**Etiopiske språk** eller mer korrekt **etiopisk-semittisk** eller **abessinsk**, er en gruppe semittiske språk som tales i det nordøstlige Afrika, særskilt Etiopia og Eritrea. De utgjør den vestlige grenen av sørsemittiske språk, i seg selv en undergren av semittiske, en del av den afroasiatiske språkfamilien. Språkgruppen omfatter språk som kirkespråket geez og dagens talte amharisk i Etiopia, samt tigrinja i det nordlige Etiopia og sentrale Eritrea, tigré i Eritrea og Sudan, argobba, hareri og gurage.

Med totalt 57 500 000 talere per 2019, også rundt 25 100 000 andrespråklige, er amharisk det mest talte språket i Etiopia og det nest mest talte semittiske språket i verden (etter arabisk). Tigrinja har 7 millioner talere og er det mest talte språket i Eritrea.
 Det er en liten populasjon av tigré-talende i Sudan, og det er det nest mest talte språket i Eritrea. Språket Geez har en litterær historie i sitt eget geez-skrift som går tilbake til 100-tallet e.Kr. Det snakkes ikke lenger, men forblir det liturgiske språket til de etiopiske og eritreisk-ortodokse kirke, så vel som deres respektive østkatolske kolleger.

«Hjemlandet» til de sørsemittiske språkene er mye diskutert, med noen kilder, som A. Murtonen (1967) og Lionel Bender (1997), som antyder et opphav i Etiopia, og andre antyder den sørlige delen av den arabiske halvøy. En studie basert på en bayesiansk sannsynlighetsmodell antydet det siste. Denne statistiske analysen kunne ikke anslå når eller hvor opphavet til alle semittiske språk adskilte seg fra afroasiatisk, men den antydet at divergensen mellom øst-, sentral- og sørsemittiske grener skjedde i Levanten. Ifølge dagens tenkning stammer semittisk fra en avlegger av et enda eldre språk i Nord-Afrika, kanskje i det sørøstlige Sahara, og ørkenspredning tvang innbyggerne til å migrere i det fjerde årtusen f.Kr. – noen sørøstover til det som nå er Etiopia, andre nordøst ut av Afrika inn i Kanaan, Syria og Mesopotamia.

De moderne etiopisk-semittiske språkene deler alle subjekt–objekt–verb (SOV) ordrekkefølge som en del av det etiopiske språkområdet, men geez (som arabisk) hadde verb-subjekt-objekt (VSO) rekkefølge til felles med andre semittiske språk som snakkes i det som nå er Jemen.

Referanser
----------

1. ↑  Diakonov, Igor Mikhailovich (1965): *Semito-Hamitic Languages: An Essay in Classification*. Nauka: Central Department of Oriental Literature; s. 12
2. ↑  «Amharic»2, *Ethnologue*
3. ↑  «The world factbook», *Cia.gov*. 18. september 2023.
4. ↑  Woldemikael, Tekle M. (april 2003): «Language, Education, and Public Policy in Eritrea», *African Studies Review*. **46**(1), s. 117–136. doi:10.2307/1514983. JSTOR 1514983. S2CID 143172927.
5. ↑   Simeone-Senelle, Marie-Claude (desember 2005): «Up todate Assessment of the results of the research on the Dahalik language (December 1996 - December 2005)» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 4. mars 2016
6. ↑  Bender, Lionel (1997): «Upside Down Afrasian», *Afrikanistische Arbeitspapiere*. **50**, s. 19–34.
7. ↑  Hetzron, Robert (1972): *Ethiopian Semitic: Studies in Classification*. Manchester University Press. ISBN 9780719011238; s. 122.
8. 1 2  Kitchen, Andrew; Ehret, Christopher; Assefa, Shiferaw; Mulligan, Connie J. (29. april 2009): «Bayesian phylogenetic analysis of Semitic languages identifies an Early Bronze Age origin of Semitic in the Near East», *Proceedings of the Royal Society B: Biological Sciences*. **276** (1665): 2703–2710. doi:10.1098/rspb.2009.0408. PMC 2839953. PMID 19403539.
9. ↑  Weitzman, Steven (2017): *The Origin of the Jews: The Quest for Roots in a Rootless Age*. Princeton: Princeton University Press. ISBN 978-0-691-19165-2; s. 69.
10. ↑  Bach, Emmon (januar 1970): «Is Amharic an SOV Language?», *Journal of Ethiopian Studies*. **8**(1), s. 9-20

Litteratur
----------

* Cohen, Marcel (1931). *Études d'éthiopien méridional* **(fransk)**. Paris.
* Hetzron, Robert (1972). *Ethiopian Semitic: studies in classification*. Manchester: Manchester University Press.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |