Falleferdig fuglekasse for fluesnapper eller kjøttmeis.
Ei **fuglekasse** eller **rugekasse** er en menneskeskapt kasse lagd slik at fugler kan bygge rede i. I naturen finnes en rekke fuglearter som naturlig hekker i hullrom. Hakkespetter og noen få meiser hakker ut sine egne hull, men de fleste er avhengige av å finne egnede reirplasser i gamle hule trær. Etterspørselen etter ledige reirhull er stort sett større enn hva som er tilgjengelig, så dersom en fuglekikker henger opp en fuglekasse er det store muligheter for å få fugl i den.

Konstruksjon
------------

Fuglekassene bygges vanligvis i tre, eller en blanding av tre og betong. Kasser i metall fins også, men disse er vanligvis ikke egnet i solskinn da de lett kan overopphetes. De fleste kasser har lett skrånende tak, og en hengslet topp, side eller front for rengjøring eller ringmerking. Kassene kan enten ha et inngangshull eller være åpen i fronten. Noen bokser kan inneholde kamera, slik at aktiviteten inni boksen kan overvåkes.

Størrelsen på kassen må passe til størrelsen på fuglene. For eksempel bør en kasse for stær være 14x14x30 cm med et inngangshull med 5 cm diameter. En kjøttmeis vil gjerne ha en kasse på 12x12x25 cm med hulldiameter 3,2 cm. En laksandkasse bør være 32x32x90 cm med 16 cm diameter på inngangshullet.

Montering
---------

Fuglene trives best om kassen henger i ly for vinden og om solen ikke skinner for sterkt på kassen. Kassene bør henge to-tre meter over bakken, gjerne litt høyere i hager og parker der det går mye folk, men dette er meget artsavhengig. Når man fester kassen til treet, bør man se til at metall ikke vokser inn i treet. Dette kan føre til skader på treet, sagbruksutstyr og i verste fall på sagbruksarbeidere.

Fugler
------

I vanlige fuglekasser får en oftest stær, kjøttmeis, blåmeis, rødstjert og svarthvit fluesnapper. I skogområder kan man også få kattugle i kassen. Nær vann kan man i riktige kasser få en av våre hullrugende ender, kvinand, laksand eller lappfiskand til å hekke.

Forstyrrelser
-------------

En kasse som henges opp, bør henges opp rundt 1 måned før fuglene begynner å hekke, pluss 2 uker før de begynner å lete etter kasser. Dersom kassene er beiset (som anbefales), så kan enkelte kasser ha behov for å henge ut 1 år før. Ugler foretrekker at kassene henger oppe 1 år før de tas i bruk, det blir da to år dersom kassen er impregnert. Dette er for at kassene skal få en naturlig lukt.

Når kassen er hengt opp, bør det gå en stund før man sjekker om det er liv i kassen. De første 2 ukene etter en fugl har begynt å bruke kassene, må du i hvert fall ikke forstyrre. Mange fugler skyr fort et område, eller en kasse, dersom du besøker for hyppig. Under hekketiden kan slike møter med mennesker forårsake at fugleforeldrene flykter fra redet, noe som kan føre til at fugleungene sulter i hjel, uten at noen kan gi dem mat. Andre arter, som svart-hvit fluesnapper, kan bli liggende å trykke på eggene i kassen når du kikker i den.

Se også
-------

* Flaggermuskasse
* Insekthotell

Kilder
------

* *Fugleboka – 200 norske fuglar i fargar* Bjørn Bjørnsrud mfl 1983 ISBN 82-90203-02-0
* Info fuglekasser

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |