gjennom tiltak. Fysioterapi fra spedbarnsalderen er nødvendig for å få til en god utvikling av motoriske ferdigheter. Opplæring i tegnspråk er et annet viktig hjelpemiddel siden tegnspråk kan fungere som et kommunikasjonsmiddel før talespråket har fått utviklet seg.

En bildekommunikasjon kan også fremme språkutviklingen for å stimulere barnets tale. Andre tiltak er et godt tilrettelagt førskoletilbud, tekniske hjelpemiddel, tilrettelegging av bolig og forebyggende tannpleie.

Referanser
----------

1. ↑  Frambu kompentansesenter for sjeldne diagnoser. Besøkt 15 november 2019
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 15. november 2019. Besøkt 15. november 2019.
3. ↑  Cri-du-chat syndromet Arkivert 15. november 2019 hos Wayback Machine.. Besøkt 15. november 2019

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Pall-Mall (Paille-maille) spiller
**Paille-maille** (også **palle-maille**, **palle-malle** eller **pall mall**) er et ballspill som spilles på en gressplen og som var utbredt i de høyere sosiale kretser i Vest-Europa på 1600- og 1700-tallet. Paille-maille var en forløper for krokket og golf.

Den vanligste forklaringen på navnet er at detkommer fra italiensk *palla di maglio*, *pallamaglio*, som bokstavelig betyr *ball* og *kølle*, altså «kølleball». Første ledd kan også komme fra fransk *paille*, se nedenfor.

Det ble spilt i en lang allé hvor en jernbøyle var satt opp i hver ende. Spillet gikk ut på å slå en trekule, ca. 10 cm. i diameter, med en langskaftet trekølle fra startpunkte i den ene enden, gjennom alléen med så få så slag som mulig, og til slutt slå den gjennom bøylen i motsatt ende. Målet kunne også være en opphengt ring. I Frankrike kunne målet for spillet være en bue av strå (fransk: *paille*). 

Paille-maille ble først utbredt i Italia, Frankrike og Skottland, og spredte seg deretter til England og andre deler av Vest-Europa på 1600-tallet. Navnet refererer ikke bare tll spillet, men også køllen og til alléen hvor det ble spilt. Mange byer hadde lange rette alléer eller promenader som kunne brukes til spillet og som i dag har navn som minner om hva de opprinnelig var. Disse finner vi igjen i Pall Mall (ˌpælˈmæl) og The Mall i London, i die Palmaille (palˈmaljə) i Altona ved Hamburg, i Rue du Mail i Paris, og i Maliebaan i Utrecht. Da spillet ikke lenger var populært, ble enkelte av disse «paille-mailles» benyttet som butikkgater, mens andre ble til skyggefulle promenader, fremdeles kalt *mailles* eller *malls*. Det er opphavet til det moderne navnet på kjøpesentre i USA, *shopping malls*. Et av de største er Mall of America i Bloomington, en forstad til tvillingbyene Minneapolis og Saint Paul i staten Minnesota, USA..

Eksterne lenker
---------------

* "Webmuseum Colf & Kolf, van middeleeuwen tot heden", met daarin veel aandacht voor het maliespel.
Tresselt ledet i flere år forhandlingene med Sovjetunionen om delelinjen i Barentshavet på 1980-tallet
**Per Egil Sandal Tresselt** (født 4. januar 1937 i Bergen) er en norsk jurist og diplomat.

Han flyttet som niåring med familien til Oslo. Etter cand.jur. 1961 begynte han i Utenriksdepartementet sin rettsavdeling med en fiskeriavtale med Sovjetunionen som lå ferdig i 1963. Så fulgte tre år som attaché ved ambassaden i New Delhi, deretter utsending ved Norges delegasjon til FN i New York City frem til 1971. I 1978 ble han spesialrådgiver i polarspørsmål. I 1983 ble han utnevnt til ekspedisjonssjef og overtok som sjef for UDs rettsavdeling etter Egil Johannes Amlie. Han var også norsk delegasjonsleder til Den internasjonale hvalfangstkommisjonen. Gjennom flere år ledet han fra norsk side også forhandlingene med Sovjetunionen om grenselinjen i Barenthavet.

