**Carl Nielsen** (født 9. juni 1865 i Sortelung ved Nørre Lyndelse på Fyn, død 3. oktober 1931 i København) var en dansk komponist og dirigent.

Nielsen har status som Danmarks «nasjonalkomponist», omtrent som Grieg i Norge, Alfvén i Sverige og Sibelius i Finland. Til forskjell fra disse tre utviklet Nielsen et klassisistisk preget tonespråk, og i de senere verkene beveget han seg i modernistisk retning.

Liv og virke
------------

Carl Nielsen var det sjuende av de tolv barna til en fattig maler fra Fyn. Faren tjente litt ekstra som landsbymusikant og lærte noen av barna å spille fiolin. Carl Nielsens talent viste seg å være stort, og fjorten år gammel ble han tatt inn som blåser i et militærorkester. Her lærte han å spille en rekke instrumenter og ble forfremmet til korporal. Barne- og ungdomsårene beskrev han senere i selvbiografien *Min fynske barndom* (1927).

Han fikk en friplass på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium og studerte fiolin og andre fag, blant annet med Niels W. Gade og J.P.E. Hartmann. I 1888 fikk han sin første suksess som komponist med *Suite, op. 1 i a-moll* for strykere (1888, rev. 1889). I 1889 ble han ansatt som fiolinist i Det Kongelige Teater i København. Takket være et stipend fra *Det Ancher'ske Legat* kunne han året etter fortsette studiene i Tyskland og Frankrike. I Paris ble han kjent med billedhuggeren og maleren Anne Marie Brodersen som han senere giftet seg med. Sammen fikk de tre barn.

I 1892 kom den første symfonien og i 1898 *Hymnus Amoris*, en kjærlighetserklæring til kona. I 1902 debuterte Nielsen som dirigent med uroppføringen av sin egen opera *Saul og David*. Samme år kom hans andre symfoni, *De fire Temperamenter op. 16*. I 1903 reiste han og kona til Hellas, der han skrev *Helios-Ouverture, op. 17* (1903). I 1905 sa han opp som fiolinist, men var dirigent ved Det Kongelige Teater i 1906–14, deretter ved Musikforeningen. I 1906 var det premiere på den komiske operaen *Maskerade* etter en komedie av Ludvig Holberg. Større anerkjenning fikk ha i 1912, etter uroppføringen av sin tredje symfoni *Sinfonia espansiva* og fiolinkonserten.

Under første verdenskrig skrev Nielsen sin fjerde symfoni, *Det Uudslukkelige op. 29* (1914–1916). I samme periode opplevde han yrkesmessige og personlige kriser som han ikke kom seg gjennom før *Symfoni nr. 5, op. 50* (1920–1922) og *Fynsk Foraar op. 42* for soli, kor og orkester, (Aage Berntsen) (1921), begge uroppført i 1922. Samme år gav han ut sangboka *Folkehøjskolens Melodibog* sammen med komponistkollegene Thorvald Aagaard, Thomas Laub og Oluf Ring. Fortsatt i 1922 skrev Nielsen *Blæserkvintet, op. 43* for fem musikervenner, og planla å skrive en solokonsert for hver av dem. Bare *Fløjtekoncert* (1926–1927) og *Klarinetkoncert, op. 57* (1928) ble fullført.

I 1925 var Carl Nielsen 60 år og ble feiret som en nasjonalhelt, han kunne også glede seg over et økende antall dirigentoppdrag i utlandet. I de senere verkene, som de to blåserkonsertene, den idiosynkratiske sjette symfoni (1925) og *Tre Klaverstykker, op. 59 posth.* (1928), ble Nielsen stadig mer modernistisk. Hans siste store verk var *Commotio* (1931), den eneste store orgelkomposisjonen han skrev. Den 3. oktober 1931 døde den betydelige danske komponisten av hjertesvikt.

I tidlige år spedde Nielsen på inntekten ved å gi privatundervisning, og fra 1911 underviste han ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium; kort før sin død ble han også direktør. Alt i alt fikk Nielsen stor påvirkning på sine musikalske arvtakere i Danmark, blant hans mest kjente studenter er Thorvald Aagaard, Nancy Dalberg, Knud Jeppesen, Poul Schierbeck og Mogens Wöldike.

*Carl Nielsen Museum* i Odense er dedisert komponisten og Anne Marie Carl-Nielsen, og barndomshjemmet i Odensevej i Lyndelse er et museum. De danske 100-kronersedlene er utstyrt med et portrett av Carl Nielsen.

> Om Musikhistorie kan man læse i ethvert Leksikon, så bliver man noget klogere, men næppe mere musikalsk
> 
> 
> Fra Carl Nielsen essaysamling *Levende Musik*
> 
>

Verker
------

### Verkfortegnelser

Dan Fog og Torben Schousboe ga i 1965 ut en katalog over Carl Nielsens verk. Verknumrene angis oftest med initialene *FS*, f.eks. har den 5. symfoni "FS 97". Katalogen er ufullstendig og beheftet med mange feil og mangler og som erstatning ga *Dansk Center for Musikudgivelse* i 2014 ut en digital tematisk-bibliografisk fullstendig fortegnelse over alle verk, kilder og litteratur (inklusive ulike versjoner av samme verk), *Carl Nielsen Works Catalogue, (CNW)*.

### *Carl Nielsen Udgaven*

Rundt 1995 ble det konstatert at Carl Nielsens verk ikke var utgitt i en form som tilfredsstiller kravene til dagens musikkliv og musikforskning. Det skyldes blant annet at han skrev slurvete og var skjødesløs med korrekturlesingen, og velmenende musiker- og komponistkollegers «korreksjoner» i kildene. Flere af de mest betydelige verkene forelå kun i håndskrevne kopier, og mange av de trykte verkene var mangelfulle.

På denne bakgrunn ble Carl Nielsen Udgaven (1993–2009) gitt ut med støtte fra Kulturministeriet. I denne er det gjennomført en grundig kildegranskning med tanke på å gi ut den første samlede praktisk/vitenskapelige utgaven av Carl Nielsens musikk. Resultatet er 35 bind med tilhørende klaverpartiturer (til operaer, korverk og konserter), samt stemmemateriale.

### Orkesterverker

* Symfoni nr 1 (1891–1892)
* Symfoni nr 2 – *De fire Temperamenter* (1901–1902)
* Symfoni nr 3 – *Sinfonia Espansiva* (1910–1911)
* Violinkonsert (1911)
* Symfoni nr 4 – *Det Uudslukkelige* (1914–1916)
* Symfoni nr 5 (1920–1922)
* Symfoni nr 6 – *Sinfonia Semplice* (1924–1925)
* Klarinetkoncert (1928)

### Kammermusikk

* Blæserkvintet (1922)

### Operaer

* *Saul og David* (1901–1902)
* *Maskarade* (1905–1906), libretto av Vilhelm Andersen etter en komedie av Ludvig Holberg.

### Bibliografi

* Carl Nielsen: *Levende Musik*, essays og artikler om musikk og musikere (København, Martins Forlag, 1925)
* Carl Nielsen: *Min Fynske Barndom* (København 1927) – selvbiografiske erindringer inntil han flyttet til København. Boka ble fritt filmatiseret av Erik Clausen i 1994 (*Min fynske barndom*).
* *Breve fra Carl Nielsen til Emil B. Sachs* (København. 1952)
* Irmelin Eggert-Møller & Torben Meyer (red): *Carl Nielsen: Breve* (København. 1954) Et utvalg brev 1890–1931.
* Torben Schousboe (red.) *Carl Nielsen: Dagbøger og brevveksling med Anne Marie Carl-Nielsen*, 2 bind. København 1983
* Carl Nielsen: *Brevudgaven* [samlede brev *fra* og utvalgte *til* CN] (ca. 10–12 bind – foreløpig er 1.–4. bind gitt ut (Forlaget Multivers, København. juni 2005, desember 2006, september 2007, mai 2008).
* John Fellow (red.): *Carl Nielsen til sin samtid* (Artikler og intervjuer av og med CN), 2 bind + 1 bind *Noter & Register*. København 1999.

Kulturkanonen
-------------

Maskarade, Symfoni nr. 4 'Det Uudslukkelige' og sangen *Vi sletternes sønner* er tatt opp i den danske Kulturkanonen.

Nielsen skrev melodien til Jeppe Aakjærs sang «Jens Vejmand» som ble svært populær på begynnelsen av 1900-tallet og ble opptatt i *Højskolesangbogen*. Som 12 av sangene i denne er sangen tatt opp i den danske kulturkanon.

<galleri>
Fil:Denmark-Carl Nielsen's Childhood Home.JPG|Carl Nielsens barndomshjem i Nørre Lyndelse.
Fil:Carl Nielsen-1928.jpg|Carl Nielsen ved repetisjon af *Saul og David*, Göteborg 1928.
</galleri>

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Carl-Nielsen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   International Music Score Library Project, IMSLP-identifikator Category:Nielsen,\_Carl, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   mahlerfoundation.org[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 43728[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   Dansk Biografisk Leksikon, 3. utgave, Dansk Biografisk Leksikon-ID Anne\_Marie\_Carl\_Nielsen[Hentet fra Wikidata]
9. 1 2  .
10. 1 2  .
11. ↑  .
12. ↑  Edwards, Robert. «Carl Nielsen». Find a Grave. Besøkt 13. mars 2015.
13. ↑  «Carl Nielsen Museet». Arkivert fra originalen 25. februar 2015. Besøkt 13. mars 2015.
14. ↑  «Carl Nielsens barndomshjem». Arkivert fra originalen 25. februar 2015. Besøkt 13. mars 2015.
15. ↑  «Preface: Carl Nielsen Works Catalogue (CNW)». Det Kongelige Bibliotek.
16. ↑  Carl Nielsen Udgavens hjemmeside
17. ↑  «Maskarade – Kulturkanonen». Arkivert fra originalen 6. oktober 2011. Besøkt 20. juni 2010.
18. ↑  Symfoni nr. 4 – Kulturkanonen[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Carl Nielsen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Carl Nielsen på Apple Music Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) Carl Nielsen på AllMusic Rediger på Wikidata
* (de) Verk av og om Carl Nielsen i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
* Carl Nielsen Udgaven, Det Kongelige Bibliotek
* Carl Nielsen Selskabet, carlnielsen.dk
* Carl Nielsen, klassika.info
* (en) Fritt tilgjengelige noter av Carl Nielsen i International Music Score Library Project

| * v
* d
* r
Romantikken |
| --- |
| Komponister | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tidligromantikk (1820-1848) | 
* Vincenzo Bellini
* Hector Berlioz
* Frédéric Chopin
* Gaetano Donizetti
* Mikhail Glinka
* Franz Liszt
* Fanny Mendelssohn
* Felix Mendelssohn
* Giacomo Meyerbeer
* Niccolò Paganini
* Clara Schumann
* Robert Schumann
* Johann Strauss d.e.
* Carl Maria von Weber

 |
| Høyromantikk (1848-1890) | 
* Agathe Backer Grøndahl
* Georges Bizet
* Johannes Brahms
* Anton Bruckner
* Antonín Dvořák
* César Franck
* Niels Wilhelm Gade
* Edvard Grieg
* Jens Peter Emilius Hartmann
* Jacques Offenbach
* Camille Saint-Saëns
* Christian Sinding
* Bedřich Smetana
* Johann Strauss d.y.
* Josef Strauss
* Johan Svendsen
* Pjotr Tsjajkovskij
* Giuseppe Verdi
* Richard Wagner
* De Fem
	+ Milij Balakirev
	+ Aleksandr Borodin
	+ César Cui
	+ Modest Musorgskij
	+ Nikolaj Rimskij-Korsakov

 |
| Senromantikk(1890-1910) | 
* Amy Beach
* Edward Elgar
* Franz Lehár
* Ruggero Leoncavallo
* Gustav Mahler
* Pietro Mascagni
* Carl Nielsen
* Giacomo Puccini
* Jean Sibelius
* Richard Strauss

 |

 |
| Begrep | 
* Absolutt musikk
* Ballett
* Grand opéra
* Lied
* Operette
* Programmusikk
* Suite
* Symfonisk dikt
* Verismo
* Wienervals

 |
| Relatert | 
* Symfoniorkester
* Symfoni
* Den nytyske skole
* Masurka
* Neue Zeitschrift für Musik

 |

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** KulturNav
 |