**Forbedringspotensial:** Denne artikkelen har forbedringspotensial. Mangler som har blitt anført: ***Folket her vil sikkert undres over at historien deres "starter i middelalderen", og kan man egentlig si at historien ender på noe tidspunkt?***

| Artikkelen inngår i serien om
**Hordalands historie** |
| --- |
| Lyse kloster |
| **Kronologisk** |
| Under siste istid
Første bosetning
Middelalderen
Etter reformasjonen
Andre verdenskrig
Det moderne Hordaland |
| **Geografisk** |
| Askøys historie
Austevolls historie
Austrheims historie
Bergens historie
Bømlos historie
Eidjords historie
Etnes historie
Fedjes historie
Fitjars historie
Fjell kommunes historie
Fusas historie
Granvins historie
Jondals historie
Kvams historie
Kvinnherads historie
Lindås' historie
Masfjordens historie
Melands historie
Modalens historie
Oddas historie
Os i Hordalands historie
Osterøys historie
Øygardens historie
Radøys historie
Samnangers historie
Stords historie
Sund kommunes historie
Sveios historie
Tysnes’ historie
Ullensvangs historie
Ulviks historie
Vaksdals historie
Voss' historie |

Kommunevåpenet
**Tysnes' historie** starter i middelalderen og ender i dag.

Tysnes var tidligere først og fremst en jordbrukskommune, men har nå små og mellomstore industrivirksomheter, bygg- og anleggsfirmaer, håndverkere, handel, og offentlige og private tjenestenæringer som viktigste næringsgrunnlag.

Tysnes kommune har ikke godkjent kommunevåpen, men kommunen har brukt merket med to kryssede økser med sparre over fra midt på syttitallet.

I middelalderen ble Olavsgildet holdt på Onarheim i Tysnes. Det var en brorskap som samlet folk fra store deler av Sunnhordland og Hardanger. Etter dette Olavsgildet fant man et segl – to kryssede økser med ei krone over, og dette seglet ble senere symbolet i Hordaland fylkeskommunes våpen. Sparrer over øksene i Tysnes' merke symboliserer at Tysnes holdt Olavsgildet.

Navnet «Tysnes»
---------------

I førkristen tid og en stund utover i middelalderen ble Tysnesøya kalt Njarðarlǫg, som betyr guden Njords lovdømme. 
Njord vet vi ikke så mye om, men han var særlig gud for fangst, fiske og sjøfart. Tysnes var fra først av navn på prestegården, som ligger på nordsiden av øya. Også det navnet skriver seg fra førkristen tid. Førsteleddet er navnet på guden Ty, som vi vet enda mindre om, men som kan ha vært en slags krigsgud i slutten av vikingtida, og kan ha vært en slags overgud eller himmelgud i eldre faser av hedendommen. Njarðarlǫg-navnet ser ut til å ha levd helt til 1800-tallet på folkemunne før det ble helt erstattet av Tysnes, men i forvansket form. Fra 1400-tallet har vi skrivemåter som Iardhalogh, og på 1800-tallet Gierlou Øen, som tyder på en uttale \*Jarlo eller \*Jerlo.

Litteratur: Olsen, Magnus, 1905: Det gamle norske ønavn Njarðarlǫg. Christiania Videnskabs-Selskabs Forhandlinger for 1905. No.5. Christiania: I Commission hos Dybwad.

Tusenårssted
------------

Kommunens tusenårssted er Olavsgildet på Onarheim. Asplan Viak har laget en modell og en prosjektskildring til utforming av området, men prosjektet er ikke gjennomført på grunn av den økonomiske situasjonen i kommunen. Tusenårstreet er planta ved skolene i kommunen og ved Årbakka Handelsstad.