recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
En **slamutskiller** eller **slamavskiller** er en innretning som oftest i form av en tank med ett eller flere kammer for
separering av partikler og fett (slam) fra en husholdnings avløp fra toalett (brun-/svartvann) 
og bad-, oppvask- og vaskevann (gråvann)

Noen moderne slamutskillere har sofistikerte rensesystemer som ved hjelp av ekstra lufttilførsel og 
naturlige mikroorganismer og noen ganger også spesielle kjemikalier kan rense vannet til en grad 
hvor det kan resirkuleres til bruk i husholdningen igjen for eksempel til spyling 
av toaletter eller til vanning av hage.

Eksterne lenker
---------------

* informasjonsside for mindre avløpsanlegg
* Biovac Minirenseanlegg - Avløpsrenseanlegg for hus og hytter.
* Litebuilt Sewage(engelsk)
* Odin Maskin, leverandør av renseanlegg
* Klaro renseanlegg
* Biorens Skandinavia
* Greenrock – Renseanlegg basert på filtrering gjennom steinull
* Engelsk info om forskjellige systemer for slamutskillere
* Sandfilter
* Sandfilter (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Andre natten av opptøyene i Stockholm. Bildet er fra Husby, og viser tre biler som er påtent.
**Opptøyene i Stockholm 2013** brøt ut 19. mai 2013 i Husby (Stockholm), en bydel hvor primært innvandrere er bosatt, i det nordlige Stockholm. Opptøyene har bestått av flere hundre deltakere, og har ført til minst sju skadde politibetjenter, samt store materielle skader. Opptøyene fortsatte i ytterligere fem netter, og spredte seg til flere av Stockholms forsteder, samt til byene Örebro, Borlänge, Västerås, Linköping og Gävle.

Bakgrunn
--------

Den svenske ungdomsorganisasjonen Megafonen sendte ut 20. mai 2013 en pressemelding, hvor ungdomsorganisasjonen skriver at opptøyene ble utløst av at en bevæpnet 69-årig mann 13. mai samme år ble skutt og drept av politiet.

Den svenske kriminologen Jerzy Sarnecki har oppgitt at årsaken bak opptøyene ikke har bakgrunn i en enkelthendelse, men at personene bak opptøyene uttrykker en mer generell misnøye med problemer som høy arbeidsledighet, muligheten for utdanning, og misnøye med politiet, og trekker paralleller med opptøyene i England 2011.

Lignende opptøyer brøt ut i Stockholm i 2010, da inntil hundre ungdommer to netter på rad kastet murstein, laget branner og angrep den lokale politistasjonen i Rinkeby.

Referanser
----------

1. ↑  «Stockholm restaurant torched as riots spread», bbc.co.uk, 23. mai 2013. Besøkt 26. mai 2013 (en)
2. 1 2  «Bränder i Stockholmsområdet och Örebro», av Emmelie Wallroth (red.), aftonbladet.se, 24. mai 2013. Besøkt 26. mai 2013 (sv)
3. ↑  «Megafonen om upploppet i Husby », av Mårten Eidevall, svd.se, 20. mai 2013. Besøkt 26. mai 2013 (sv)
4. ↑  «De har gripits för upploppen», av Joachim Kerpner og Mira Micic, aftonbladet.se, 24. mai 2013. Besøkt 26. mai 2013 (sv)
5. ↑  «Sweden riots revive immigration debate», theaustralian.com.au, 23. mai 2013. Besøkt 26. mai 2013 (en)
**Oppvaskmaskinlaks** (engelsk: *dishwasher salmon*) er en amerikansk fiskerett som bruker varme fra en oppvaskmaskin, gjerne tørkefasen, til å varme opp laks. Laksen er pakket inn i aluminiumsfolie mens den varmes opp. Grønnsaker kan også varmes opp på samme måte for å serveres ved siden av. En fordel ved denne måten å tilbrede laksen på er at den ikke lager lukt. Gitt at det er plass og at laksen er godt nok innpakket kan oppvaskmaskinen brukes til å vaske som vanlig samtidig som laksen tilbredes.

Ettersom oppvaskmaskiner ikke kan garantere å konsekvent oppnå temperaturer høye nok til å med sikkerhet drepe farlige bakterier som Salmonella, anbefaler ikke Consumer Reports å tilbrede mat som laks med oppvaskmaskin.

Matretten har sitt opphav i USA, og ble vist frem av Vincent Price på *The Tonight Show* i 1975.

Galleri
-------

* Oppvaskmaskinlaks innpakket og lagt inn i oppvaskmaskin.Oppvaskmaskinlaks innpakket og lagt inn i oppvaskmaskin.
* Ferdig tilbredt oppvaskmaskinlaks.Ferdig tilbredt oppvaskmaskinlaks.
* Oppvaskmaskinlaks servert med spagetti og saus.Oppvaskmaskinlaks servert med spagetti og saus.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Woodford, Riley. «Dishwasher Salmon, Alaska Department of Fish and Game». *www.adfg.alaska.gov* **(engelsk)**. Besøkt 8. juli 2023.
2. ↑  «Can You Really Cook Salmon in a Dishwasher?». *Kitchn* **(engelsk)**. Besøkt 8. juli 2023.
3. ↑  Janeway, Kimberly (16. mars 2018). «Things You Should Never Put in a Dishwasher». *Consumer Reports* **(engelsk)**. Besøkt 8. juli 2023.
4. ↑  Holloway, Diane E. (28. august 2002). *Authors' Famous Recipes and Reflections on Food* **(engelsk)**. iUniverse. s. 114. ISBN 978-0-595-24379-2.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dishwasher salmon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Carin Astrid Maria Hjulström Livh** (født Hjulström 31. august 1963 i Vasa församling i Göteborg) er en svensk journalist, forfatter og programleder. 

Hun er oppvokst i Örgryte i Göteborg. Som 12-åring hadde hun hovedrollen i radioens julkalender *Frida och farfar*. På gymnaset gikk hun naturvitenskapelig linje. Etter foreldrenes skilsmisse bodde hun med sin bror Niklas Hjulström. Begge medvirket i gruppen *Art* som deltok i Rock-SM i 1982 - men ikke kom blant de tre fremste.

Carin Hjulström søkte både på journalistutdanning og legeutdanning, og kom inn på begge studiene. Hun valgte journalistikken og har blant annet arbeidet som reporter på *Göteborgs-Tidningen* og *Aftonbladet.* 1987-1989 var hun programleder på TV for musikkprogrammet *Gig*. Hun har etter det laget program som *Fredagsexter* , Melodifestivalen 1990, *Mun över bord*, *Moder Svea*, *Hon & han* i lag med Paolo Roberto, *Carin med C*, *TV-huset* samt *Carin 21:30*.

Hun har også arbeidet i produksjonsselskapet MTV som programutvikler, manusforfatter og informasjonssjef. Der utviklet hun ideen til dramaserien *Sjätte dagen*. Hun har også stått på scenen i forestillingen *Fredag varje dag* og sunget egne låter.

Carin Hjulström lanserte sin debutroman *Finns inte på kartan* på Bokmessa i Göteborg høsten 2009.

Hennes far er skuespilleren og regissøren Lennart Hjulström. Hennes bror er skuespilleren Niklas Hjulström. Hun var tidligere gift med radiomannen Stefan Livh.

Bibliografi
-----------

* 2009 – *Finns inte på kartan* (Forum bokförlag)
* 2010 – *Hitta vilse* (Forum)
* 2012 – *Kajas resa* (Forum)

Filmografi
----------

* 1975 *Gyllene år*

Priser
------

* 2009 – Studieförbundet Vuxenskolans forfatterpris

Referanser
----------

1. 1 2   Svensk Filmdatabas, SFDb person-ID 289699[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Carin Hjulström». Svensk Filmdatabas. Besøkt 14. november 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Carin Hjulström – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
**Smitte** er overføring av et smittestoff fra en organisme til en annen, enten direkte eller indirekte. Smitteoverføring kan forekomme uten at smittemottakeren blir syk. Mikroben har da etablert seg hos en vert uten å fremkalle infeksjon, og det er da snakk om bærertilstand. Dersom mikroben fremkaller symptomer, oppstår det en infeksjonssykdom.   

I tillegg til å betegne «sykdomsoverføring», kan ordet «smitte» også brukes om annet som sprer seg, påvirker og får innflytelse på omgivelsene, alt fra farger som smitter av til smitteeffekten når uønsket atferd blir omtalt og dermed brer om seg.

Smittekjeden
------------

Smitte kan settes opp skjematisk i smittesirkelen. Den består av  

1. Smittekilde med en utgangsport  

2. Et smittestoff  

3. Smittevei, da enten indirekte eller direkte.  

4.Smittemottaker med en inngangsport.

1. Smittekilden er der smitten startet. Vanligvis er smittekilden et menneske, som er enten syk eller bærer. Dyr, insekter og forurenset mat og vann kan også være opphav til smitte. Utgangsporten er da der smitten kommer ut fra smittekilden. Ved dråpesmitte er for eksempel utgangsporten nese og munn.  

2. Smittestoffet er mikrober, som kan deles i fire hovedgrupper: Virus, bakterier, sopp eller parasitt. Ulike smittestoffer vil ha forskjellige smittemåter og variende evne til å gi sykdom.  

3. Smittevei er veien smittestoffet vil gå fra smittekilde til smittemottaker. Dette kan enten være direkte eller indirekte. Ved indirekte smittevei vil mikroben mellomlande mellom smittekilde og smittemottaker. For eksempel på en frukt som blir tatt på, og videre spist uten å blitt vasket. Direkte smittevei vil da være uten denne mellomlandingen, for eksempel ved at en forkjølet person nyser, og at smittedråper lander på slimhinnene til en annen person.  

4. Smittemottaker er den som blir smittet. Smittestoffet kommer inn gjennom en inngangsport, som ofte er de naturlige kroppsåpningene, som munn, nese eller urinveier. Inngangsporten kan også være sår eller rifter i hud og slimhinner.

Å bryte smittesirkelen
----------------------

Infeksjonssykdommer kan forebygges ved å bryte smittesirkelen. Å bryte en smittesirkel vil si å sette inn tiltak for å slippe at smitten går fra smittekilde til smittemottaker. 

1. Smittekilde: Ved å dekke til utgangsporten slik at smitten ikke kan spres, eller isolere smittekilden vekk fra mulige smittemottakere. Personen som er smittekilde kan også behandles så smittestoffet blir drept, noe som kalles sanering.  

3. Smittevei: Ved å stoppe veien smittestoffet bruker fra smittekilde til smittemottaker. God håndhygiene bidrar til å blokkere smitteveier.  

4. Smittemottakeren : Her er det viktig å hindre smittestoffet i å angripe smittemottaker, for eksempel ved å dekke til inngangsporten, isolere smittemottakeren eller ved å gi smittemottaker økt motstandskraft, for eksempel gjennom vaksiner.

Se også
-------

* Smittebærer
* Smittevernloven

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Oppstillingsplassen på Praha Václav Havel Airport i Tsjekkia
**Oppstillingsplass**, også kalt **tarmac** eller **apron**, er området på en flyplass hvor flyene blir parkert, foran terminalbygget for ekspedering, av- og påstigning av passasjerer, ut- og innlasting av bagasje og frakt, mindre ettersyn og påfylling av drivstoff. Selv om utforming av en oppstillingsplass er regulert, slik som belysning og bruk av kjøretøyer, er den lettere tilgjengelig enn både rullebaner og taksebaner. Vanligvis er en oppstillingsplass ikke tilgjengelig for publikum og i de fleste tilfeller må en ha tillatelse for ferdsel der; ofte bærer autorisert personell et slikt adgangskort i en snor rundt halsen.

Oppstillingsplattformen er etter ICAOs definisjon ikke den del av flyplassen hvor flyene manøvreres. Alle kjøretøyer, fly og personer bruker oppstillingsplassen referert til som *apron traffic*.

Andre termer
------------

 En Airbus A380 fra Qatar Airways på London Heathrow Airports oppstillingsplattform utenfor Terminal 4 med et vidt spekter av utstyr: fly-container, palle-laster, startaggregat, beltelaster pushback-traktor, catering-kjøretøyer og bagasjetraller.
### Tarmac

Folk flest oppfatter "apron" på flyplasser som "tarmac" tross det faktum at de fleste slike områder er asfaltert eller støpt i betong. Ordet "tarmac" skal ha blitt brukt under en tidlig hijack-episode i Midtøsten. Reporteren sa at flyet var parkert "on the tarmac" og ordet er etter det blitt sittende.[]

### Rampe

I USA brukes ordet **ramp** (norsk *rampe*) som en eldre betegnelse på området hvor flyet klargjøres. Et *apron* er, etter ICAO og FAIs terminologi, området for parkering og ettersyn (ikke *rampe*).

Referanser
----------

1. ↑  FAA Advisory Circular 120-57A – See page 2 for definition of *Apron (Ramp)*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Airport aprons – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Challenges to airport ramp and runway debris control

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Caribbean Research and Management of Biodiversity Foundation** (CARMABI) er en forskningsinstitusjon på Curaçao. Hovedkontoret ligger ved Piscaderabaai. Den ble grunnlagt i 1955 som Caribbean Marine Biological Institute, da Curaçao var en del av De nederlandske Antiller. I 1996 ble den marine forskningsstasjonen slått sammen med Stichting Nationale Parken (STINAPA) til Caribbean Research and Management of Biodiversity Foundation (CARMABI). Det opprinnelige fokuset på marinbiologisk forskning har blitt supplert med naturforvaltning og skolerettet virksomhet. Organisasjonen forvalter ni verneområder på øya. Det har laboratorier, bibliotek og fasiliteter for å motta 70 gjesteforskere om året. Christoffelpark er det største vernede naturområdet CARMABI forvalter.

Referanser
----------

1. ↑  «CARMABI Research Station», CARMABI Research Station. Lest 27. oktober 2017.
2. ↑  «History» Arkivert 27. oktober 2017 hos Wayback Machine. CARMABI. Lest 27. oktober 2017.
3. ↑  «Organisation» Arkivert 27. oktober 2017 hos Wayback Machine. CARMABI. Lest 27. oktober 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
***Mørkets tid*** (originaltittel: *Nightrise*) er den tredje boka i serien om De fem utvalgte. Serien er skrevet av Anthony Horowitz. Boka ble utgitt i 2007 både på engelsk og norsk.

Handling
--------

De fjorten år gamle tvillingene Scott og Jamie Tyler vet ingenting om sitt ohhav. De har gjennom tiden bodd hos flere fosterforeldre, men ingen ønsker å ha dem. Scott og Jamie har alltid visst at de har overnaturlige evner, at de besitter krefter som er så sterke at de knapt våger å bruke dem. 
For tiden jobber Scott og Jamie for *Onkel Don*, eller *Don White*, som er den siste av fosterforeldrene, i et teatershow i Rino kalt *Sinnenes Sirkus*. Her opptrer de med et nummer av tankelesning, en av evnene deres.
En dag blir Scott kidnappen av et mektig forretningsimperie kalt Nightrise, og Jamie blir feilaktig anklaget for mord på Don White.
Det er nå Jamie finner ut at han må ta evnene sine i bruk.

Jamie kastes også tusener av år tilbake i tid, der han havner midt i kampen mot de onde maktene som truer selve menneskehetens eksistens. Jamie oppdager at han er en av de fem portvokterne, som er født til å redde verden fra undergangen.
**HMS «Prince of Wales»** var et slagskip av King George V-klassen som hadde en kort karriere i den britiske marinen inntil hun ble senket av japanske fly utenfor Britisk Malaya i desember 1941. Hun var det første slagskip som ble senket i åpent hav ved kun flyangrep, og senkingen markerte begynnelsen på slutten av slagskipenes herredømme på verdenshavene.

«Prince of Wales» var ferdigbygd i mars 1941 og ble sendt ut på sitt første tokt i mai, ennå før hun var fullt operativ. Hun ble sendt i kamp mot det tyske «Bismarck» og ble betydelig skadet i kampen, mye fordi teknikerne fortsatt jobbet med 14 toms kanonene. Dette svekket hennes mulighet til å forsvare seg mot «Bismarcks» og «Prins Eugens» ildgivning. Etter reparasjoner fraktet «Prince of Wales» statsminister Winston Churchill over Atlanterhavet til Newfoundland, til møtet med USAs president Franklin D. Roosevelt i «den atlantiske charterkonferansen». Dette var det første møtet mellom de to engelsktalende lederne i det som skulle bli «den store alliansen» mot Aksemaktene.

Senere seilte «Prince of Wales» til Middelhavet hvor hun var i kamp med italienske fly ved Malta i september. Senere på høsten ble hun sendt til Det fjerne østen for å møte den rask økende japanske trusselen i området. 7. desember 1941, samme dag som Japan angrep Pearl Harbour, landet japanske styrker i Britisk Malaya.

«Prince of Wales», HMS «Repulse» og fire destroyere ble sendt ut for å angripe invasjonsstyrkene, men de fant ingen mål og snudde for å returnere til Singapore. På hjemvegen ble de angrepet av en større styrke av japanske bombe- og torpedofly. Uten beskyttelse av egne fly ble de britiske skipene lette mål og ble senket. Dette var de første større skipene som ble senket av flyangrep ute på åpent hav, ytterligere forsterket av hendelsen ved Pearl Harbour et par dager før.

Eksterne lenker
---------------

* (en) HMS Prince of Wales (ship, 1941) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) HMS Prince of Wales (1941) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |

Portal: Andre verdenskrig
**Orpington** er en tung hønserase som stammer fra England.

Orpington er framavlet av asiatiske raser, og den var en moterase i England på 1800-tallet. Rasen har svært gode produksjonsegenskaper, og den egner seg godt til kjøttproduksjon. Kjøttet er hvitt og av høy kvalitet. Den er en hardfør rase som legger godt med egg, til og med i kalde perioder. Orpington har en veldig stor rugelyst, og den kan finne på å ruge flere ganger i året. Eggene har tynt skall, noe som til tider kan være litt irriterende for dem som skal sanke dem. Kyllingene vokser langsomt og får sen befjæring. Det tar ofte opp til ti måneder før de legger sitt første egg. Orpington er rolig, lett å temme, og en trivelig høne. Den trives når den går fritt, men trenger ikke så veldig stor plass. Den har mange typiske egenskaper for tunge raser. Dvergvarianten stammer fra Tyskland og England. Eggene er gule til brune og veier omtrent 55 gram. For dvergvarianten er eggene lysebrune og veier 35 gram. Hanen veier 3,5 kg og hønen 3 kg. For dvergvarianten veier hanen 1 kg og hønen 900 gram.

Farger
------

* Hvit
* Svart
* Gul
* Rød
* Blå randtegnet
* Slå/svartspettet
* Tverrstripet
* Svart/hvitflekket
* Lys/columbia
* Gul/columbia
* Rapphønsfarget
* Porselensfarget
* Bjørkefarget
* Gul/svart kanttegnet

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kategori:Orpington chicken* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Tunge hønseraser |
| --- |
| 
* Amrocks
* Asil
* Araucanaer
* Australorps
* Barnevelder
* Brahma
* Dorking
* Faverolle
* Indiske kamphøns
* Jerseykjempe
* Kochin
* Maran
* Malayer
* New hampshire
* Orpington
* Plymouth rock
* Rhode island red (R.I.R)
* Sussex
* Welsumer
* Wyandott

 |  |
Et **Hölder-rom** er et funksjonsrom av kontinuerlige funksjoner som er Hölder-kontinuerlige i seg selv og sine deriverte. Formelt definerer man en norm over et funksjonsrom av kontinuerlige funksjoner, og definerer et Hölder-rom til å være mengden av alle funksjoner der denne normen er endelig. Hölder-rom brukes innen funksjonalanalyse for å studere partielle differensialligninger.

Definisjon
----------

### Hölder-norm

La {\displaystyle U\subset \mathbb {R} ^{n}}, og la {\displaystyle C^{k}(U)} være alle begrensede og kontinuerlige funksjoner {\displaystyle u:U\to \mathbb {R} }. Definer en norm

{\displaystyle ||u||\_{C^{k}(U)}:=sup\_{x\in U}|u(x)|}
og en seminorm

{\displaystyle [u]\_{C^{0,\gamma }(U)}:=\sup \left\{\left.{\frac {|u(x)-u(y)|}{|x-y|^{\gamma }}}\ \right|\ x,y\in U,x\neq y\right\}}.
Da kan man definere Hölder-normen med eksponent \gamma  til å være

{\displaystyle ||u||\_{C^{k,\gamma }(U)}=||u||\_{C^{k}(U)}+[u]\_{C^{0,\gamma }(U)}}.
### Hölder-rom

Hölder-rommet {\displaystyle C^{k,\gamma }({\overline {U}})} består av alle funksjoner {\displaystyle u:U\rightarrow \mathbb {R} } slik at {\displaystyle u\in C^{k}({\overline {U}})} og normen

{\displaystyle \|u\|\_{C^{k,\gamma }({\overline {U}})}:=\sum \_{|\alpha |\leq k}\|D^{\alpha }u\|\_{C(U)}+\sum \_{|\alpha |=k}[D^{\alpha }u]\_{C^{0,\gamma }(U)}}
er endelig. Her angir {\displaystyle D^{\alpha }} partiellderiverte av orden {\displaystyle \alpha }, og {\displaystyle \alpha } en multiindeks {\displaystyle \mathbf {\alpha } =(\alpha \_{1},\alpha \_{2},...\alpha \_{n})} der {\displaystyle \sum \_{i=1}^{n}\alpha \_{i}\leq k} i første ledd, og {\displaystyle \sum \_{i=1}^{n}\alpha \_{i}=k} i andre ledd. Det første leddet tilsvarer at dette er funksjoner som er k ganger kontinuerlig deriverbare. Det andre leddet tilsier at disse k-deriverte er begrensede og Hölder-kontinuerlige med eksponent \gamma .

Egenskaper
----------

* Funksjonsrommet {\displaystyle C^{k,\gamma }(U)} er et Banach-rom.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Lawrence C. Evans (2010). *Partial Differential Equations*. 19 (2 utg.). USA: American Mathematical Society. s. 256–257. ISBN 978-0-8218-4974-3.

Eksterne lenker
---------------

* Hölder space på *Encyclopedia of Mathematics*
**HMS «Plymouth»** (F126) er en britisk fregatt av Rothesay-klassen, oppkalt etter den engelske byen Plymouth. Etter å ha bli tatt ut av tjeneste i 1988, er hun bevart og blitt åpnet for publikum i flere britiske havner.

HMS «Plymouth» deltok i Falklandskrigen, der den hadde en sentral rolle under gjenerobringen av Sør-Georgia (Operasjon Paraquet). 25. april 1982 ble den argentinske ubåten «Santa Fe» uskadeliggjort etter å ha blitt angrepet av britiske helikoptre samt sjømålsmissiler fra HMS «Endurance» og HMS «Plymouth». Senere samme dag ga fregatten ildstøtte ved ilandføringen av tropper på King Edward Point.

Etter Operasjon Paraquet sluttet HMS «Plymouth» seg til hovedstyrken og tok del i flere operasjoner.

8. juni ble skipet angrepet av argentinske jagerfly. HMS «Plymouth» ble truffet av bomber og kanongranater og ble påført betydelige skader. Den ble reparert og tjente senere som kystvaktskip i Vestindia.

Eksterne lenker
---------------

* A brief history of HMS Plymouth (F126) (engelsk)
* Campaign to save veteran warship (engelsk)
**HMS «Hunter»** (H35) var en britisk jager (destroyer).

Byggingen begynte på verftet Swan Hunter & Wigham Richardson Limited i Wallsend-on-Tyne i England den 26. mars 1935, skipet ble sjøsatt den 25. februar 1936 og tatt i bruk av Royal Navy den 20. september 1936. Under den spanske borgerkrigen patruljerte hun den spanske kysten til hun gikk på en mine og ble stygt skadd. Ved utbruddet av annen verdenskrig var Hotspur stasjonert ved flåtebasen i Freetown, Sierra Leone. Hun patruljerte i Atlanterhavet fram til mars 1940, da hun gikk inn i 2nd Destroyer Flotilla i Home Fleet, med stasjon ved Scapa Flow.

HMS «Hunter» gikk tapt som følge av en kollisjon med HMS «Hotspur» under et angrep på tyske troppetransportskip under det første slaget om Narvik i Ofotfjorden 10. april 1940.

Vraket av HMS «Hunter» ble lokalisert av det norske marinefartøyet KNM «Tyr» den 5. mars 2008 etter å ha vært savnet i nesten 70 år. Funnstedet 7,5 nautiske mil vest for havna i Narvik blir nå betraktet som en krigsgrav. 

Portal: Andre verdenskrig
**HMS «Philomel»** var en Pearl-klasse krysser, hun var det sjette skipet med samme navn. Hun tjenestegjorde i Royal Navy fra kommandoen ble heist i 1890 til hun ble overført til New Zealand Naval Forces i 1914. Hun tjenestegjorde i Royal New Zealand Navy frem til 1947.

I 1896 tok hun del i den anglo-zanzibarske krigen som var historiens korteste krig.

Overført til New Zealand
------------------------

I 1913 besluttet Admiralitetet å låne bort HMS «Philomel» til New Zeland som ett skoleskip for det nydannede New Zealand Naval Forces som da var en underavdeling av Royal Navy. Da newzealandsk kommando ble heist var hun New Zealands første krigsskip.

Første verdenskrig
------------------

Etter at første verdenskrig brøt ut i august 1914 fungerte hun som eskorte for newzealandske styrker som var sendt for å besette Tysk Samoa. Hun eskortete senere New Zealand Expeditionary Force til Vest-Australia.

Depot- og skoleskip
-------------------

I 1917 vendte Philomel tilbake til New Zealand, 28 år gammel var hun nå et av Royal Navys eldste skip. Hun ble derfor gjort om til skoleskip.

Da New Zealand Division of the Royal Navy ble etablert i mars 1921 ble Philomel gjort om til rekruttskole og fortøyd ved marinebasen i Devonport utenfor Auckland. Da Royal New Zealand Navy ble etablert i oktober 1941 skiftet den navn til HMNZS «Philomel».

Kommando ble strøket i januar 1947. Etter at viktige deler hadde blitt fjernet ble hun tauet til Coromandel og senket 6. august 1949. Hovedbasen til Royal New Zealand Navy i Davonport har navnet HMNZS «Philomel» etter skipet.

Kilder
------

* HMNZS Philomel: The cradle of the Royal New Zealand Navy, artikkel i *Naval Historical Review*, mars 1983.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Pearl class cruiser – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Første verdenskrig
**HMS «Neptune»** var et britisk slagskip.

HMS «Neptune» ble utviklet som et forsøk på å løse problemet med tidligere skip hvor de ikke kunne bruke hele hovedbestykningen i en bredside. «X»-tårnet ble plassert et dekk høyere enn «Y»-tårnet, og «P»- og «Q»-tårnet ble arrangert slik at de kunne skyte over dekket. Løsningen var ikke uten problemer, skyting over dekket var en påkjenning for skroget og «X»-tårnet kunne ikke skyte rett bakover uten å risikere å påføre mannskapene i «Y»-tårnet skader som hjernerystelser, men skipet kunne i prinsippet skyte en bredside med alle ti kanonene i hovedbestykningen.

Hun var ved tidspunktet hun ble operativ det raskeste slagskipet i den britiske marinen. Ved prøvene oppnådde hun en hastighet på 22,7 knop, og hun kunne holde en hastighet på 21,75 knop over åtte timer.

HMS «Neptune» ble operativ i januar 1909, og i mai samme år ble hun flaggskip for øverstkommanderende i hjemmeflåten. Hun tok del i Jyllandsslaget uten skader. Ble satt i reserve i 1919 og solgt for opphugging i september 1922.

Kilder
------

* Robert Gardiner, red. (2006). *All the Worlds Fighting Ships 1906-1921*. London: Conway Maritime Press. s. 25. ISBN 0-85177-245-5.

Portal: Første verdenskrig
Ordenstegn for Fortjenstordenen
Ordenstegn for Jamaicaordenen
**Jamaicas ordensvesen** består av en serie ordener for belønning av enkeltpersoner fortjenstfull innsats. Det ble først etablert i 1969, sju år etter Jamaicas uavhengighet fra Storbritannia, og erstattet delvis det britiske ordensvesenet. Jamaicas ordensvesen ble revidert i 1973 og 2002, slik at det består av seks ordener, kalt *societies of honour*. I tillegg har Jamaica flere medaljer.

Jamaicas generalguvernør er ordenskansler for alle landets ordener, med ordenskanselliet plassert hos statsministerens kontor. Nominasjoner behandles av en særskilt ordenskomite, godkjennes av regjeringen og oversendes generalguvernøren for endelig beslutning om tildeling. Dronning Elizabeth II er Jamaicas statsoverhode, men Jamaicas ordenslov gir ikke monarken noen rolle i landets ordensvesen.

### Jamaicas seks ordener (ordnet etter rang)

* Nasjonalheltens orden, innstiftet 1969
* Nasjonens orden, innstiftet 1973
* Ordenen for fremragende virke, innstiftet 2002
* Fortjenstordenen, innstiftet 1969
* Jamaicaordenen, innstiftet 1969
* Utmerkelsesordenen, innstiftet 1969

Alle ordener består av én klasse, bortsett fra Utmerkelsesordenen, som har gradene kommandør og offiser. Til noen av ordenene er det knyttet rett til å føre bestemte bokstavkombinasjoner etter innehaverens etternavn, som indikasjon på hvilken orden og grad vedkommende har mottatt. Det er også fastlagt formelle tiltaleformer for ordensmottagere.

### Britiske ordeners status

Etter innføringen av det jamaicanske ordensvesenet i 1969 har tildeling av britiske ordener til jamaicanere fortsatt. Det gjelder i særdeleshet Sankt Mikaels og Sankt Georgs orden og Den kongelige Victoriaordenen. Utnevnelse til de to høyeste gradene i disse ordenene medfører opphøyelse i ridderstanden, og denne adlingen anerkjennes på Jamaica. Den medfølgende tiltaleformen *sir* benyttes også*.*

Referanser
----------

1. ↑  «National Honours and Awards of Jamaica», Jamaicas regjering.
2. ↑  *National Honours and Awards Act — 1969* Arkivert 2. november 2012 hos Wayback Machine. Jamaicas justisdepartement.

Eksterne lenker
---------------

* National Honours and Awards Act
* National Honours and Awards, fra Government of Jamaica, Office of the Prime Minister
* National Awards, Jamaica Information Service
**Slangerup** er en tidligere kjøpstad i tidligere Frederiksborg amt, nå Frederikssund kommune i Region Hovedstaden på Sjælland. Byen hadde 6407 innbyggere (2003). Den var hovedby i Slangerup kommune fram til kommunalreformen 2007, da Slangerup kommune gikk inn i den nye Frederikssund kommune.

Historie
--------

Slangerup omtales allerede som kjøpstad i 1252 og bevarte kjøpstadsrettighetene inntil 1809, men byen er antagelig enda eldre. Saxo har nevnt Slangerup i sin krønike. Man antar at navnet kommer fra en viking som bodde her først, Slangir. Andre leddet er en sammentrekning av «thorp», en samling av hus. 

I nyere tid er byen kjent for Danmarks første privatfinansierte jernbane, København-Slangerup-banen, som åpnet i 1906. Banen ble overtatt av staten i 1948, men allerede i 1954 ble strekningen mellom Farum og Slangerup nedlagt. Danmarks første bussrute gikk mellom København og Slangerup og ble startet i 1904. Men først på midten av 1900-tallet begynte byen å vokse, fra 1950 til 1975 ble innbyggertallet firdoblet, fra 1500 til 6000.

Kjente personer fra Slangerup
-----------------------------

* Erik 1. Ejegod ble født i Slangerup omkring 1056.
* Thomas Kingo ble født i Slangerup 1634.

Eksterne lenker
---------------

* Danmarks byhistorie - Slangerup Arkivert 3. desember 2020 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |

Portal: Danmark
**Oppstrømsaktivitet**, eller bare **oppstrøm**, er i oljeindustrien en samlebetegnelse på de aktivitetene som omfatter leting etter og utvinning av petroleum, det vil si råolje, naturgasskondensat og naturgass. Oppstrøms petroleumsvirksomhet blir ofte omtalt som *leting og produksjonssektoren*.[] Den engelske betegnelsen på dette er *exploration and production*, forkortet E&P.

Oppstrøm og nedstrøm
--------------------

Aktivitetene innen oljevirksomheten deles vanligvis inn i tre hovedkomponenter:

1. **Oppstrøm**, eller *upstream* på engelsk, brukes om utvinnings- og produksjonssiden av oljeindustrien (olje- og gassproduksjon).
2. **Midtstrøm**, eller *midstream* på engelsk, betegner prosessering, lagring, frakt og liknende av ikke-raffinert petroleum
3. **Nedstrøm**, på engelsk *downstream*, betegner det siste leddet: oljeraffineri, petrokjemiske fabrikker, distribusjon, forsyning, markedsføring og salg av ferdige produkter.

Ofte deles oljevirksomheten bare inn i opp- og nedstrømsaktiviteter, og da inkluderes midstrøm i nedstrømsaktiviteten. Nedstrømsaktivitetene berører forbrukerne gjennom tusenvis av petroleumsprodukter, for eksempel bensin, diesel, flybensin, petroleum og tyngre oljer for oppvarming, asfalt, smøremidler, syntetisk gummi, plast, gjødsel, frysevæske, insektmidler, farmaseutiske midler, naturgass og propan.

Et integrert oljeselskap er et oljeselskap som er engasjert innenfor alle områdene.

Se også
-------

* Oljeindustrien
* Nedstrømsaktivitet
Slamsuger på lastebilchassis
**Slamsuger** er en teknisk, mekanisk enhet som er laget for å suge slam, avløpsvann, sandfang og lignende.

Slamsugere er tilgjengelig i alle kommunene i Norge, fordi Stortinget har lovbestemt slamtømming av mindre, private avløpsanlegg. En slamsuger er som oftest påmontert en lastebil, og ligner på en tankbil. Noen mindre kommuner har slamsugerenheten som en traktorhenger.

Slammet som skal suges er som oftest i oppsamlingstanker under bakkenivået, så derfor må slamsugeren ha en kompressor som produserer vakuum på enheten.

Slam suges opp via en gummislange og inn på slamtanken. Inntaket på slamtanken er høyt opp for å hindre tilbakeføring av slammet ved akutt vakuumtap. Når slamtanken er full må slamsugeren på et godkjent mottak for å levere slammet. Dette er enten lagune, kloakkrenseanlegg, lagringsbasseng, lagringstank eller annet egnet sted.

Mange av dagens slamsugere har også høytrykkspyler, og kalles «kombi-bil» på fagspråket. Disse er utformet forskjellig, vanntanken kan ligge rundt slamtanken, de kan være store som slamtanken, en kombibil kan ha en like stor vanntank som slamtank, f.eks, viss slamtank har en kapasitet på 10 kubikk, kan også vanntanken ha det, alt etter hva kunden som bestiller bilen ønsker. Man har også skyvbare skott, det vil si at man har en bevegelig del inne i tanken der man kan dele på mengde vann å slam, alt etter ønske. Disse høytrykkspylerene er utviklet for å åpne tette og igjengrodde rør. Høytrykks slangene som brukes kan variere i størrelse, mest vanlig er vel 1 tomme og halv tommes slanger. Til disse brukes det forskjellig form for dyser, disse er utviklet i forskjellig form å størrelse. Trykket fra pumpen kan variere ut ifra hvilken pumper man velger og ikke minst vil ha, alt etter hva kunde vil ha. Det som er viktig er at det ikke kjøres for mye trykk i gamle sementrør da strålene fra vannet kan ødelegge mer en de gagner. en 120 meter lang nylon slange veier godt over 100 kg, allikevel klarer man å dra dette ut med vanntrykk på dyse på noen sekunder viss røret er åpent og ingen hindringer. Det er store krefter ute å går.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Boudeuse** er ei øy i Amirantene, en øygruppe i Indiahavet. Den tilhører Seychellene.

Navn
----

Øya er oppkalt etter fregatten «La Boudeuse», et av skipene Louis-Antoine de Bougainville benyttet til sin jordomseiling som varte fra 1766 til 1769.

Geografi
--------

Det hekker maskesule på Boudeuse
Øya regnes som en del av De ytre øyene i Seychellene, også kalt Outer Islands eller Zil Elwannyen Sesel.

Boudeuse er ei sandsteinsøy som ligger 320 km sørvest av Seychellenes hovedøy Mahé. Den er lav og flat, med et jevnt platå med en høyde på maksimalt tre meter over havet. Arealet er 0,014 km². Øya har bevart sin opprinnelige vegetasjon og er treløs. 

Boudeuse er et av de siste store hekkestedene for maskesule på Seychellene. I 2001 ble antallet hekkende par beregnet til mellom 3000 og 5000. Kilehalelire hekker også på øya. Suppeskilpadde og karett legger egg på Boudeuse.

Øya har ingen permanent befolkning.

Referanser
----------

1. ↑  Schedule 1, *Constitution of the Republic of Seychelles*. WIPO.
2. 1 2 3  Gérard Rocamora og Adrian Skerett: «Important Bird Areas in Africa and associated islands – Seychelles», i L.D.C. Fishpool og M.I. Evans (red.): *Important Bird Areas in Africa and associated islands: Priority sites for conservation*, (BirdLife Conservation Series, nr. 11), Newbury/Cambridge: Pisces Publications og BirdLife International, 2001, s. 764.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Kong Jessadabodindra**, også kjent som **Kong Rama III** eller **Nagklao** (født 31. mars 1787 eller 1788, død 2. april 1851) styrte Thailand fra 1824 til 1851. Han var eldste sønn av Kong Phra Puttha Loetla Nabhalai Rama II. Selv om han overtok tronen da hans far plutselig ble syk og døde var det hans bror Prins Mongkut, som var sønn av en høyere rangert dronning, som var den rettmessige tronarving. Grunnen til at Jessadabodindra ble godtatt som etterfulger henger mest sannsynlig sammen med at han i lengre tid hadde bidratt aktivt i styringen av landet og holdt flere administrative posisjoner i hans fars regjering.  

Hans offisielle formelle navn var Prabath Somdej Pra Paramadhiwarasetha Maha Jessadabodindra Siammintarawirodom Borommadhammikkarajadhirat Phra Nangklao Chaoyuhua (thai: พระบาทสมเด็จพระปรมาธิวรเสรฐ มหาเจษฎาบดินทร์ สยามินทรวิโรดม บรมธรรมิกมหาราชาธิราช บรมนารถบพิตร พระนั่งเกล้าเจ้าอยู่หัว), men er oftest referert til som Kong Nagklao eller den tredje kongen av befolkningen i Thailand.

Hva skal kongen kalles?
-----------------------

Et problem Kong Nagklao så seg nødt til å løse var hva han selv skulle kalles av folket. Rama I ble i den tiden han regjerte omtalt som den første kongen, Rama II ble omtalt som den neste kongen, noe som gjorde at Rama III ville bli kalt den siste kongen noe som han fryktet kunne bli sett som uheldig for fremtiden. Han innførte derfor den nummereringen av konger Rama I, Rama II, Rama III osv. som fortsatt brukes i dag. Han ga også de to første kongene æresnavnene Phra Puttha Yotfa Chulaloke, Rama I, og Phra Puttha Loetla Nabhalai, Rama II, som de omtales som i dag.

Regjering
---------

Kong Nagklao var den siste kongen av Thailand som hadde alle privilegier kongen tradisjonelt holdt. Dette gjorde at han bla. var den eneste som lovlig kunne drive handel med andre land. Handelen med andre land økte også betydelig i hans regjeringstid da både engelskmenn og franskmenn i denne tiden vist stor interesse i Asia. Pengene denne handlen bragte med seg ble oppbevart i røde sekker på kongens soverom da Kong Nangklao mente de kunne komme godt med hvis han eventuelt måtte kjøpe tilbake landområder tapt til fremmede styrker i krig.

Tronarving
----------

Kong Nanklao hadde 51 sønner og døtre, men regjerte uten en dronning ved sin side. Dette førte til at hans bror, Prins Mongkut som rettmessig skulla ha arvet tronen etter Rama II, ble kronet til Kong Rama IV 27 år etter sin far død.  

Blodlinjen fra Rama III er derimot ført videre via hans barnebarn som ble Dronning Debsirindra, mor av Kong Chulalongkorn Rama V.

Referanser
----------

1. ↑   Genealogics[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
Victoriatidens London var kjent for smog, og den brukes ofte for å skape tidsriktig stemning under filminnspillinger.
**Smog** er en form for luftforurensning. Ordet er et teleskopord satt sammen av de engelske ordene *smoke* (røyk) og *fog* (tåke), og ble første gang brukt av dr. Henry Antoine Des Voeux i forbindelse med en helsekongress i 1905.

London har vært kjent for smog helt siden romertiden. Selv i middelalderen var bekymringene for luftforurensningen til stede, og Edvard I forbød i en kortere periode i 1273 brenning av kull der. Klassisk smog, som er en typisk effekt i filmer med handling fra victoriatidens London, var en blanding av røyk og svoveldioksid. Den mest dramatiske smogkatastrofen i London var *The Great Smog*, i desember 1952.

På 1950-tallet ble en ny type smog, kjent som *fotokjemisk smog*, først beskrevet. Dette er en skadelig blanding av luftforurensende stoffer som nitrogenoksider, aldehyd med mer.

Denne type smog skyldes en reaksjon mellom sollys og utslipp fra mennesker. Fotokjemisk smog er et problem i store byer, men fordi det kan fraktes med vind kan det også ramme mindre befolkede områder. I utgangspunktet kan smog dannes i alle slags klimaer så lenge det er store utslipp fra for eksempel industri eller trafikk. Det viser seg likevel at smogdannelsen er verst på varme dager, særlig hvis de øvre luftlagene er så varme at vertikal sirkulasjon blir hindret. Smog forekommer også hyppigere i byer som ligger i en «gryte» omgitt av fjell.

Naturlige årsaker
-----------------

Smog i New York
Vulkanutbrudd kan også gi store utslipp av svoveldioksid, som igjen kan føre med seg vulkansk smog (av og til kalt *vog*)

Skogbranner i Indonesia har ved flere tilfeller skapt smog-lignende tåke som også har spredd seg til deler av Malaysia, Filippinene, Singapore og Thailand.

Helseskader
-----------

Smog er et stort helseproblem i mange storbyer. Særlig eldre mennesker, barn og mennesker med astma eller bronkitt blir rammet hardt. Det kan gi betente luftveier, redusere lungenes arbeidskapasitet og gi kortpustethet og smerte ved pusting og hosteanfall. Det kan irritere øyne og nese og det kan tørke ut de beskyttende membranene i nesen og halsen og det kan forstyrre immunforsvaret vårt.

Karakteristisk farging av smog i California.

Referanser
----------

1. ↑  USA Today
2. ↑  "Who is most at risk from ozone?" Arkivert 17. januar 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Smog – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Miljøstatus i Norge: Luftforurensning Arkivert 25. juni 2013 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
Ordenstegn for Jamaicaordenen
**Jamaicaordenen** (engelsk: *Order of Jamaica*) er en jamaikansk orden innstiftet 18. juli 1969 til belønning av fremstående jamaikanere og utlendinger. Jamaicas generalguvernør er ordenskansler. Jamaicaordenen rangerer som nummer fem av seks ordener i Jamaicas ordensvesen, etter Nasjonalheltens orden, Nasjonens orden, Ordenen for fremragende virke og  Fortjenstordenen, men foran  Utmerkelsesordenen.

Inndeling
---------

Jamaicaordenen har én klasse, der ordensinnehavere omtales som medlemmer. Den som tildeles ordenen tiltales *The Honourable* og får rett til å føre forkortelsen *OJ* etter sitt navn (*OJ (Hon.)* for utlendinger).

Insignier
---------

Ordenstegnet for Jamaicaordenen er i gull og består av et hvitemaljert kors med utsvungne armer som har korsender utformet som akiblader og -frukter i gull og svart emalje. Akiplanten (*Blighia sapida*) har tradisjonelt vært viktig i Jamaicas kosthold. Midtmedaljongen er i gull og bærer Jamaicas riksvåpen som motiv. Medaljongen er omgitt av en grønnemaljert bord der ordenens motto, «FOR • A • COVENANT • OF • THE • PEOPLE •», står skrevet med gullbokstaver. 

Ordenstegnet er opphengt i et grønt ordensbånd og bæres i bånd om halsen. Brystbåndet har i tillegg en midtstripe i gult, svart og gult. Grønt, gult og svart er fargene i Jamaicas flagg.

Tildeling
---------

Jamaicaordenen tildeles av Jamaicas generalguvernør etter råd fra statsministeren. Ordenen ble tidligere tildelt utenlandske statsoverhoder, en funksjon som senere er overtatt av Ordenen for fremragende virke. Utenlandske ordensinnehavere regnes som æresmedlemmer. 

Det holdes investiturseremonier for nye ordensmedlemmer i generalguvernørens residens King's House i hovedstaden Kingston.

Kilder
------

* «Jamaica» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 1253

Eksterne lenker
---------------

* The National Honours and Awards Act of 1969, Ministry of Justice, Jamaica
* The Order of Jamaica, Government of Jamaica, Office of the Prime Minister
* National Awards, This is Jamaica, Jamaica Information Service
Fremførelse av en scene av Ramakian-eposet: Rama sitter i midten, på hevet sete (til høyre), på hans høyre side, sitter Nang Sida, og de er omgitt av en hær av apekatter.
**Ramakien** (thai รามเกียรติ์; også skrevet **Ramakien**) er Thailands nasjonalepos, og er en adapsjon av det indiske Ramayana-eposet. Ulike utgaver av eposet ble ødelagt da Ayutthaya ble brent ned av burmeserne i 1767. Idag finnes tre forskjellige utgaver, én av disse ble skrevet for (og delvis av) kong Rama I. Rama II adapterte farens verk for fremførelse som *khon*-dans, og mange fremførelser av tradisjonell thai-dans vil ofte inneholde én eller flere scener fra Ramakian. 

Hovedhistorien i Ramakian er identisk med historien i Ramayana, mens mange andre aspekter er satt i en thailandsk kontekst: Klærne, manerene, våpnene og selv naturomgivelsene som historien utspiller seg i, beskrives alle som om de var i Thailand, heller enn i India. 

Veggmaleriene på murene som omgir Wat Phra Kaew er dekorert med scener fra Ramakian, nesten som kjempestor tegneserie, i tillegg er flere av statuene på området av figurer fra Ramakian.

Litteratur
----------

* เล่าเรื่องรามเกียนติ์. จากจิตรกรรมฝาผนังรอบพระระเบียง วัดพระศรีรัตนศาสดาราม/The Story of Ramakian. From the Mural Paintings along the Galleries of the Temple of the Emerald Buddha (2002), Bangkok: Sangdad Publishing.
* Ramakian hos SEASite.net
*Denne artikkelen omhandler et lysfenomen. For artikkelen om bandet, se Foo Fighters*
**Foo fighter** er kjent siden annen verdenskrig som en betegnelse på et lysfenomen. Den ble brukt av allierte piloter for å beskrive forskjellige uidentifiserte flyvende objekter eller mystiske fenomener som ble sett over Europa og Stillehavet. 

Ordet har sin opprinnelse i en tegneserie som kom ut på 1930-tallet, *Smokey Stover*. Smokey, som var en brannmann, hadde for vane å si: «Where there's foo there must be fire». Ordet "*foo*" kommer sannsynligvis fra det franske *feu*, som betyr ild. Denne figuren ble også i en bok kalt *Smokey the Foo Fighter*.

Referanser
----------

1. ↑  Cultura Colectiva: Foo Fighters: Nazi UFOS That Terrorized The Allied Forces *(publisert 8. juni 2017)* Besøkt 22. oktober 2018

Kilder
------

* Smithsonian Air & Space Magazine: What Were the Mysterious "Foo Fighters" Sighted by WWII Night Flyers? Besøkt 22. oktober 2018
* The Independent: Did Churchill and Eisenhower cover up UFO encounter? *(av Cahal Milmo)* Besøkt 22. oktober 2018
«Ramaskrik» er opphisset skrik og forbitret protest. Uttrykket har navn etter landsbyen Rama i antikkens Israel, der profeten Jeremia forteller det høres «skrik, klagesang og bitter gråt» fra stammoren Rakel. Evangelisten Matteus tolker utsagnet som et varsel om «barnemordet i Betlehem» (bildet) da Herodes ved Jesu fødsel, dreper alle guttebarn for å stoppe en kommende Messias. Maleri: Fra Angelico 1395 
**Ramaskrik** er høye klagerop og bitter klage, eller en storm av misnøye og voldsom protest. Uttrykket stammer fra profeten Jeremia i Tanakh, den hebraiske bibelen som tilsvarer Det gamle testamentet. Det har navn etter Rama i oldtidens Israel, en landsby som lå omkring 8 km nord for Jerusalem, i stammeområdet til Benjamin.

I Jeremias boks kapittel 31, vers 15 heter det: «Så sier Herren: I Rama høres skrik, klagesang og bitter gråt. Rakel gråter over barna sine og vil ikke la seg trøste. For barna hennes er ikke mer.» Rakel var kona til patriarken Jakob, stammora til Josef- og Benjamin-stammene og ifølge tradisjonen gravlagt i Rama.

I kapittel 2 i Matteus-evangeliet i Det nye testamentet blir utsagnet tolka som en profeti om barnemordet i Betlehem, fortellinga om kong Herodes i Judea som får høre om Jesu fødsel og dreper alle guttbarn for å stanse en kommende Messias, jødefolkets frelserkonge: «Da Herodes forsto at vismennene hadde lurt ham, ble han rasende. Han sendte ut folk og drepte alle gutter i Betlehem og omegn som var to år eller yngre. [...] Da ble det ordet oppfylt som er talt gjennom profeten Jeremia: I Rama høres skrik, gråt og høylytt klage: Rakel gråter over barna sine og vil ikke la seg trøste. For de er ikke mer.»

Jeremias profetord kan også forstås som at den gravlagte Rakel gråter over de døde og bortførte da assyrerne felte Nordriket i år 722 fvt. eller over jødefolket under fangenskapet i Babylon 586-538 fvt.

Referanser
----------

1. ↑  Oppslagsordet «ramaskrik» i *Bokmålsordboka*
2. ↑  Oppslagsordet «ramaskrik» i *Store norske leksikon*
3. ↑  Oppslagsordet «ramaskrik» i *Det Norske Akademis ordbok*
4. ↑  Jeremia 31,15
5. ↑  Kai Kjær-Hansen *Matteus-evangeliet*, studieutgåve 1994 ISBN 82-541-0415-8
6. ↑  Matteus 2,17
7. ↑  Ehrman, Bart D. (2008). *God's problem : how the Bible fails to answer our most important question--why we suffer*. Pymble, NSW: HarperCollins e-books. ISBN 978-0-06-157831-1. OCLC 212905381.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
Gibbon River kort etter utspringet i Grebe Lake.
**Gibbon River** er en elv i staten Wyoming i USA. Elven har hele sitt løp innenfor grensene av Yellowstone National Park.

Navn
----

Elven fikk sitt navn i forbindelse med en geologisk undersøkelse av området i 1872, *Hayden Geological Survey of Yellowstone*. Den er oppkalt etter general John Gibbon, som var den første hvite mann som utforsket den.

Geografi
--------

Gibbon River like nedenfor Gibbon Falls i Yellowstone National Park.
Gibbon River har sitt uspring fra Grebe Lake midt i nasjonalparken. Den løper en kort distanse mot vest til Wolf Lake. Nedenfor Wolf Lake strømmer den gjennom fossefallene Virginia Falls, og fortsetter gjennom Norrisdalen. 

Elven strømmer tett forbi Norris Geyser Basin og gjennom *Gibbon Geyser Basin*, et av parkens mindre geysirområder. Herfra løper den gjennom *Gibbon River Canyon* og ved *Madison Junction* møtes den med Firehole River og danner Madison River.

Mellom Norris og Madison Junction løper den parallelt med Grand Loop Road og på denne strekning finnes det nok en foss, Gibbon Falls.

Referanser
----------

1. ↑  Historical Origins of Waterway Names in Yellowstone

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** GNIS
 |