**Thomasine Gyllembourg** (født 4. november 1773, død 1. juli 1856) var en dansk forfatterinne. Hun er nært forbundet med to andre av tidens ledende forfattere ettersom hun i noen år (1790–1801) var gift med P.A. Heiberg og i dette ekteskapet ble mor til Johan Ludvig Heiberg. Hun var en av sin tids ledende danske romanforfattere.

Oppvekst og giftermål
---------------------

Thomasine Christine Buntzen vokste opp i Nyhavn i København som eldste datter av statsmegler og dispasjør Johan Buntzen i hans andre ekteskap. Hun kom fra en familie med nære familiebånd. Moren døde tidlig, og hun vokste opp hos faren sammen med tre søstre. Johan Buntzen var en kunnskapsrik mann med mange interesser, og dette preget hans oppdragelse av døtrene. De fikk undervisning hjemme av filologen og forfatteren P.A. Heiberg. Allerede som 15-åring ble Thomasine forlovet med den 30 år gamle Heiberg. Den senere svigerdatteren Johanne Luise Heiberg utga i 1882 en bok om forholdet mellom ektefellene Heiberg/Gyllembourg, og slik beskriver hun hendelsen:

> *Endelig en Dag, til den gamle Buntzens, men endnu mere til den unge Piges Overraskelse, begjærede den dobbelt saa gamle, lærde og i alles Munde omtalte Digter P.A. Heiberg hendes Haand af Faderen, der i høi Grad fandt sig smigret ved Anmodningen, ligesom den lille beskedne Pige følte, at man umulig kunde give en saadan Mand et Afslag, tilmed da der blev hende sagt, at hendes Moder i Himlen vilde glæde sig ved denne Forbindelse. Et formeligt Sværmeri betog hende ved Tanken om at kunne glæde sin forklarede Moders Aand, og inden kort Tid blev Trolovelsen feiret mellem Peter Andreas Heiberg og Thomasine Buntzen.*
> 
> 
> 

Paret giftet seg den 7. mai 1790 og flyttet inn i sitt første hjem i Østergade i København.

Ekteskapet
----------

Allerede i 1791 fødte Thomasine sønnen Johan Ludvig, men det var ingen fortrolighet mellom ektefellene, selv om de respekterte hverandre.
En annen faktor som kom til å prege samlivet, var det tilspissede forholdet mellom Heiberg og statsmakten. Forfatterskapet førte stadig til at han fikk bøter (jfr. Trykkefrihedsforordningen af 1799) han ikke hadde penger til å betale. Bøtene betalte svigerfaren.

I Peter Andreas og Thomasine Heibergs hjem var det alltid åpent hus for frihetselskende menn som hyllet den franske revolusjon. En av dem var den svenske baronen Carl Frederik Gyllembourg som var 25 år gammel på det tidspunkt han kom inn i familiens liv. Gyllembourg hadde kommet til Danmark etter å ha blitt dømt for medvirkning til drapet på den svenske kongen Gustav III, mistet alle privilegier og landsforvist. Han ble en god venn av P.A. Heiberg og var daglig på besøk i huset. Da Thomasine fortalte sin mann om sine følelser for C.F. Gyllembourg skal Heiberg ha svart: «Gør i den Henseende, som jeg ikke var til».

P.A. Heiberg landsforvises
--------------------------

P.A. Heiberg var en svært populær forfatter i Danmark og kritiserte den eneveldige styreformen. Han ble stadig mere bisk i sine kommentarer og skuespill. Til tross for styrets generelt liberale holdning til ytringsfriheten ble Heiberg trukket for retten. Hans fall var forårsaket av utenrikspolitikken med bl.annet press fra den russiske regjering. Han fikk sin dom og ble landsforvist. Heiberg måtte rømme landet i all hast første juledag i 1799. Først reiste han til Hamburg, dvs. rett syd for grensen, men dro senere til Paris, hvor han bodde resten av livet.

Thomasine og sønnen Johan Ludvig flyttet hjem til Thomasines far, hvor Gyllembourg ble en daglig gjest.

Skilsmissen
-----------

Vennskapet mellom Thomasine og Gyllembourg utviklet seg fort til et kjærlighetsforhold. Thomasine ønsket å gifte seg så fort som mulig. Hun skrev til sin mann og ba om skilsmisse. Da P.A. Heiberg fikk brevet, brøt han sammen, for hele hans verden falt i grus. Svaret til Thomasine var nei, og han beordret at deres sønn skulle fjernes fra henne. En av datidens mest omtalte skilsmissesaker var i gang.

Heiberg søkte kongen om benådning og tillatelse til å vende tilbake til Danmark for å ta seg av sønnen. Svaret var nei, nettopp p.g.a. den iverksatte skilsmissen. Avslaget brøt forholdet for godt, og Heiberg gikk med på skilsmisse. Han så aldri Danmark igjen. I desember 1801 ble skilsmissen innvilget, og Thomasine giftet seg med Gyllembourg. Heiberg oppga håpet om å vende tilbake og slo seg ned i Paris.

Ettersom det var Heibergs uttrykkelige vilje at sønnen Johan Ludvig ikke skulle være hos moren, ble gutten fjernet fra hjemmet kort etter hennes nye ekteskapsinngåelse. Gutten bodde en kort stund hos sin mors søster Lise Jürgensen. I mai 1802 flyttet han hjem til sin fars venner på Bakkehuset, Knud Lyne og Kamma Rahbek.

Familien Gyllembourg
--------------------

Gyllembourgs gravsten mellom Johan og Louise Heibergs på Holmens kirkegård. Foto: Orf3us 
Livet ble vanskelig for familien Gyllembourg uten Heiberg. De hadde ingen penger og flyttet hjem til Thomasines far, som ignorerte svigersønnen. Mange venner var rystet over Thomasines krav om skilsmisse, som de anså som grusomt med tanke på Heibergs vilkår i eksil.

Thomasine og hennes nye mann forsøkte å leve på gården Ruhedal mellom Ringsted og Sorø. De prøvde seg som gårdbrukere, men Thomasine henfalt etter hvert til depresjoner og lengtet ubeskrivelig etter sønnen sin. I mars 1806 brant Ruhedal ned, så de flyttet tilbake til byen, til Fredericiagade 2 like ved Amalienborg (nå den italienske ambassade i Danmark). Familien Gyllembourgs hjem ble snart et samlingssted for mange av datidens store menn og svensk og dansk adel. I København vendte Johan Ludvig tilbake til sin mor, selv om Heiberg raste i Frankrike.

Det lyktes ikke Gyllembourg å skaffe seg arbeid som kunne hjelpe familien. Han døde allerede i 1815. Som enke klarte Thomasine seg ved å gi kaptein Buntzens barn hjemmeundervisning. Dette var på mange måter en vanskelig tid, som har satt klare spor i hennes senere forfatterskap. Johan Ludvig ble student og begynte sin forfattervirksomhet. Han besøkte sin far i Paris og klarte å få til et forlik mellom sine foreldre. De gjenopptok brevvekslingen, men møtte hverandre aldri igjen.

Litterær debut som 53-åring
---------------------------

I 1827 begynte Johan Ludvig å utgi det litterære bladet *Københavns flyvende Post*. Da han en dag sto og manglet materiale til bladet, sa moren: «Gid jeg kunne hjælpe dig». Svaret fra Ludvig kom straks: «Det kunne du godt, hvis du ville.» Den kvelden skrev Thomasine «Brev fra en Løjtnant til Redaktionen af den flyvende Post». 

Thomasine Gyllembourg var 53 år da hun begynte sitt forfatterskap. Hun skrev i 20 år og fikk utgitt 24 fortellinger på i alt ca. 3 000 sider. I motsetning til tidens andre forfattere skrev hun om emner fra samfunnets dagligliv.
Thomasine Gyllembourg holdt strengt på sin anonymitet selv om det snart ble kjent hvem som hadde skrevet romanene, som hun kalte «Hverdags-historier.» Thomasine Gyllembourgs fortellinger gir et bilde av livet på 1800-tallet. Tross sin beskjedenhet var hun fortsatt en opprørsk kvinne - og ble en av Danmarks første kvinnelige forfattere, den første kommersielle suksess, den første danske bestseller-forfatter.

Med sine romaner hadde Madame de Staël skapt begrepet bestseller og Thomasine Gyllembourg fulgte godt med. Søren Kierkegaard var begeistret for hennes prosa. Den skilte seg klart fra Knud Lyne Rahbeks, ved sin evne til å skildre hva som helst og hvem som helst med innlevelse. Der Rahbek ikke kunne få sine personer edle nok, var hun fascinert av individenes særegenheter. 

Til Gyllembourgs prosa regnes de brevene som hun skrev til P. A. Heiberg etter seperasjonen og hans forvisning. Hun diskuterer ekteskap, kjærlighet, skilsmisse og det å være mor – og gir leseren et sjeldent innblikk i det som foregikk i tidens salonger. Brevene er modne og moderne. 

Takket være hennes svigerdatter Johanne Luise Heiberg er de kjent i dag. Sistnevnte ga ut samlingen i 1880-årene.

Bibliografi
-----------

* *Familien Polonius* (1827)
* *En Hverdags-Historie* (1828)
* *Den magiske Nøgle* (1830)
* *Kong Hjort* (1830)
* *Slægtskab og Djævelskab* (1830)
* *Den lille Karen* (1830)
* *Sproglæreren*. Skuespil (1831)
* *Magt og List*. Skuespil (1831)
* *Fregatskibet Svanen*. Skuespil (1831)
* *Drøm og Virkelighed* (1833)
* *Mesalliance* (1833)
* *De Forlovede*. Skuespil (1834)
* *Findeløn* (1834)
* *De lyse Nætter* (1834)
* *Ægtestand* (1835)
* *En Episode* (1835)
* *Extremerne* (1835)
* *Jøden* (1836)
* *Hvidkappen* (1836)
* *Montanus den Yngre* (1837)
* *Nisida* (1837)
* *Maria* (1839)
* *Een i Alle* (1840)
* *Nær og fjern* (1841)
* *Jens Drabelig* (1841)
* *En Brevvexling* (1843)
* *Korsveien* (1844)
* *Castor og Pollux* (1844)
* *To Tidsaldre* (1845)

Referanser
----------

1. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id gyllembourg-thomasine[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   FemBio-Datenbank, oppført som Thomasine Christine Gyllembourg, FemBio-ID 12179, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  «Arkiv for Dansk Litteratur». Arkivert fra originalen 3. juli 2007. Besøkt 9. desember 2009.
4. ↑  Johanne Luise Heiberg: Peter Andreas Heiberg og Thomasine Gyllembourg, bd. I, s. 7 f.
5. ↑  Gyllembourg, 1845 s 233
6. ↑  Dansk Biografisk Leksikon
7. ↑  Vilhelm Østergaard (1908):Thomasine Gyllembourg. Illustreret Dansk Litteraturhistorie. Danske diktere i det 19ende Aarhundrede Runeberg.org, hentet 22. august 2012
8. ↑  Ruhedal - beliggenhet
9. ↑  Fru Gyllembourgs hjem fra 1806
10. ↑  Johanne Luise Heiberg: *P.A. Heiberg og Thomasine Gyllembourg. En beretning*
11. ↑  (Skafte Hakon, en kvinde gør oprør)
12. ↑  Gyllembourg, 1845 s 236

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thomasine Gyllembourg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Arkiv for Dansk Litteratur: Thomasine Gyllembourg - Forfatterportrett
* Om Thomasine Gyllembourg hos e-poke.dk   –   og i Dansk Biografisk Leksikon
* Baron Gyllembourg

| * v
* d
* r
Den danske gullalder |
| --- |
| Bakgrunn | Tysk idealisme **·** Johann Gottlieb Fichte **·** Schelling **·** Romantikken **·** Københavns brann i 1795 **·** Trykkefrihetsforordningen av 1799 **·** Slaget på Reden  **·** Gullhornstyveriet **·** Henrik Steffens **·** Københavns bombardement **·** Statens bankerott **·** Den Grundlovgivende Rigsforsamling **·** Danmarks grunnlov **·** Danmarks historie **·** Danmarks historie (1814–1848) **·** Magnetisme **·** |
| Skulpturer og malerier | «Jason med det gyldne skind» **·** Jørgen Sonnes murfrise på Thorvaldsens Museum  **·** «Udsigt gennem tre af de nordvestlige buer i Colosseums tredje stokværk» **·** «Efterårsmorgen ved Sortedamssøen»  **·** «Den Grundlovgivende Rigsforsamling» **·** «Lystighed udenfor Roms mure på en oktoberaften» **·** «Kvinde foran et spejl» **·** «Et selskab af danske kunstnere i Rom» **·** «Emiliekilde»  **·** «Bella og Hanna. M.L. Nathansons ældste døtre»  **·** «Arrestbygningen ved råd- og domhuset»  **·** «Udsigt fra kunstnerens vindue» |
| Tidsskrifter, aviser og litteratur | *Danne-Virke* **·** *Corsaren* **·** *Berlingske Tidende* **·** *Sandhedsfaklen* **·** *Den galende Hane* **·** *Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn* **·**
*Guldhornene* **·** *Nyaars-Morgen* **·** Verker av Kierkegaard **·** *Kirkens Gienmæle* **·** |
| Musikk og teater | «Champagnegaloppen» **·** «Den signede dag»  **·** *Elverhøj*  **·** «Elverskud» **·** *Sovedrikken*  **·** |
| Arkitektur | Thorvaldsens Museum **·** Københavns Domhus **·** Vor Frue kirke  **·** Borgerhusene i Kronprinsessegade  **·** Christiansborg slottskirke  **·** Metropolitanskolen  **·** Casinoteatret  **·** |
| Persongalleri | 

|  |  |
| --- | --- |
| Skulptur | Herman Wilhelm Bissen  **·** Christen Christensen  **·**
H.E. Freund  **·** Jens Adolf Jerichau  **·** Bertel Thorvaldsen  **·** |
| Maleri | Nicolai Abildgaard  **·** Louis Aumont  **·** Wilhelm Bendz  **·** Ditlev Blunck  **·** Emilius Ditlev Bærentzen  **·** Asmus Jacob Carstens  **·** Carl Dahl  **·** J.C. Dahl  **·** Dankvart Dreyer  **·** C.W. Eckersberg  **·** Heinrich Eddelien  **·** Constantin Hansen  **·** Hans Hansen  **·** Georg Hilker  **·** N.P. Holbech  **·** H.G.F. Holm  **·** C.A. Jensen  **·** P.C. Klæstrup  **·** Albert Küchler  **·** Christen Købke  **·** Gerhard Ludvig Lahde  **·** Emanuel Larsen  **·** J.Th. Lundbye  **·** Wilhelm Marstrand  **·** Ernst Meyer  **·** Adam Müller  **·** Jens Peter Møller  **·** Fritz Petzholdt  **·** Jørgen Roed  **·** Martinus Rørbye  **·** P.C. Skovgaard  **·** Jørgen Valentin Sonne  **·** Frederik Sødring  **·** Carl Frederik Sørensen  **·** Eleonore Tscherning  **·** |
| Litteratur,tidsskrifter og aviser | H.C. Andersen **·** Jens Baggesen  **·** Ludvig Bødtcher  **·** Meïr Aron Goldschmidt  **·** N.F.S. Grundtvig  **·** Thomasine Gyllembourg  **·** Carsten Hauch  **·** P.A. Heiberg  **·** Henrik Hertz  **·** B.S. Ingemann  **·** Juliane Marie Jessen  **·** Søren Kierkegaard  **·** Adam Oehlenschläger  **·** Christen Pram  **·** Knud Lyne Rahbek  **·** Salomon Soldin  **·** Schack von Staffeldt  **·** Christian Winther  **·** Emil Aarestrup  **·** |
| Musikk og teater | August Bournonville  **·** Niels W. Gade  **·** J.P.E. Hartmann  **·** Johan Ludvig Heiberg  **·** Johanne Luise Heiberg  **·** Friedrich Kuhlau  **·** F.L.Æ. Kunzen  **·** Hans Christian Lumbye  **·** Christian Niemann Rosenkilde  **·** Henrik Rung  **·** Giuseppe Siboni  **·** C.E.F. Weyse  **·** |
| Arkitektur | Gottlieb Bindesbøll  **·**
P.C. Hagemann  **·** Andreas Hallander  **·**  **·** C.F. Hansen  **·** Matthias Hansen  **·** G.F. Hetsch  **·** Jørgen Hansen Koch  **·** Peder Malling  **·** Peter Meyn  **·** Johan Martin Quist  **·** Jørgen Henrik Rawert  **·** H.C. Stilling  **·** |
| Vitenskapsmenn | P.O. Brøndsted  **·** Jacob Jacobsen Dampe  **·** Johan Georg Forchhammer  **·** N.L. Høyen  **·** Peter Wilhelm Lund  **·** Hans Lassen Martensen  **·** Christian Molbech  **·** P.E. Müller  **·** F. Münter  **·** J.P. Mynster  **·** Poul Martin Møller  **·** Rasmus Rask  **·** Joakim Frederik Schouw  **·** Henrik Steffens  **·** Anders Sandøe Ørsted  **·** Hans Christian Ørsted  **·** |
| Mesénerog næringsliv | Georg Carstensen  **·** Christian VIII (Christian Frederik)  **·** Jonas Collin  **·** Grevinne Danner  **·** J.C. Jacobsen  **·** M.L. Nathanson  **·** T.C. Bruun de Neergaard  **·** C.A. Reitzel  **·** C.A. Reitzels Boghandel  **·** Just Mathias Thiele |

 |
| Institusjoner | Kunstakademiet **·** Kunstforeningen **·** Københavns Universitet **·** Det Kongelige Teater **·** |
| Salonger | Bakkehuset (Kamma Rahbek)  **·** Nysø Gods (Christine Stampe)  **·** Rolighed (Louise Hegermann-Lindencrone) **·** Sophienholm (Friederike Brun og Ida Brun) **·** Sølyst (Charlotte Schimmelmann)  **·** |
| Regenter | Christian VII 1766–1808 **·** Frederik VI 1808–39 **·** Christian VIII (Christian Frederik) 1839–48  **·** Frederik VII 1848–63 |
| Øvrige artikler | Niels Heidenreich stjeler og smelter om Gullhornene **·** Tivoli åpner 15. august 1843 **·** Koleraepidemien i 1853 **·** Vollenes fall **·** Musikken i Danmark **·** Fonden ad usus publicos **·** Holgerfeiden **·** |
| Periodens avslutning | Positivisme **·** Empirisme **·** John Stuart Mill **·** Georg Brandes **·** Det moderne gjennombrudd  **·** |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Dansk kvindebiografisk leksikon **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC
 |

Portaler: Litteratur | Danmark