*For andre betydninger av Antwerpen, se Antwerpen (andre betydninger).*

*Onze-Lieve-Vrouwekathedraal*
Rådhuset
Rådhuset i Antwerpen ("Het Stadhuis van Antwerpen")
Antwerpen
*Grote Markt*
**Antwerpen** *(fransk: Anvers)* er en havneby og kommune i Belgia. Byen er hovedstad i den flamske provinsen Antwerpen og har omkring 500 000 innbyggere. Elva Schelde renner gjennom byen. Antwerpen hadde 529 247 innbyggere per 1. januar 2020.

Byen er sentrum for diamanthandel og diamantforedling. Antwerpen har også siden 1990-tallet et visst rykte som moteby. En av byens severdigheter og turistattraksjoner er Antwerpen zoo, som er en av verdens eldste.

Antwerpen ble grunnlagt rundt år 800. Byen var vert for Sommer-OL i 1920.
Under andre verdenskrig ble Antwerpen befridd 8. september 1944 av den britiske 11th Armoured division. Etter frigjøringen prøvde tyske styrker å ødelegge havnen med V-2-raketter.

Antwerpen har vært kalt «vestens Jerusalem» på grunn byens store minoritet av ortodokse jøder.

Blant byens museer finnes Museum aan de Stroom, et kulturhistorisk og lokalhistorisk, kunst- og sjøfartsmuseum. Byen har fem ganger vært vertsby for The Tall Ships' Races, og var vertskap i 2016 også.

Navnet Antwerpen
----------------

Ifølge folkelig tradisjon, og som også statuen foran rådhuset henviser til, har byen fått sitt navn fra
en legende som handler om en mytisk kjempe ved navn *Antigoon* som bodde nær elva Schelde. Han krevde toll av dem som skulle over floden. De som nektet hogde han hånden av på, og slengte den i Schelde. Til slutt ble kjempen drept av en ung helt som het *Brabo*. Brabo hogde av kjempens egen hånd og kastet den i floden. Derav navnet *Antwerpen*, fra nederlandsk *hand werpen* (å kaste en hånd).
Denne folke-etymologien støttes av det faktum at håndavhugging faktisk ble praktisert i Europa i middelalderen. 

John Lothrop Motley anser derimot at Antwerpens navn kommer fra *an 't werf* (på verven). En annen mulighet er *Aan 't werp*. Dette 'werp' kunne være en menneskeskapt haug, høy nok til å holde seg tørr ved flom, der en gård kunne bygges. Et annet ord for 'werp' er 'pol' (derav polders).

Men den vanligste teorien er at navnet stammer fra den gallo-romanske perioden og kommer av det latinske *antverpia*. *Antverpia* kommer av *Ante* (imot) *Verpia* (avleiring, sedimentering), som antyder land som bygges opp ved at sedimenter avsettes i innersvingen av en elvesving. Bemerk at elva Schelde hadde et annet forløp før den skiftet løp i perioden 600 til 750.

Tidligere befestninger
----------------------

*Het Steen* ('Stenen').
Selv om Antwerpen tidligere var en festningsby, gjenstår nesten ingenting av de tidligere fortene eller det gamle citadellet som ble forsvart av general Chassé i 1832. Tilbake finnes kun festningen *Steen*, nå restaurert. Det moderne Antwerpens brede avenyer viser de opprinnelige posisjonene til befestningene. Etter at Belgia ble selvstendig, ble Antwerpen forsvart fra citadellet og en ring av fort rundt byen. I 1859 ble 17 av de 22 fortene som ble oppført under oppsyn av Wellington i 1815-1818, revet. En ny 13 km lang forsvarsring ble konstruert, og landsbyene Berchem og Borgerhout, som nå er forsteder til Antwerpen, ble innlemmet i byen.

Omkring 1870 anså man at Antwerpens befestninger var foreldet, på grunn av den økte rekkevidde og ildkraft av artilleri og sprengstoff. For å forsvare byen konstruerte man nå en ytre forsvarsring av fort og batterier på 10 til 14,5 kilometers avstand fra den tidligere forsvarsringen.

Næringsliv
----------

Ifølge American Association of Port Authorities (AAPA) var Antwerpens havn den syttende største havnen (i tonnasje) i verden i 2005, og den var nummer to i Europa etter Rotterdam. For stykkgods er havnen den største i verden. Den håndterer store volum av økonomisk attraktivt stykkgods, såvel som bulklast. Antwerpens havneområde, med fem oljeraffinerier, har en kraftig konsentrasjon av petrokjemisk industri. Det eneste området som har mer petrokjemisk industri er i Houston, Texas. Kraftproduksjon er også en viktig næringsgren, med fire atomkraftverk ved Doel, et stort konvensjonelt kraftverk i Kallo, såvel som et antall mindre kraftstasjoner. Man planlegger et område med vindkraftverk i en del av havneområdet som ikke er i bruk. De gamle kaiene som grenser til Schelde, med en lengde på nesten 6 kilometer, som ligger nord og sør for byens sentrum, har fått bli stående på grunn av deres sentimentale verdi, og brukes hovedsakelig av cruiseskip og kortdistanse sjøfart. 

Antwerpens andre store næringsgren er diamanthandelen. Byen har fire diamantbørser. Sidan annen verdenskrig har familier innenfor det store chassidiske jødiske fellesskapet i Antwerpen dominert Antwerpens diamanthandel. Men i løpet av de siste to tiårene har indiske og armenske forhandlere blitt stadig viktigere.
*Antwerp World Diamond Centre*  Arkivert 19. desember 2008 hos Wayback Machine. etterfølgeren till *Hoge Raad voor Diamant*, spiller en viktig rolle når det gjelder å sette standard, regulere yrkesmessig etikk, opplæring samt fremming av Antwerpens interesser som sentrum for diamanthandelen.

Administrativ inndeling
-----------------------

Kommunen består av selve byen Antwerpen og forsteder. Kommunen deles inn i ni enheter (*districten* på nederlandsk). Innbyggertallet er fra 31 mai 2006.

1. Antwerpen 166 742
2. Berchem 39 802
3. Berendrecht-Zandvliet-Lillo 9 564
4. Borgerhout 41 614
5. Deurne 69 408
6. Ekeren 22 262
7. Hoboken 34 443
8. Merksem 40 920
9. Wilrijk 38 386

**Totalt:** 463 161 innbyggere.
### Historisk populasjon

Antwerpens populasjon.
Dette er en oversikt over den historiske populasjonen til byen Antwerpen, oversikten gjelder ikke de større områdene utenfor Antwerpen by. 

|  |  |
| --- | --- |
| * 1374: 18,000
* 1486: 40,000
* 1500: omtrent 44/49,000 innbyggere
* 1526: 50,000
* 1567: 105,000
* 1575: around 100,000
* 1584: 84,000
* 1586 (Mai): 60,000
* 1586 (Oktober): 50,000
* 1591: 46,000
* 1612: 54,000
* 1620: 66,000
 | * 1640: 54,000
* 1700: 66,000
* 1765: 40,000
* 1784: 51,000
* 1800: 45,500
* 1815: 54,000
* 1830: 73,500
* 1856: 111,700
* 1880: 179,000
* 1900: 275,100
* 1925: 308,000
* 1959: 260,000
 |

Kollektivtrafikk
----------------

Antwerpen har flere trikkelinjer hvorav flere går under bakken i sentrum. På slutten av 70-tallet bygde man flere tunneler med tilhørende stasjoner under bakken i sentrum, men på grunn av finansieringsproblemer stoppet byggingen opp i 1980. Idag finnes det derfor flere kilometer med forlatte tunneler og stasjoner under byen. I 2004 kom *Pegasusplanen* der man planlegger å åpne iallfall en av disse oppgitte linjene under bakken. Idag har Antwerpen 11 underjordiske stasjoner og omtrent like mange som er oppgitte og ikke ferdigbygde.

* Om Antwerpens underjordiske trikk

Referanser
----------

1. ↑  «Wettelijke bevolking per gemeente, per geslacht in 2011 en 2012 av Statistics Belgium» **(fransk)**. Besøkt 28. august 2014.
2. ↑  «Bevolking per gemeente op 1 januari 2020». Statbel.
3. ↑  Hope, A. «Antwerp chosen to host 60th anniversary of Tall Ships Races». Flanderstoday. Arkivert fra originalen 15. september 2015. Besøkt 15. august 2015.
4. ↑  Brabo Antwerpen 1 (centrum) / Antwerpen
5. ↑  Room, Adrian (1997-08-01). Placenames of the World. McFarland & Company, 32. ISBN 0-7864-0172-9
6. ↑
7. ↑    Antwerpens historiske populasjon
8. ↑    Antwerpens historiske populasjon
9. ↑   Antwerpens historiske populasjon
10. ↑   Antwerpens historiske populasjon
11. ↑   Antwerpens historiske populasjon
12. ↑    Antwerpens historiske populasjon
13. ↑   Antwerpens historiske populasjon
14. ↑    Antwerpens historiske populasjon