I 1989 ble han utnevnt til ambassadør til DDR og leder for den norske ambassaden i Øst-Berlin. Han var Norges ambassadør i Moskva 1994–1999 med sideakkreditering til Alma-Ata, Asjkhabad, Bisjkek, Dusjanbe, Jerevan, Tasjkent og Tbilisi. I 2000 overtok han etter Bjørn Haug (1928-2020) som norsk dommer ved EFTA-domstolen i Luxembourg der han fratrådte i 2006. 

Tresselt er kommandør av St. Olavs Orden (1991).

Referanser
----------

1. ↑  Per Tresselt i Store norske leksikon.
2. ↑  Tor Arne Andreassen, *Vår nye mann i Moskva* i Aftenposten den 3. september 1994.
3. ↑  Kjell Dragnes, *60 år, vår mann i Moskva* i Aftenposten den 4. januar 1997.
4. ↑  85 års omtale i Aftenposten 4. januar 2022

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook
 |
**Paierlbreen** er en 24 km lang og 112 km² stor isbre helt sør på Spitsbergen, Svalbard, i fjellområdet i sørøstlige Wedel Jarlsberg Land. Volumet er 20 km³. Breen går helt parallelt med Hansbreen i vest, bare atskilt av et nord-sørlig breddele langs Flogtoppane. Den går også parallelt med Mühlbacherbreen i øst, atskilt av den lange Luciakammen. Breen strekker seg fra Nornebreen og Blåsterisen i nord, via Kvitungisen mot Hans i vest og Perlebreen inn fra øst, til utløpet i Vestre Burgerbukta i sør (Hornsund). Den er lang og smal nord-sørvendt og munner ut langs Luciakammen, på andre sida av kammen er Austre Burgerbukta som naboen Mühlbacherbreen munner ut i.

Små sidebreer i løpet nedenfor Blåsterisen er Ismøybreen, Perlebreen, Kvitungisen og Lågbergisen. Midt på breen er det en åpen innsjø. 

Paierlbreen har sitt navn etter den østerrikske alpeguiden og oppdagelsesreisende Georg Paierl (Bäuerle).

Referanser
----------

1. ↑  Paierlbreen *Stadnamn i norske polarområde*, Norsk polarinstitutt. Besøkt 11. mars 2013

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Norsk polarinstitutt
 |
Ordenstegn for Pahlaviordenen
Ordenstegn for 1. klasse av Pahlaviordenen tilhørende kong Gustav V av Sverige  Foto: Livrustkammaren 
**Pahlaviordenen** (persisk: *Nishan-i-Pahlavi*) er en iransk orden innstiftet i 1926 som den fremste av pahlavidynastiets utmerkelser.

Inndeling
---------

Pahlaviordenen var inndelt i to trinn:

* 1. klasse
* 2. klasse

Insignier
---------

Ordenstegnet for Pahlaviordenen består av en emaljert skive med motiv av en sol som stiger opp bak Demavend, et av Elburzfjellene og det høyeste fjellet i Iran. En hvit bord med laurbærgrener omgir det sentrale motivet. Skiven er i omgitt av fire iranske sjahkroner med bånd sammenflettet med blå rundinger i mellomrommene.

Ordensstjernen er som ordenstegnet, men har fem stråler, den midterste blå, mellom kronene. For 1. klasse er ordenstegnet i platina, for 2. klasse i gull. Ordenskjedet har et ordenstegn av utforming lik ordensstjernen opphengt i et kjede bestående av ledd i gull og blå emalje. 

Ordensbåndet for 1. klasse er blått med gule kantstriper, for 2. klasse mørk blått med kantstriper i gull.

Tildeling
---------

Ordenens 1. klasse ble tildelt sjahens nærmeste mannlig slektninger, samt utenlandske statsoverhoder, mens 2. klasse ble tildelt andre kongelige, persiske som utenlandske.

Norske innehavere
-----------------

Kong Olav var innehaver av Pahlaviordenen.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  «Iran» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, første bind, Buckingham: Burke's Peerage & Gentry, 2006, s. 785–786.
2. ↑  «Kong Olavs dekorasjoner», kongehuset.no, besøkt 16. juni 2012.

Litteratur
----------

* «Iran» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, førstebind, Buckingham: Burke's Peerage & Gentry, 2006, s. 785–786
* «Iran» i Robert Werlich: *Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military*, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974, s. 242–243

Eksterne lenker
---------------

* The Empire of Iran: Order of Pahlavi, bilder av ordenstegn fra *Medals of the World*
***Ape med fioler*** (polsk: *Małpa z bukiecikiem fijołków*) er et maleri fra den annen halvdel av det 19. århundre / begynnelsen av det 20. århundre, av den tyske maler Gabriel Cornelius Ritter von Max (1840–1915).

Motiv
-----

Bildet forestiller en ape som ser på tilskueren. Med venstre hånd holder apen en bukett fioler med grønne blad. Blomstene hviler i høyre armkrok, mens samme arm griper om stilkene. I øverste høyre hjørne leses signaturen zB: G. v. Max f. GABRIEL v. Max.

Bakgrunn
--------

von Max var interessert i vitenskap og darwinisme og etablerte en helt liten koloni med aper i sitt hus ved Starnberger See. Dyrene ble oppfostret fritt; av og til deltok de ved middagsbordet med von Max og konen, andre ganger lekte de med dukker som menneskebarn. von Max malte adskillige bilder hvor apene var hovedmotivet. 

*Ape med fioler* kan ses på Warszawa Nasjonalmuseum.

Referanser
----------

1. 1 2  «Małpa z bukiecikiem fijołków». *Cyfrowe Muzeum Narodowe w Warszawie*. Besøkt 29. oktober 2018.
2. ↑  «The man who lived with monkeys – and what he learned from them». *www.newstatesman.com* **(engelsk)**. Besøkt 29. oktober 2018.

Portal: Kunst
**Barken** er en innsjø i Smedjebacken kommune i Dalarnas län i Sverige. Barken består av to sammenhengende innsjøer; Södra og Norra Barken. Sjøen ligger 100 meter over havet og har et areal på 34 km². Største dybde er på 37 meter, i Norra Barken. Barken har utløp mot sør gjennom Kolbäcksån, som munner ut i Mälaren.

Gjennom byggingen av Strömsholms kanal i 1795 fikk sjøen seilbar forbindelse med Mälaren. I sjøens vestre ende ligger *Smedjebackens hamn*, som er en av Sveriges høyest beliggende havner med forbindelse til havet.

Navnet (1654 *Nörrebarken*, *Södrebarken*) er trolig dannet med ordet *barki* – «strupe», som i så fall henspiller på innsnevringen ved byen Nor som deler sjøen i to deler.

Referanser
----------

1. ↑  «Min karta». Lantmäteriet. Besøkt 27. mai 2021.
2. ↑  «Sjölyftet» (Microsoft Excel). SMHI. Besøkt 10. januar 2014.  *Norra Barken + Södra Barken*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Barken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Per Thorvald Larsen** (født 21. juni 1950 i Oslo) er en norsk lektor, redaktør og forlegger. 

Larsen er utdannet cand.philol, med tysk som hovedfag. Han var medredaktør av tidsskriftet *Skog og mark* på 1960-tallet, som ble utgitt av Oslo katedralskoles naturvernforening. På 1990-tallet redigerte han bøker utgitt av Østfold Mållag, bl.a. *Østfoldmål* av Einar Lundeby. Han var redaktør av meldingsbladene *Østfoldmål* (utgitt av Østfold Målag) og *Østfoldlektoren*, begge utgitt av Østfold Lektorlag. 

Fra 2002 til 2005 var han redaktør av Lektorbladet, utgitt av Norsk Lektorlag. Fra 2007 var han daglig leder i Skolehistorisk Forlag, og fra 2009 i Faglitterært Forlag. Har skrevet bøkene *Tatt av skolen: Vandring i skolehistorien* (2007), *Skolefri* (2012) og *Fra ungdom og natur til Natur og Ungdom* (2017). Han har vært redaktør for bøker av Oskar Fjeld, Kåre Langvik-Johannessen og Anna Lindhjem. Han har innehatt diverse tillitsverv i miljøorganisasjoner, blant dem Samarbeidsgruppene for natur- og miljøvern (snm), Natur og Ungdom, Noregs Mållag og lærerorganisasjonene Norsk Lektorlag og Norsk Undervisningsforbund (NUFO))

Eksterne lenker
---------------

* (no) Per Thorvald Larsen i Store norske leksikon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**Barkåker Idrettsforening** (stiftet 17. juli 1917) holder til på Barkåker utenfor Tønsberg. Foreningen er aktiv innen fotball, håndball, allidrett, turn og langrenn.
Rekruttering skjer i hovedsak fra nærområdet. Barkåker Idrettsforening har kunstgressbane, gressbane og eget klubbhus med kjøkken, kontor, 2 festsaler, 2 garderober, badstue og lager. Det er anlagt ca 4 km med lysløype.

Historie
--------

Barkåker Idrettsforening ble stiftet 17. juli 1917. Den første generalforsamlingen ble holdt 21. februar 1918 på Samhold. Harald Olsen Nauen ble gjenvalgt som formann på dette møtet. I 1919 ble Harald Olsen Nauen æresmedlem. I de første årene var det fotball, ski og delvis friidrett som var foreningens aktiviteter. 

### Krigsårene

På grunn av okkupasjonen og nazistenes forsøk på å få kontroll på alt idretts- og ungdomsarbeidet ble det umulig å fortsette virksomheten som før. På et ekstraordinært møte 1. mars 1942, ledet av viseformann Bjarne Borgersen ble det enstemmig vedtatt å oppløse foreningen. BIF var offisielt oppløst, men styret fortsatte å ivareta foreningens interesser.

Kjente utøvere
--------------

* Morten Kihle, Fotball
* Sander Moen Foss, Fotball

Formenn BIF 1917 - 1945
-----------------------

|  |  |
| --- | --- |
| Harald Olsen Nauen | 1917–1919 |
| Finn Olsen Nauen | 1919–1921 |
| 1922–1927 |
| 1929–1930 |
| Olaf Rye | 1927–1928 |
| 1934–1939 |
| Rolf Larsen Ekeberg | 1930–1931 |
| Ole Grorud | 1931–1932 |
| Markus Fritzøe | 1932–1933 |
| Håkon Larsen Ekeberg | 1932–1933 |
| Hans Undrum | 1933–1938 |
| 1939–1940 |
| Ragnar Umdrum | 1940–1945 |

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
6. divisjon fotball for menn, Vestfold Fotballkrets, 2020 |
| --- |
|  | 
* Barkåker
* Falk
* Flint 3
* Halsen 2
* Hvittingfoss/Svarstad/Hof
* Nesjar
* Store Bergan
* Tjølling
* Tønsberg FK 2
* Ørn-Horten 3

 | Norges flagg |

| * v
* d
* r
7. divisjon fotball for menn, Vestfold Fotballkrets, avdeling 3, 2020 |
| --- |
|  | 
* Andebu
* Barkåker 2
* Falk 2
* Flint 5
* Helgerød 2
* Husøy & Foynland 2
* Nøtterøy 3
* Slagen/Åsgårdstrand 3
* Tjøme

 | Norges flagg |

| * v
* d
* r
4. divisjon fotball for kvinner, Vestfold Fotballkrets, 2015 |
| --- |
|  | 
* Eik-Tønsberg 2
* Halsen
* Hvittingfoss/Svarstad/Hof
* Kvelde
* Runar
* Stag
* Store Bergan/Sandar/Sandefjord BK/Helgerød
* Teie

 | Norges flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya** (arabisk: **معاوية ولد سيد أحمد الطايع**) (født 1941, eller i 1943 i Atar i Mauritania) er en mauritansk politiker og tidligere oberst. 

Som offiser kommanderte Maaouiya Ould Taya nasjonalgarden før han ble statsminister (1981–1984) og forsvarsminister. Han ble den reelle makthaver, som president for det militære styringsråd og fortsatt med tittel statsminister, i Mauritania i desember 1984 etter å ha styrtet president Mohamed Khouna Ould Haidallah i et ublodig kupp. 

I 1991 gav han landet en ny konstitusjon som åpnet for flerpartisystem, og stiftet Det demokratiske og sosiale republikanske parti. I 1992 organiserte han presidentvalg, og vant med stor margin. Både dette, et senere valg i 1997 og valg tidlig i 2000-årene hevdet opposisjonen var manipulerte.[]

Den 6. juli 2003, umiddelbart før et kuppforsøk som han så vidt klarte seg gjennom, gikk han formelt av som statsminister og utnevnte Sghaïr Ould M'Bareck som sin etterfølger i den posten. Hans styre overlevde også et kuppforsøk i august 2004, rett før et planlagt besøk til Frankrike. 

Den 3. august 2005, mens han var ute av landet for den saudiarabiske kong Fahds begravelse, ble han styrtet av et militærkupp. Han var på vei tilbake da meldingen om kuppet nådde ham, og landet med sitt fly i Nigers hovedstad Niamey.

Kuppmakerne fra Mauritanias hær, som presenterte seg som Militærrådet for rettferd og demokrati, kunngjorde at ønsket å beholde kontrollen i landet i to år, og at de deretter ville avholde demokratiske valg.[]

Referanser
----------

1. ↑   BOE ID BOE-A-1994-11595[Hentet fra Wikidata]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Mohamed Khouna Ould Haidallah** | **Mauritanias president**(1984/1992–2005) | Etterfølger:**Ely Ould Mohamed Vall** (Interm) |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Munzinger (iba)
 |
Abû Zayd bønnfaller qadien av Maarra (1334).
**Maarat al-Numan** (arabisk:**معرة النعمان**) er en vestlig syrisk markedsby ved motorveien mellom Aleppo og Hamah og nær de døde byene i Bara og Serjilla. Byen var kjent som *Arra* av grekerne i antikken og *Marre* av korsfarerne. Dagens navn er en kombinasjon av det tradisjonelle navnet og dets første muslimske guvernør Al Numan ibn Bashir, en kompanjong av Muhammed.[]

Dagens by har et museum med mosaikker fra de døde byene, en moské med minaret som ble gjenoppbygget etter jordskjelvet i 1170, madrassa Abu al-Farawis fra 1199 og rester av borgen fra middelalderen. Byen er også fødested for den arabiske poeten Abu al-Ala al-Maari (973-1057).

Litteratur
----------

* Amin Maalouf, The Crusades Through Arab Eyes. Schocken, 1989, ISBN 0-8052-0898-4
* le Strange, Guy (1890), *Palestine Under the Moslems: A Description of Syria and the Holy Land from A.D. 650 to 1500*, Committee of the Palestine Exploration Fund,

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
|  |
| --- |
| **Brønshøj vanntårn** |
|  |
| Vanntårnet i Brønshøj
Foto: Nillerdk (23. mars 2009) |
| **Generelt** |
| **Sted:**  | Brønshøj i Københavns kommune |
| **Byggeår:**  | 1928 |
|  |  |
| **Arkitektur** |
|  |  |
| **Arkitekt:**  | Ib Lunding under  Poul Holsøe |
|  |  |
| **Materiale:**  | Armert betong |
|  |  |
| **Bredde:**  | 20 m |
| **Høyde:**  | 34 m |
| **Diverse** |
|  | m3 |
| **Drift:**  | 1928 – fortsatt |
| **Status:**  | Fredet i 2000 |
|  |  |
|  |

**Brønshøj vanntårn** er et vanntårn som ligger i Brønshøj i bydelen Brønshøj-Husum i København. Det funksjonalistiske vanntårnet ble oppført i 1928 etter tegninger av Ib Lunding under statsarkitekt Poul Holsøe.

Tårnet eies av Københavns Energi og er et av de 11 fredede vanntårnene i Danmark.

Opprinnelig hadde området en høydebeholder på Bellahøj som sto for vannforsyningen, men da den ikke lenger var tilstrekkelig ble det bestemt at man skulle føre opp et vanntårn på Brønshøjvej.

Vanntårnet er sirkulært og oppført i hvitmalt armert betong. Den runde formen er markert med 20 tett plasserte søyler og i den underste delen av tårnet er det runde vinduer for hver søyle i en oppadgående kurve. Det ble fredet i 2000.

Referanser
----------

1. ↑  «Brønshøj Vandtårn, Ke Vand A/S» **(dansk)**. Arkark.dk. Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 15. juli 2018.
2. 1 2  «Sag: Brønshøj Vandtårn» **(dansk)**. Fredede & bevaringsværdige bygninger / Slots- og Kulturstyrelsen. Besøkt 15. juli 2018.

Portal: Danmark
**Maabjerg kraftvarmeverk** er et varmekraftverk utenfor Holstebro i Holstebro kommune på nordlig-sentrale Jylland i det nordvestlige Danmark. Dette anlegget er et såkalt kraftvarmeverk som utnytter inntil 90% av energien i det fossile brenselet, ved at spillvarmen utnyttes til levering av fjernvarme. Operatør er DONG Energy. 

Anlegget ble ferdigbygd i 1992. Brenselskilden er biomasse i form av strå, og store mengder industrivarme (varmedamp) fra avfallsforbrenningsanlegg i området Holstebro og Struer. Det brennes også litt naturgass som støttefyring for kokerne. Kraftvarmeverket produserer 28 MW elektrisitet og 68 MJ/sek fjernvarme, nok til å dekke behovet for fjernvarme i mesteparten av gamle Holstebro og Struer kommuner. Årsproduksjonen er 146 GWh strøm og 1 579 TJ varme.

Det eksisterer planer om å bygge et stort biogassanlegg I Maabjerg, som skal omdanne store mengder husdyravfall, kloak og andre organiske avfallsmaterialer til biogass til bruk i kraftverket.

Eksterne lenker
---------------

* DONG Energy – Maabjerg CHP Plant.
* Maabjerg Bioenergi[*død lenke*] – presentasjon av biogassprosjektet.

Portal: Danmark
Utsikt fra Sokosti i Saariselkä.
**Maanselkä** (finsk – «landryggen») er en høydedrag og et vannskille i finsk Lappland, mellom vassdragene som strømmer til Polhavet og de som renner til Østersjøen. Ordet «maanselkä» betegnet tidligere vannskiller mellom alle større vassdrag i Finland, men er senere brukt bare om dette ene.

Stort sett er grunnfjellet i området dekket av grus fra morener og rullestein, samt tallrike myrer og innsjøer. Bare på enkelte strekninger er det bart fjell. De høyere fjellene ligger ofte for seg selv ved siden av vannskillet.

Maanselkä starter fra Den skandinaviske fjellkjede ved Háldi og følger deretter i første omgang riksgrensen mellom Norge og Finland. Ved Ounasjärvi fører en egen fjellrygg, Ounasselkä, sørover, og skiller Torneälven og Kemi älvs nedbørfelt. Ounasselkä dannet også grensen mellom Västerbotten og Österbotten.

Fra Peltotunturi forlater Maanselkä norskegrensen og fortsetter østover. Mellom kildene til Ivalojoki og Kitinen er Maanselkä på sitt laveste, noen steder bare et par hundre meter over havet, og tidligere pleide man å trekke båter på tømmerstokker over vannskiller fra det ene vassdraget til det andre. Videre østover til grensen mot Russland stiger terrenget igjen, og danner fjellkjeden Saariselkä, med topper på over 700 meter over havet.

Navnet Maanselkä er også brukt om den delen av vannskillet som fortsetter sørover fra Saariselkä langs grensen eller 20–30 km fra den til like sør for 64°N, der tidligere Uleåborgs län, Kuopio län og Guvernementet Olonets møttes.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Maanselkä i *Nordisk familjebok* (2. utgave, 1912)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Brønnøysund videregående skole (BVS)** ligger sentralt i kystbyen Brønnøysund i Brønnøy kommune på Sør-Helgeland. Det er 300 elever og 90 ansatte på BVS. Nåværende rektor heter Sylvi Halseth. Skolen har moderne undervisningslokaler etter oppussingen som ble ferdig februar 2014. BVS har både yrkesfaglige og studieforberedende retninger. Skolen har mange elever fra nærliggende kommuner som Vega, Vevelstad, Sømna og Bindal. 

Brønnøysund videregående skole ble ferdig oppusset i februar 2014.  I prosessen i oppussingen ble det laget en kantine i inngangen av bygget på skolen. Og i den nyere delen av skolen fikk elevene et bibliotek de kan utnytte. I samme delen som biblioteket har de **IKT-avdelingen** som da gir teknisk hjelp og veiledning til elevene hvis det trengs. **Basen** er en del av skolen der elever med spesielle behov får tilrettelagt hjelpen de trenger i hverdagen på skolen.

I den gamle delen av bygget har studiespesialiserende, informasjonseknologi- og medieproduksjon og elektro- og datateknologi klasserommene sine. I den nye delen av bygget, ved kantinen og biblioteket har restaurant- og matfag sitt kjøkken. På østsiden av bygget har restaurant- og matfag klasserommene sine. I tillegg har skolen Teknologi- og industrifag (TIF) på Salhus, som ligger noen kilometer fra hovedskolen.  

I umiddelbar nærhet av skolen finnes Samfunnshuset i Brønnøysund, Brønnøyhallen, Karrieresenteret og Svarthopen turområde med opparbeidede turstier og badeplass med stupetårn. Området kan benyttes til aktivitet i skole- og fritid.

Utdanningsprogram
-----------------

Brønnøysund videregående skole har studieretningene:

* Restaurant- og matfag
* Informasjonsteknologi- og medieproduksjon
* Helse- og oppvekstfag
* Teknologi- og industrifag
* Elektro- og datateknologi
* Studiespesialisering
* Påbygning til generell studiekompetanse

Historie
--------

Brønnøysund videregående skole startet i 1990. Før den tid var det to ulike videregående skoler i Brønnøysund. Gymnaset ble opprettet på 1958, senere kom yrkesskolen. Skolemassen besto av mange ulike bygninger. Bygningene ble delt inn i Østtun (yrkesfag) og Vesttun (gymnas). I tillegg fantes det snekkerfag på Terråk. Brønnøysund barne- og ungdomsskole hadde i en lang periode tilhold i samme bygning som gymnaset.

De to skolene ble slått sammen til Brønnøysund Videregående skole 01.01.1990. I perioden 2013-2014 ble skolen pusset opp, slik at de fleste linjene ble samlet i en større bygning.

Referanser
----------

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister
 |