Eksterne lenker
---------------

* (nl) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (fr) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Antwerp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Antwerpen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) (en)  Antwerpen hos Wikivoyage

| * v
* d
* r
Europeisk kulturhovedstad |
| --- |
| «City of Culture»1985–1999 | 
* 1985: Athen
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Vest-Berlin
* 1989: Paris
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lisboa
* 1995: Luxembourg
* 1996: København
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Stockholm
* 1999: Weimar

 |  |
| Milleniumsåret | 
* 2000: Avignon, Bergen, Bologna, Brussel, Helsingfors, Kraków, Praha, Reykjavík og Santiago de Compostela

 |
| «Capital of Culture»2001– | 
* 2001: Porto og Rotterdam
* 2002: Brugge og Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Luxembourg og Sibiu
* 2008: Liverpool og Stavanger
* 2009: Linz og Vilnius
* 2010: Essen, Istanbul og Pécs
* 2011: Tallinn og Åbo
* 2012: Guimarães og Maribor
* 2013: Košice og Marseille
* 2014: Riga og Umeå
* 2015: Mons og Plzeň
* 2016: San Sebastián og Wrocław
* 2017: Páfos og Aarhus
* 2018: Leeuwarden og Valletta
* 2019: Matera og Plovdiv
* 2020 og 2021: Galway og Rijeka
* 2022: Kaunas, Novi Sad og Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2024: Bodø og Tartu

 |
| *Se også:* Europeisk miljøhovedstad |

| * v
* d
* r
Antwerpen |
| --- |
| Antwerpen | Aartselaar **·** Antwerpen **·** Boechout **·** Boom **·** Borsbeek **·** Brasschaat **·** Brecht **·** Edegem **·** Essen **·** Hemiksem **·** Hove **·** Kalmthout **·** Kapellen **·** Kontich **·** Lint **·** Malle **·** Mortsel **·** Niel **·** Ranst **·** Rumst **·** Schelle **·** Schilde **·** Schoten **·** Stabroek **·** Wijnegem **·** Wommelgem **·** Wuustwezel **·** Zandhoven **·** Zoersel **·** Zwijndrecht | Belgias flagg |
| Mechelen | Berlaar **·** Bonheiden **·** Bornem **·** Duffel **·** Heist-op-den-Berg **·** Lier **·** Mechelen **·** Nijlen **·** Putte **·** Puurs **·** Sint-Amands **·** Sint-Katelijne-Waver **·** Willebroek |
| Turnhout | Arendonk **·** Baarle-Hertog **·** Balen **·** Beerse **·** Dessel **·** Geel **·** Grobbendonk **·** Herentals **·** Herenthout **·** Herselt **·** Hoogstraten **·** Hulshout **·** Kasterlee **·** Laakdal **·** Lille **·** Meerhout **·** Merksplas **·** Mol **·** Olen **·** Oud-Turnhout **·** Ravels **·** Retie **·** Rijkevorsel **·** Turnhout **·** Vorselaar **·** Vosselaar **·** Westerlo |

| * v
* d
* r
De olympiske ringer Arrangørbyer av De olympiske sommerlekene |
| --- |
| **1896**: Athen • **1900**: Paris • **1904**: St. Louis • **1908**: London • **1912**: Stockholm • ***1916** avlyst grunnet første verdenskrig* • **1920**: Antwerpen • **1924**: Paris • **1928**: Amsterdam • **1932**: Los Angeles • **1936**: Berlin • ***1940** & **1944** avlyst grunnet andre verdenskrig* • **1948**: London • **1952**: Helsingfors • **1956**: Melbourne • **1960**: Roma • **1964**: Tokyo • **1968**: Mexico by • **1972**: München • **1976**: Montréal • **1980**: Moskva • **1984**: Los Angeles • **1988**: Seoul • **1992**: Barcelona • **1996**: Atlanta • **2000**: Sydney • **2004**: Athen • **2008**: Beijing • **2012**: London • *2016*: *Rio de Janeiro* • *2020*: *Tokyo* • *2024*: *Paris* • *2028*: *Los Angeles* |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** CiNii **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |