recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kromosom 6** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 6 er det sjette største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 170 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 6 står for omtrent 5,5% av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 6 inneholder omtrent 1950 gen.

Viktige gen
-----------

* COL11A2
* HFE
* HLA-B
* MUT
* VEGF

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Bekhterevs sykdom
* Hemokromatose
* Parkinsons sykdom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
**Storstrategispill** (fra engelsk, «*grand strategy game*») er strategispill som tar for seg strategi på øverste nivå, og dreier seg ofte om kontroll av en hel nasjon eller imperiums ressurser.

Storstrategi er oftest avgjort av det politiske styret i landet med råd fra stabssjefene og andre høyt rangerte innen det militære. Grunnet dens store skop og antallet personer involvert, angår oftest storstrategi hele befolkningen, men detaljene om selve implementeringen av strategien (som for eksempel en militærallianses bakenforliggende grunner), holdes ofte skjult. En storstrategi kan vare mange år og til og med mange generasjoner.

Et klassisk eksempel på moderne storstrategi er avgjørelsen fra de allierte i annen verdenskrig om å konsentrere seg om Tyskland først.

Referanser
----------

1. ↑  Abner, William (2. februar 2017). *Gamer's Tome of Ultimate Wisdom 2006: An Almanac of Pimps, Orcs, and Lightsabers* **(engelsk)**. Que. ISBN 9780789734655.
2. ↑  Zuckerman, David W. (1. januar 1977). *The Guide to Simulations/games for Education and Training: Academic* **(engelsk)**. Didactic Systems. ISBN 9780894010002.

Portal: Videospill
**Ebrahim Yazdi** (1931–2017) var en iransk politiker, farmasøyt og forsker som var en nær medarbeider av Ayatollah Khomeini like før og under den iranske revolusjon i Iran i 1979. Yazdi ble regnet som moderat, men tapte etterhvert for de som ønsket en hardere linje. I ettertid stilte han seg kritisk til prestenes innflytelse over iransk politikk og støttet partiet Irans Frihetsbevegelse. Partiet ble stiftet av Mehdi Bazargan i 1961.

Yazdi ble født Qazvin i det nordlige Iran. Han ble utdannet farmasøyt ved Universitetet i Teheran.

Han ble tidlig politisk aktiv og var støttespiller for Irans første demokratisk valgte statsminister, Mohammed Mossadegh, som ble styrtet i et USA-ledet kupp i 1953. Yazdi ble radikalisert av kuppet mot Mossadegh og ble involvert i en undergrunnsbevegelse som tok sikte på å styrte sjahen. Han flyktet fra sjahens regime i 1960 og bosatte seg i Texas i USA, der han gjorde karriere som kreftforsker.

Mens han bodde i eksil ble han en av Khomeinis nære rådgivere. Han ble en av lederne under revolusjonen i 1979 og ble først visestatsminister og deretter utenriksminister i den første regjeringen etter revolusjonen. Yazdi gikk av i protest da USAs ambassade ble inntatt og diplomatene tatt som gisler. Han kjempet mot de geistliges inntog i politiske maktposisjoner og ble derfor utstøtt av regimet. 

Utenriksminister Yazdi møter Fidel Castro (til venstre) i 1979Yazdi ble senere medlem av partiet Irans Frihetsbevegelse og overtok som leder av partiet da Bazargan døde i 1995. Partiet ble undertrykket men tolerert av regimet. Han ble arrestert i 1997, men sluppet fri etter kort tid.

Fra venstre: Hafez al-Assad, Ibrahim Yazdi, Mostafa Chamran. Mehdi Bazargan til høyre. Foto fra 1979
Han stilte som stilt som presidentkandidat flere ganger, men ble diskvalifisert av vokterrådet.

Han døde i Izmir, Tyrkia under et behandlingsopphold for bukspyttkjertelkreft.

Referanser
----------

1. ↑   books.google.no, type referanse bok, besøkt 31. august 2021[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   The Guardian, www.theguardian.com, utgitt 2017, besøkt 31. august 2021[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  Mostyn, Trevor (28. august 2017). «Ebrahim Yazdi obituary». *The Guardian* **(engelsk)**. ISSN 0261-3077. Besøkt 5. september 2017.
4. 1 2 3 4  «Ebrahim Yazdi, Iranian foreign minister turned dissident, dies at 85». *Washington Post*. 29.08.2017. Besøkt 4. september 2017.
5. ↑  «Subscribe to read | Financial Times». *www.ft.com*. 2004. Besøkt 31. august 2021.
6. ↑  «Ebrahim Yazdi, former Iranian politician, dies». *Tehran Times* **(engelsk)**. 28. august 2017. Besøkt 15. juli 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC
 |
Kronene i Håvet  Foto: Kjetil Bjørnsrud, 2002 
**Kronene i Håvet** er en gruppe kongelige monogrammer i en fjellvegg på Kongsberg. I juni 1704 besøkte daværende Kong Frederik IV Kongsberg, og startet en skikk som er levende den dag i dag; å hugge inn de kongelige monogrammer i «Håvet». Kong Frederik hogg også inn monogrammer fra tidligere tiders kongebesøk.

Det første monogrammet i fjellsiden tilhører selvsagt Christian IV som i 1624 ville ta de nyoppdagede sølvforekomstene nærmere i øyesyn og deretter grunnla Kongsberg. Deretter følger Frederik III (1648) og Christian V (1685). 
Etter Frederik IV følger Christian VI og hans dronning Sofie Magdalene, som eneste dronning, (1733), Frederik V (1749), Oscar I (1845), Oscar II (1890), Haakon VII (1908), Olav V (1962) og til slutt Harald V (1995).

Inskripsjon
-----------

Under monogrammene står følgende inskripsjon:

> 
> Her hvor vildsom ørk har været  
> 
> og sig grumme Dyr har næret  
> 
> Nu et Guds Skatkammer findes  
> 
> Hvor Den ædle Sølvertz vindes  
> 
> Norge derved staar i Blomster  
> 
> Kongen ogsaa har Indkomster  
> 
> Sex af Konger har erfaret  
> 
> Hvilken Skat her er bevaret  
> 
> 
> 
> 
>

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kronene i Håvet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kongsberg kommune om Kronene i Håvet – Arkivert utgave
**Vatlestraumen** er en del av hovedleden i innseilingen til Bergen sydfra, nærmere bestemt passasjen mellom Bjorøyna i Øygarden kommune og fastlandet ved Hilleren og Håkonshella i Bergen kommune i Vestland fylke. Farleden mellom Litlesotra og fastlandet på Bergen-siden er her delt i to; Kobbaleia går på den andre siden av Bjorøyna. Farvannet i Vatlestraumen er bredere enn i Kobbaleia, og også bedre oppmerket med sektorlys. Men begge løpene er nautisk krevende på grunn av topografien, krav til flere store kursforandringer innenfor et kort tidsrom og den store trafikktetthet i og rundt farvannet av både større og mindre fartøy. I tillegg er strømpåvirkningene sterke og til dels uforutsigbare. Strømmen følger ikke alltid sundets retning, den kan i blant sette mot Revskolten lykt. Ettersom store fartøy er i konstant svingkondisjon i den ene eller andre retningen når de går gjennom Vatlestraumen, er det uforsvarlig for to større fartøy å møtes her. Derfor er det alminnelig praksis at større fartøy varsler på VHF kanal 16 om tidspunktet de vil passere gjennom Vatlestraumen.

I «Den norske los», utgitt av Sjøkartverket, beskrives Vatlestraumen slik:

«Vatlestraumen vender tidevannsstrømmen ved HW og LW. Den går N-over med stigende og S-over med fallende vann. På det sterkeste går strømmen flere knop og mange virvler oppstår til sjenanse for mindre fartøyer. Markerte bakevjer under land. Der blir krapp strømsjø når vind og tidevann går motsatt vei.»

Den 19. januar 2004 gikk MS «Rocknes» på en grunne rett ved Revskolten lykt i Vatlestraumen. Skipet forliste og 18 mennesker omkom. Det ble gjort noen midlertidige foranstaltninger i etterkant av ulykken, og sommeren 2012 ble grunnen sprengt ned til 14 meters dybde. Seilingsleden som tidligere var 220 meter på det smaleste, er nå 250 meter bred med denne dybden.

Referanser
----------

1. ↑  Kystverkets rapport om "Rocknes"-ulykken, iflg. Thiem, Avlesen og Avendal: *Simulering av sttrømforhold i og rundt Vatlestraumen*, Bergen Center for Computational Science, 2005[*død lenke*]
2. ↑  «Kystverket: Betre seglingsforhold i Vatlestraumen». Arkivert fra originalen 1. februar 2014. Besøkt 17. mars 2013.

Eksterne lenker
---------------

* Bergen byleksikon på nett, om Vatlestraumen

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** GeoNames
 |
Krone-is med jordbær  Foto: KEN 
**Diplom Krone-Is** er en iskrem som ble lansert i 1953 av isprodusenten Meierienes Fellesfabrikk A/L under varemerket Slotts-Is fra Tønsberg. Slotts-Is var en del av sammenslutningen som i dag heter Diplom-Is. Diplom-Is selger rundt 30 millioner Krone-is hvert år.

Navnet
------

Isen het opprinnelig «Diplomat» og kostet i begynnelsen 75 øre. Navnet «Krone-is» fikk den i 1954 fordi det passet til produsentnavnet, som hadde en kongekrone i sitt symbol og fordi størrelsen på isen i et større spesialbestilt parti ble øket for å kunne forsvare en rund sum, nemlig én krone. Det var i Tønsberg, under salget av dette partiet med is til én kr. at isen skal ha fått kallenavnet «Krone-is». «Det var disse sammentreffene som ga den navnet. I mange år etterpå, fra 1955 til 1970, kostet faktisk isen én krone», ifølge oppfinneren, Finn Wittersø (1921–2021). Navnet oppsto følgelig ikke bare på grunn av prisen, som var én krone i 15 år, fra 1955 til 1970. Dette navnet er siden kopiert av flere.

Varianter
---------

Diplom-is produserer isen i utgavene jordbær og sjokolade hvor sjokoladeutgaven også har hakkede nøtter på toppen. I 2013 ble det produsert en jubileumsutgave med bringebær- og blåbærsaus og hvit sjokolade. Hennig-Olsen iskremfabrikk produserer krone-is i variantene jordbær, sjokolade og Non Stop, tidligere varianter av krone-is har vært krokan og pistasj. Isbjørn-Is produserer krone-is i variantene jordbær, sjokolade og pistasj.

Referanser
----------

1. 1 2  Knut-Erik Mikalsen (2. mai 2013). «Slik fikk Krone-isen sitt navn». Aftenposten. Arkivert fra originalen 3. april 2016. Besøkt 7. mai 2013.

Litteratur
----------

* Jon Terje Grønli (1995). *Diplom-is fra håndverk til merkevare*. Lysaker.

Eksterne lenker
---------------

* Diplom-Is
**Nargothrond** var en underjordisk festning i J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Den lå under elvebredden av elva Narog i Beleriand, og ble bygd av alven Finrod Felagund. Den lå nedenfor åsrekken Taur-en-Faroth, men også landene mot nord (Talath Dirnen) ble styrt fra dette fortet.

inspirert av Menegroth i Doriath, og på leting etter et trykt sted å lage en festning gjemt for Morgoth, skapte Finrod Nargothrond allerede på begynnelsen av det første tidevervet. Festningen lå i Narogs hulrom under de skogklette åsene Taur-en-Faroth på den vestre elvebredden av elva Narog. Finrod fikk hjelp til dette av dverger fra Ered Luin (Blåfjellene), som også lagde Nauglamír til ham, *dvergenes halskjede*.

Men Finrod var ikke den første som brukte disse hulene: de hadde vært bebodd av Lurvedvergene før de var blitt jaget ut derfra.

Slik som hulene var fra begynnelsen av kunne de bare bli nådd ved hjelp av en smal sti langs den vestre elvebredden, men senere ble det også bygd en bro over Narog.

Finrod regjerte over Nargothrond helt til han sluttet seg til Beren og hans jakt etter en silmarill, og da gav han herredømmet over festningen til Orodreth. Men Fëanors sønner, Celegorm og Curufin bodde i Nargothrond på den tida og de var mektigere enn Orodreth, helt til Finrods død ble meldt, og da ble de forvist.

Túrin Turambar kom senere til Nargothrond og ble den fremste krigeren der, men han overtalte også folket der til å kjempe openlyst mot Morgoth (det var på den tiden broa ble bygd), noe som til slutt førte til at dragen Glaurung og hans hær plyndret Narogthrond.

Portal: Litteratur
***Oss menn i mellom*** (originaltittel: *The Boys in the Band*) er et amerikansk LHBT-drama fra 1970 regissert av William Friedkin med dreiebok av Mart Crowley etter hans Broadway-stykke *The Boys in the Band* fra 1968. Filmen spilles inn i en leilighet på Upper East Side på Manhattan i 1968.

Handlingsreferat
----------------

Michael er en forfatter, som er i ferd med å bli alkoholiker. Han forbereder seg på å være vertskap for vennene hans. En annen venn, Donald, som har flyttet fra byen, ankommer og hjelper Michael med å forberede seg. Alan, Michaels tidligere college-romkamerat, ringer med et presserende behov for å møte Michael. Så Michael går motvillig med på å invitere Alan hjem til leiligheten hans.

En etter en ankommer gjestene. Emory er en flamboyant interiør-designer. Hank, en snart skilt lærer, og Larry, en mote-fotograf, er et par men sliter med monogami. I tillegg til Bernard som arbeider i en bokhandel. Alan ringer igjen for å informere Michael om at han ikke kommer tross alt, og festen fortsetter. Imidlertid ankommer Alan uventet, til resten av gjestene sin uro. En svindler som kaller seg "Cowboy" dukker også opp. Etter hvert som gjestene blir mer og mer berusede, og Michael finner på ett spill de skal spille, begynner tidligere skjult harme å dukke opp igjen.

Skuespillere
------------

* Kenneth Nelson som Michael
* Leonard Frey som Harold
* Cliff Gorman som Emory
* Laurence Luckinbill som Hank
* Frederick Combs som Donald
* Keith Prentice som Larry
* Robert La Tourneaux som Cowboy Tex
* Reuben Greene som Bernard
* Peter White som Alan McCarthy
* Maud Adams (ukreditert) som en fotomodell
* Elaine Kaufman (ukreditert) som statist

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Oss menn i mellom* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Oss menn i mellom* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Oss menn i mellom* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Oss menn i mellom* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Oss menn i mellom* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Oss menn i mellom* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Oss menn i mellom* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Oss menn i mellom* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Oss menn i mellom* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata

Portal: Film

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Arctic Umiaqs kystrute, fra Ilulissat til Narsaq.
**Arctic Umiaq Line A/S** eller **Arctic Umiaq** (AUL) er et passasjer- og fraktskipsrederi i Grønland. Det ble grunnlagt i 1774 under navnet Den Kongelige Grønlandske Handel. Rederiet har et skip på ruten Ilulissat-Narsaq langs Grønlands vestlige og sydvestlige kyst. Det er et datterselskap av Air Greenland og Royal Arctic Line. Rederiets navn er avledet av det grønlandske ordet for en tradisjonell inuittbåt, umiaq. Arctic Umiaqs transport over havet er en livslinje for hele det vestlige Grønland.

Flåte
-----

Det eneste aktive skipet er MS *Sarfaq Ittuk*, som ble bygd i 1992 og opgradert i 2000.

M/S *Sarpik Ittuk*, som seilte til Diskobukta og Uummannaq, ble i 2006 solgt til Nova Cruising, et rederi fra Bahamas.

Anløpshavner
------------

* Ilulissat
* Aasiaat
* Sisimiut
* Kangaamiut
* Maniitsoq
* Nuuk
* Qeqertarsuatsiaat
* Paamiut
* Arsuk
* Qaqortoq
* Narsaq

Seilasen mellem byene varierer mellom 10 og 2 timer. Der er en hel dags opphold i Nuuk (fredag 07:30 – 21:00) på nordgående reise og 2-3 timers opphold i Sisimiut under syd- eller nordgående rejse..

Referanser
----------

1. ↑  Kort introduktion til Arctic Umiaq Line Greenland
2. 1 2  «Om Koncernen, fra Hotel Arctic». Arkivert fra originalen 2. november 2014. Besøkt 4. april 2016.
3. ↑  Air Greenland: Datterselskaber Arkivert 24. mai 2010 hos Wayback Machine.
4. ↑  «sisimiut.gl, shipping». Arkivert fra originalen 27. april 2020. Besøkt 4. april 2016.
5. ↑  Specifications for M/S SARFAQ ITTUK
6. ↑  inforMARE Arkivert 22. juli 2011 hos Wayback Machine.
7. ↑  Fartplan for 2009[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Rederiets nettsted
***Shuōwén Jiězì*** (kinesisk: 說文解字, tittelen betyr «språkomtale - tegnforklaring») er det første tegnleksikonet for kinesisk skrift som forsøkte å forklarte ordenes opprinnelse. Det ble sammenstilt under Han-dynastiet, av Xu Shen omkring år 100/120 e.Kr.

Shuowen Jiezi opptegner og forklarer i 15 kapitel 9353 kinesiske skrifttegn, ordnet etter sine respektive radikaltegn. Dette systemet benyttes, om enn med noe justering, fremdeles. Shuowen Jiezi benytter 540 radikaler, ordnet etter datidens filosofiske prinsipper. Dette antallet ble først redusert i og med Kangxiordboken som utkom i 1716, under Qing-dynastiet.

De 540 Shuowen Jiezi-radikalene
-------------------------------

一丄示三王玉玨气士丨屮艸蓐茻小八釆半牛犛告口凵吅哭走止癶步此正是辵彳 廴㢟行齒牙足疋品龠冊㗊舌干𧮫只㕯句丩古十卅言誩音䇂丵菐𠬞𠬜共異舁𦥑䢅 爨革鬲䰜爪丮鬥又𠂇史支𦘒聿畫隶臤臣殳殺𠘧寸皮㼱攴教卜用爻㸚𡕥目䀠眉盾 自𪞶鼻皕習羽隹奞雈𦫳𥄕羊羴瞿雔雥鳥烏𠦒冓幺𢆶叀玄予放𠬪𣦼歺死冎骨肉筋 刀刃㓞丯耒角竹箕丌左工㠭巫甘旨曰乃丂可兮号亏喜壴鼓豈豆豊豐䖒虍虎虤皿 𠙴去血丶丹青井皀鬯食亼會倉入缶矢高冂𩫖京亯㫗畗㐭嗇來麥夊舛舜韋弟夂久 桀木東林才叒之帀出𣎵生乇𠂹𠌶華𥝌稽巢桼束㯻囗員貝邑𨛜日旦倝㫃冥晶月有 朙囧夕多毌𢎘𣐺𠧪齊朿片鼎克彔禾秝黍香米毇臼凶朩𣏟麻尗耑韭瓜瓠宀宮呂穴 㝱疒冖𠔼冃㒳网襾巾巿帛白㡀黹人𠤎匕从比北丘㐺𡈼重臥身㐆衣裘老毛毳尸尺 尾履舟方儿兄兂皃𠑹先禿見覞欠㱃㳄旡頁𦣻面丏首𥄉須彡彣文髟后司卮卩印色 𠨍辟勹包茍鬼甶厶嵬山屾屵广厂丸危石長勿冄而豕㣇彑豚豸𤉡易馬𢊁鹿麤㲋兔 萈犬㹜鼠能熊火炎黑囪焱炙赤大亦夨夭交尣壺壹幸奢亢夲夰亣夫立竝囟思心惢 水沝瀕𡿨巜川泉灥永𠂢谷仌雨雲魚𩺰燕龍飛非卂𠃉不至西鹵鹽戶門耳𦣞手𠦬女 毋民丿𠂆乁氏氐戈戉我亅珡乚亡匸匚曲甾瓦弓弜弦系糸素絲率虫䖵蟲風它龜黽 卵二土垚堇里田畕黃男力劦金幵勺几且斤斗矛車𠂤𨸏𨺅厽四宁叕亞五六七九禸 嘼甲乙丙丁戊己巴庚辛辡壬癸子了孨𠫓丑寅卯辰巳午未申酉酋戌

Litteratur
----------

* Ingar Holst & Yang Mingxia: *De vanligste kinesiske tegn - bind 1*. Shanghai: Ingar Holst Publishing Co. 2022. (Under utarbeidelse) (PDF-versjon).


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
**Unas-pyramiden** (egyptisk: *Nfr swt Wnjs*, «Vakre er stedene til Unas») en pyramide med glatte sider i Egypt. Den ligger i guvernementet Giza, i den nordlige delen av landet, 22 km sør for hovedstaden Kairo. Unas-pyramiden ligger 58 meter over havet. Den ble bygget på 2300-tallet f.Kr. for den egyptiske farao Unas, den niende og siste kongen av det femte dynastiet i oldtidens Egypt. Den er den minste av pyramidene i Det gamle rike i Egypt, men er betydelig grunnet oppdagelsen av pyramidetekstene, hellige tekster for kongens etterliv risset inn i steinveggene i dens underjordiske kamre. Disse ble innrisset for første gang i Unas’ pyramide, men de etablerte en tradisjon med gravtekster som ble videreført til påfølgende egyptiske herskerne til slutten av det gamle rike og inn i Mellomriket via sarkofagtekstene som danner grunnlaget for *Den egyptiske dødeboken, og tekster om livets vei*.

Referanser
----------

1. ↑   Altenmüller (2001), s. 597 & 600.

Litteratur
----------

* Altenmüller, Hartwig (2001): «Old Kingdom: Fifth Dynasty» i: Redford, Donald B. red.: *The Oxford Encyclopedia of Ancient Egypt, Volume 2*. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-510234-5; s. 597–601.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Pyramid of Unas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Pyramid Texts Online – hieroglyfer og fullstendig oversettelse
* Virtuell utforskning av pyramiden til Unas

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Ospemåler** (*Epirranthis diversata*) er en sommerfugl som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). Den er den eneste representanten for underfamilien Desmobathrinae i Nord-Europa.

Utseende
--------

 Larve (foto: James Lindsey)
En middelsstor (vingespenn hos hannen 40 – 45 mm, hos hunnen 31 – 37 mm), brungul måler, vingene med brunlig bestøvning. Hunnen har spissere og mindre vinger enn hannen, og er noe mørkere (brunere) på farge. Kroppen er ganske spinkel, vingene store og brede hos hannen, smalere hos hunnen. De er brungule med innslag av brune skjell, hunnens forvinger er nærmest brune. Forvingen har to utydelige, brune tverrlinjer, den ytterste av disse med en avlang, hvit flekk nær fremkanten. Bakvingen er blekt brungul med en diffus, brun flekk i midten.

Levevis
-------

Arten er knyttet til osp (*Populus tremula*), som er larvenes næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr både om dagen og om natten, i april – juni med hovedflygetiden i mai.

Utbredelse
----------

Arten finnes i Europa nord for Alpene, østover til det midtre Sibir. I Norge er den temmelig vanlig på Østlandet og Sørlandet, på Vestlandet er den bare funnet i Hardanger, det finnes også spredte funn fra Trøndelag og Nord-Norge.

Litteratur
----------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *ospemåler* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *ospemåler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *ospemåler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *ospemåler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *ospemåler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *ospemåler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Epirranthis diversata* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* Nettsiden *Norges sommerfugler*[*død lenke*]
Pagoden til Fogongtempelet i fylket Ying
Shuozhou i Shanxi
**Shuozhou** (kinesisk: 朔州市, pinyin: *Shuòzhōu*) er et byprefektur i den kinesiske provinsen Shanxi. Arealet er på 10.662 km² og innbyggertallet ca. 1,41 millioner (2003).

Administrative enheter
----------------------

Byprefekturet Shuozhou har jurisdiksjon over 2 distrikter (区 *qū*) og 4 fylker (县 *xiàn*). 

| Kart |
| --- |
|  |
| # | Navn | Hanzi | Hanyu Pinyin | Befolkning (2003 est.) | Areal (km²) | Tetthet (/km²) |
| **Distrikter** |
| 1 | Shuocheng | 朔城区 | Shuòchéng Qū | 380 000 | 1 793 | 212 |
| 2 | Pinglu | 平鲁区 | Pínglǔ Qū | 190 000 | 2 314 | 82 |
| **Fylker** |
| 3 | Shanyin | 山阴县 | Shānyīn Xiàn | 220 000 | 1 652 | 133 |
| 4 | Ying | 应县 | Yìng Xiàn | 270 000 | 1 708 | 158 |
| 5 | Youyu | 右玉县 | Yòuyù Xiàn | 100 000 | 1 965 | 51 |
| 6 | Huairen | 怀仁县 | Huáirén Xiàn | 250 000 | 1 230 | 203 |

Økonomi
-------

Shuozhou er et industrielt sentrum, med gruvedrift knyttet til kull, jern, bauxitt, glimmer, mangan og grafitt. Etters har prefekturet landbruk, kjemisk industri, kjeramikkproduksjon og fiskeindustri.

En eksplosjon den 19. mars 2005 ved kullgruven Xishui rammet også den nærliggende kullgruven Kangjiayao. Minst 65 gruvearbeidere omkom.

Severdigheter
-------------

Utenlandske turister besøker sjelden denne delen av Kina, men det finnes noen severdigheter. Pagoden til Fogongtempelet (Yingxiantårnet), bygd i 1056 under Liao-dynastiet, er en av de viktigere. Den ble bygd av tre, uten jernspiker. Det er blitt til museum for kalligrafi. 

Det finnes også ruiner fra paleolitikum, og gamle graver fra Yifolket.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Shuozhou – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Ospevårmåler** (*Archiearis notha*) er en sommerfugl som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). Den ligner sterkt på slektningen bjørkevårmåler (*Archiearis parthenias*), og flyr som denne i solskinn tidlig på våren. Ospevårmåleren skiller seg fra bjørkevårmåleren på at forvingen er mer ensfarget grålig, med lite innslag av hvitt.

Utseende
--------

En middelsstor (vingespenn 31–34 mm), brunlig måler med oransje bakvinger. Den ligner bjørkevårmåleren, men er litt spinklere bygd, i tillegg til at forvingen virker gråere. Kroppen er kledt med lange, utstående hår, men den virker litt mindre «bustete» enn bjørkevårmåleren. Hannens antenner er kamtannede, hunnens trådformede. Kroppen er svart. Forvingen er vanligvis nokså jevnt brunlig grå, uten påfallende hvite flekker. Nær ytterkanten er det to, parallelle, smale, lyse tverrbånd som løper parallelt med ytterkanten. Bakvingen er oransje med en nokså bred, mørkbrun ytterkant (bredere enn hos bjørkevårmåleren), en firkantet, brun flekk som går ut fra innerkanten og en liten, oval flekk foran denne. Larven er lys grønn, hodet med svarte tegninger.

Levevis
-------

Denne arten er knyttet til osp (*Populus tremula*), som er larvens næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i april–mai, bare når det er solskinn.

Utbredelse
----------

Arten finnes i Mellom- og Nord-Europa, videre østover gjennom Russland til Japan. I Norge er den forholdsvis vanlig på Øst- og Sørlandet, sjelden på Vestlandet der den er funnet nord til Ålesund.

Litteratur
----------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *ospevårmåler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (sv) *ospevårmåler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *ospevårmåler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *ospevårmåler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Archiearis notha* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Boudinotiana notha* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* Nettsiden *Norges sommerfugler*[*død lenke*]
***Fornasinius hauseri*** er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En stor (ca. 35-70 millimeter), svært kraftig, halvmatt svart gullbasse, med gulaktige tegninger. Pronotum har gule sidekanter og en smal, gul midtstripe, dekkvingene har tallrike, gule flekker. Hannen har et smalt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet. Dette er nedoverkrummet, bredere ved roten enn lenger ute, og spissene vender utover.

Levevis
-------

Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å overleve.

Utbredelse
----------

Arten lever i området rundt Victoriasjøen og er kjent fra Kenya, Tanzania, Uganda, Rwanda og den Demokratiske Republikken Kongo, også fra Kamerun.

Systematisk plassering
----------------------

Inntil nylig har arten blitt forvekslet med *Fornasinius fornasinii*. De aller fleste eksemplarer som har vært bestemt til *Fornasinius fornasinii* tilhører *F. hauseri*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
				+ Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
					- Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
						* Slekten *Fornasinius* Bertoloni, 1853
							+ ***Fornasinius hauseri*** Kraatz, 1896
								- ***Fornasinius hauseri hauseri*** Kraatz, 1896 - Kenya, Kamerun?
								- ***Fornasinius hauseri hirthi*** (Preiss, 1904) - området rundt Victoriasjøen og det nordlige Tanzania
								- ***Fornasinius hauseri ssp.*** (ubeskrevet underart fra Kongo).

Kilder
------

* Michele De Palma & Hitoshi Takano (2018) Identification of the Goliath beetles *Fornasinius fornasini* Bertoloni and *Fornasinius hauseri* Kraatz (Scarabaeidae: Cetoniinae). *bioRxiv*

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*
* (en) Fornasinius – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Øst-Timors flagg. Størrelsesforhold 1:2
**Øst-Timors flagg** består av en rød duk hvorpå det ut fra stangsiden er plassert en gul trekant og på denne igjen en svart trekant. I den svarte trekanten er det en hvit femtakket stjerne. Den svarte trekanten strekker seg en tredel ut i flaggduken, mens den gule trekanten når ut til midten av flaggduken. 

Flagget er beskrevet i seksjon 15 i Øst-Timors grunnlov. Her bestemmes også flaggets symbolikk. Etter grunnloven står gult for sporene etter kolonialismen. Svart står for obskurantisme, noe som må bekjempes. Rødt symboliserer kampen for nasjonal selvstendighet. Hvitt står for fred. Stjernen representerer det ledende lyset ifølge den offisielle forklaringen nedfelt i grunnloven. Flaggets størrelsesforhold er 1:2. 

Øst-Timors flagg benyttes i samme utforming som nasjonalflagg, handelsflagg, statsflagg og orlogsflagg både på land og til sjøs.

Flagget er basert på flagget som ble heist i den korte selvstendighetsperioden i 1975. Det er basert på partifargene og flagget til frigjøringsbevegelsen FRETILIN. Øst-Timors flagg måtte vike for Indonesias flagg under okkupasjonen fram til 1999. Deretter var Øst-Timor under administrasjon av FN og FN-flagget vaiet over landet. Øst-Timors flagg ble igjen tatt i bruk i 2002. Fra natten til Øst-Timors uavhengighetsdag, 20. mai 2002, ble FNs flagg firt og erstattet av flagget til det uavhengige Øst-Timor.

Kilder
------

* Constitution of the Democratic Republic of Timor-Leste

| * v
* d
* r
Asiatiske flagg |
| --- |
| Afghanistan **·** Armenia **·** Aserbajdsjan **·** Bahrain **·** Bangladesh **·** Bhutan **·** Brunei **·** De forente arabiske emirater **·** Filippinene **·** Georgia **·** India **·** Indonesia **·** Irak **·** Iran **·** Israel (Palestina) **·** Japan **·** Jemen **·** Jordan **·** Kambodsja **·** Kasakhstan **·** Folkerepublikken Kina (Hongkong **·** Macao) **·** Republikken Kina **·** Kirgisistan **·** Kuwait **·** Kypros **·** Laos **·** Libanon **·** Malaysia **·** Maldivene **·** Mongolia **·** Myanmar **·** Nepal **·** Nord-Korea **·** Oman **·** Pakistan **·** Qatar **·** Russland **·** Saudi-Arabia **·** Singapore **·** Sri Lanka **·** Syria **·** Sør-Korea **·** Tadsjikistan **·** Thailand **·** Turkmenistan **·** Tyrkia **·** Usbekistan **·** Vietnam **·** Øst-Timor |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Styrelsen for IT og Læring** er et dansk statlig direktorat under Ministeriet for Børn og Undervisning. Direktoratet har hovedkontor på Vester Voldgade i København og avdelinger i Lyngby og Århus. Det har i alt ca. 300 medarbeidere.

Direktoratet arbeider for å fremme den digitale utviklingen på barne- og undervisningsområdet. De primære fokusområdene er økt anvendelse av IT i undervisningen og understøttelse av effektiv institusjonsdrift ved bruk av IT. Direktoratet utfører oppgaver innenfor de overordnede målsetningene på ministeriets område og i henhold til etatens resultatkrav.

Direktoratet leverer en rekke tjenester og ytelser, herunder:

* SkoDa
* SkoleKom
* SkoleIntra
* EMU.dk
* Uddannelsesforum

Historie
--------

UNI‑C ble opprettet i oktober 1965 under navnet Northern Europe University Computing Centre. Senere, i starten av 1970-årene, ble to lignende sentra, Regionale EDB-Center ved Aarhus Universitet (RECAU) og Regionale EDB-Center ved Københavns Universitet (RECKU), bevilget av Undervisningsministeriet. Disse ble tilknyttet henholdsvis Aarhus Universitet og Københavns Universitet. I midten av 1980-årene ble de tre sentra imidlertid lagt sammen til UNI‑C. I 2014 ble navnet endret til Styrelsen for IT og Læring.

Referanser
----------

1. ↑  Dorte Olesen (2005). «Forord» (PDF). *UNI-C*. UNI-C: 3-4. Arkivert fra originalen (PDF) 6. juni 2007. Besøkt 18. oktober 2011.
2. ↑  Christian Gram. «Styrelsen for It og Læring | Gyldendal - Den Store Danske». *denstoredanske.dk* **(dansk)**. Besøkt 26. august 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Runesten reist av trossamfunnet i 2006
**Forn Siðr** (Asa- og Vanetrosamfundet i Danmark) er et dansk landsdekkende trossamfunn for dyrkere av de nordiske guder og krefter i den nordiske trosforestilling og folketro. Forn Siðr som offisiell forsamling ble dannet den 15. november 1997.

Organisasjonen misjonerer ikke og er upolitisk, men tar dog avstand fra nazisme.

Forn Siðr ble den 6. november 2003 godkjent som trossamfunn av Kirkeministeriet. Det har blant annet gitt trossamfunnet rett til å foreta juridisk gyldige vielser for sine medlemmer, samt bedre muligheter for medlemmene å bli bisatt under forrettelse av hedenske ritualer.

Forn Siðr holder for alle sine medlemmer offisielt blót (gudsdyrkelse) fire til fem ganger om året. Det dreier seg om de fire solhøytidsblót (vårjevndøgn, sommersolhverv, høstjevndøgn og vintersolhverv), samt et blót ved altinget.

Forn Siðrs høyeste besluttende myndighet er Altinget som består av alle de medlemmer som er møtt frem.

Trossamfundet har sitt eget medlemsblad – *Vølse – organet for hedensk sæd* – som utkommer fire ganger om året.

Historie
--------

Det har i den senere tid vært en stigende interesse for dyrkelse av de nordiske guder, spesielt i vikingegrupper (folk som opptrer eller selger smykker ved vikingemarkeder). På Island var Åsatroen blitt anerkjent av myndighetene som trossamfunn allerede i 1973, og i 1996 ble troen også anerkjent av myndighetene i Norge. I Danmark var interessen for Åasatroen spredt, og tidligere forsøk på å danne en forening mislykkes.

Den offisielle etablering av Forn Siðr var den 15. november 1997. Via forskjellige kontakter ble et uformelt møte arrangert sommeren 1997, hvor syv personer møttes i en park i Odense, for å diskutere muligheten for å danne en forening for Åsadyrkere i Danmark. De syv var Morten Grølheim, Viktoria Gotved, Ole Nielsby, Eirik, Christine Fentz, Bertil Dorch og Pelle Bull. Dette ledet til det stiftende allting den 15. november 1997.

Den 13. desember 1999 ble søknaden om godkjennelse sendt til Kirkeministeriet. Kirkeministeriets rådgivende utvalg vedrørende trossamfunn vurderte i 2002, at Forn Siðr ikke kunne oppfattes som et trossamfunn. Forn Siðr ble allikevel godkjent av ministeren den 6. november 2003 etter en omskrivning av vedtektene.

Den 7. februar 2009 innviet trossamfunnet sin første gravplass på Assistens Kirkegård (Odense).

Referanser
----------

1. ↑  Hedensk gravplads i Odense Arkivert 12. mars 2011 hos Wayback Machine. Forn Siðrs egen beskrivelse
2. ↑  Hedninge får egen gravplads i Odense Arkivert 16. august 2011 hos Wayback Machine. internettutgaven av *Fyens Stiftstidende – Fyns Amts Avis*, 29. mars 2008

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Forn Siðr - Asa- og Vanetrosamfundet i Danmark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
***Fornasinius hermes*** er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En stor, svært kraftig, svart gullbasse med gulaktige tegninger. Hannen har et langt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet.
Arten ligner mye på *Fornasinius fornasinii* men kan kjennes blant annet på at leggene på forbeina har tre tenner.

Levevis
-------

Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å overleve.

Utbredelse
----------

Arten er kjent fra det nordøstlige Uganda.

Systematisk plassering
----------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
				+ Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
					- Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
						* Slekten *Fornasinius* Bertoloni, 1853
							+ ***Fornasinius hermes*** De Palma & Di Gennaro, 2017

Kilder
------

* M. De Palma og C. Di Gennaro (2017) Description of *Fornasinius hermes* sp. nov. (Coleoptera: Cetoniidae: Goliathini). *Entomologia Africana* 22 (1): 31-38.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*
* (en) Fornasinius – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
***Fornavn Carmen***  (fransk: *Prénom Carmen*) er en fransk langfilm fra 1983 regissert av Jean-Luc Godard. Filmen vant Gulløven ved filmfestivalen i Venezia.

Handlingsreferat
----------------

Den eksentriske Jeannot bor ved et Sanatorium hvor en doktor truer med å kaste ham ut hvis han ikke begynner å vise tegn på reell sykdom. Carmen kommer for å besøke ham, og det avsløres at han er en tidligere film-produsent, og hennes slemme onkel. Etter å ha fått onkel Jeannot til å låne henne sin leilighet, forsøker Carmen og noen andre å plyndre en bank. I løpet av ranet står Carmen ansikt til ansikt med Joseph, en uheldig bank-vakt, og de to blir umiddelbart forelsket. Carmen og Joseph trekker seg deretter tilbake til onkel Jeannots leilighet, hvor Carmen husker incestuøse møter fra barndommen.

Carmen stikker snart av sammen med Fred, lederen for gjengen deres. I tilbakeblikk avslører Carmen for Joseph at ranet var ment å finansiere et større prosjekt, kidnappingen av "en stor produsent" eller datteren hans. Fred overtaler onkel Jeannot til å regissere gjengens film-planer. Etter å ha mottatt en blomst fra henne, gjenforenes Joseph med Carmen på et hotell hvor gjengen bor. Han planlegger å fortsette det romantiske forholdet deres og delta i kidnappingen, men Carmen virker stadig mer uinteressert i ham - og gjengen liker heller ikke Joseph. Dagen for kidnappingen kommer, og skal finne sted i en restaurant på hotellet hvor gjengen har oppholdt seg. Onkel Jeannot er også til stede for å regissere filmen.

Medvirkende
-----------

* Maruschka Detmers : Carmen X
* Jacques Bonnaffé : Joseph Bonnaffé
* Myriem Roussel : Claire
* Christophe Odent : sjefen
* Hippolyte Girardot : Fred

Referanser
----------

1. ↑  «Filmen på filmweb.no» **(norsk)**. Besøkt 6. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Fornavn Carmen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Fornavn Carmen* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Fornavn Carmen* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Fornavn Carmen* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Fornavn Carmen* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Fornavn Carmen* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Fornavn Carmen* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Fornavn Carmen* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Fornavn Carmen* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
***Why Do Fools Fall in Love*** er Diana Ross sitt ellevte soloalbum, men også det første albumet hun ga ut på sitt nye platelselskap RCA, og ble utgitt 4. september 1981. Ross hadde tidligere det året forlatt Motown for en 20-millioner kontrakt med RCA. Dette albumet var også det første som Ross produserte selv.

Bakgrunn
--------

Albumet ble Ross sitt andre album som ble sertifisert til platina av RIAA. 
Tittelsporet var en cover av Frankie Lymon & The Teenagers hit fra 1956, og inneholdt også en soloversjon av Lionel Richie og Ross-hiten «Endless Love». 

Låtskrivere som Michael Sembello og Dan Hartman bidro med sanger til albumet.

Sporliste
---------

### Side A

1. «Why Do Fools Fall in Love» (Frankie Lymon, Morris Levy) – 2:52
2. «Sweet Surrender» (Stack, Christensen) – 4:07
3. «Mirror Mirror» (Michael Sembello, Michael Matkowsky) – 6:06
4. «Endless Love» (Lionel Richie) – 4:55

### Side B

1. «It's Never Too Late» (Dan Hartman) – 3:17
2. «Think I'm In Love» (L. Cheryl Taylor) – 4:13
3. «Sweet Nothings» (Self, Albritton) – 2:59
4. «Two Can Make It» (Dean Pitchford, Tom Snow) – 3:23
5. «Work That Body» (Diana Ross, Ray Chew) – 4:57

Mottakelse
----------

Den amerikanske pressen hadde spådd Ross sin karrieredød da hun forlot Motown, men da albumet viste seg som en suksess stilnet kritikken. De to første singlene, tittelsporet og den rock-inspirerte «Mirror Mirror» nådde syvende og åttendeplass på Billboard – listen, med den tredje singelen «Work That Body» som nådde syvendeplass i England. 

Albumet nådde 15.-plass.

Singler
-------

* 1981: *«Why Do Fools Fall in Love» / «Think I'm in Love»* (#7 USA)
* 1981: *«Mirror, Mirror» / «Sweet Nothings»* (#8 USA)
* 1982: *«Work That Body» / «Two Can Make It»* (#7 England)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Why Do Fools Fall in Love* på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) *Why Do Fools Fall in Love* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *Why Do Fools Fall in Love* på AllMusic Rediger på Wikidata


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
***Why We Fight*** er en engelskspråklig dokumentarfilm fra 2005 som tar for seg USAs militarisme. Filmen er regissert, produsert og skrevet av Eugene Jarecki og er en samproduksjon mellom USA, Storbritannia, Canada og Frankrike. Tittelen spiller på fellestittelen til en serie med dokumentarfilmer fra 1940-årene som ble produsert av Frank Capra på oppdrag av USAs regjering. Disse filmene ble produsert i propagandaøyemed for å skape forståelse i opinionen for landets krig mot Aksemaktene under Andre verdenskrig.

Filmen vant prisen for beste dokumentar på Sundance Film Festival.

Den ble ikke satt opp på norske kinoer, men ble sendt på NRK *Utsyn* i 2005 under tittelen *Hvorfor kriger Amerika?*

Om filmen
---------

Dokumentaren tar for seg den amerikanske våpenindustrien og forsøker å vise hvordan denne påvirker livet til innbyggerne i USA. Filmen starter med en fjernsynstale av president Dwight D. Eisenhower hvor han advarer mot å la «det militær-industrielle kompleks» få for mye makt.

Den tar utgangspunkt i opptrappingen av krigen i Irak og gir seeren den personlige historien til en del mennesker i det amerikanske militære samfunn.

Filmen hevder at det finnes en allianse mellom militære, industrielle og nasjonale interesser, og at disse er i et økonomisk avhengighetsforhold som krever at USA må være i en konstant krigstilstand. Regissøren spør videre hvordan en nasjon «av folket, ved folket og for folket» kan være havnet i et økonomisk avhengighetsforhold som krever at landet befinner seg i denne tilstanden.

Personer som medvirker i filmen
-------------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * John McCain
* Susan Eisenhower
* Richard Perle
* Gore Vidal
* Joseph Cirincione
* Gwynne Dyer
* Dwight D. Eisenhower (arkivbilder)
* John S.D. Eisenhower
* Donna Ellington
* Chalmers Johnson
* William Kristol
 | * Karen Kwiatkowski
* Charles Lewis
* Dan Rather
* James G. Roche
* Wally Saeger
* Wilton Sekzer
* Naj Sheesan
* William Solomon
* Franklin Spinney
* Richard Treadway
* Michael Valentine
 |

Referanser
----------

1. ↑  «Kilder til USAs militarisme». *arkiv.nrk.no*. Besøkt 22. april 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) *Why We Fight* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Why We Fight* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (en) *Why We Fight* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Why We Fight* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Why We Fight* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Why We Fight* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Why We Fight* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Why We Fight* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Why We Fight* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Why We Fight* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata
**Norsk Folkemusikklag** (NFL) er en møteplass og et faglig forum for de som har sitt daglige arbeid knyttet til folkemusikk og folkedans, og for alle andre som er nysgjerrige på vitenskapelige perspektiv på dette fagfeltet. I tillegg til forskere og andre faglig ansatte rekrutterer NFL medlemmer blant studenter, utøvere og et generelt kulturhistorisk- og folkemusikkinteressert publikum.

Tidsskrift
----------

NFL utgir det vitenskapelige tidsskriftet *Musikk og tradisjon*.

Historie
--------

NFL ble stiftet i januar 1948, med Ole Mørk Sandvik som første formann. Han hadde vært til stede på stiftelsesmøtet for International Council for Traditional Music (ICTM, da IFMC) i London, september 1947, og reiste så hjem for å stifte NFL som nasjonalt lag med samme formål. De nasjonale laga skulle være støttespillere for den internasjonale organisasjonen. Styret i NFL fungerer som nasjonalkomité. Sandvik var formann i laget helt fram til 1965, og var i en periode også visepresident i den internasjonale organisasjonen. Lagets kontingent til ICTM ble betalt av departementet.[hvilket?] I 1965 overtok Reidar Sevåg vervet som formann i NFL.

Etter noen år med svak aktivitet kom et vendepunkt i 1979 da ICTMs verdenskonferanse ble lagt til Oslo. Laget fikk ny giv og kom fram i lyset. Rolf Myklebust, som var aktiv i ICTM var en av pådriverne her, og Norges Ungdomslag, gjorde mye av sekretærarbeidet under konferansen. Dette førte til en mer utadrettet aktivitet for laget. Tellef Kvifte overtok ledervervet etter Reidar Sevåg i 1980. Deretter overtok Ingrid Gjertsen vervet i 1982. I forbindelse med 100-årsjubileet for Arne Bjørndal ble det i 1982 arrangert fagseminar og konsert. Jubileet samlet mye folk og laget fikk mange nye medlemmer. Dette ble startsskuddet for faste årlige fagseminarer.

Ledere
------

* 1948–1965: Ole Mørk Sandvik
* 1965–1980: Reidar Sevåg
* 1980–1982: Tellef Kvifte
* 1982–1988: Ingrid Gjertsen
* 1988–1992: Bjørn Aksdal
* 1992–1993: Rolf Karlberg
* 1993–1998: Ruth Anne Moen
* 1998–2001: Gunnar Stubseid
* 2001–2005: Ragnhild Knudsen
* 2005–2006: Bodil Haug
* 2006–2007: Geir Egil Larsen
* 2007–2010: Siri Mæland
* 2010–2012: Ola Graff
* 2012–2013: Anne Murstad
* 2013–2023: Bjørn Aksdal
* 2023–: Jon Hjellum Brodal

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Ungarns flagg Ungarn |
| Olympiske leker |
| Bronse | OL 1936 i Berlin |  Lagkonkurranse |
| VM i turn |
| Sølv | VM 1934 i Budapest |  Lagkonkurranse |
| Sølv | VM 1934 i Budapest |  Mangekamp |

**Margit Kalocsai** (født 27. desember 1909 i Budapest) er en tidligere ungarsk turner. Hun har medaljer fra et OL og et turn-VM.

Hun deltok i OL var i 1936, her fikk Ungarn bronse i lagkonkurransen. Tyskland vant denne konkurransen. Kvinnene konkurrerte individuelt i OL-sammenheng først under OL i 1952. Poengoversikten tilsier likevel at hun kom på 33.-plass i hopp, 61.-plass i bom og 5.-plass i skranke, som var de tre apparatene kvinnene turnet i under lagkonkurransen, noe som plasserte henne på 41.-plass sammenlagt individuelt.

I VM-sammenheng fikk to sølv under verdensmesterskapet i 1934, som var det første der kvinner fikk delta. Ungarn fikk sølv i lagkonkurransen, med Kalocsai på laget, og hun fikk sølv sammenlagt, bak Vlasta Děkanová. VM 1938 var det første der kvinnene ble premiert i enkeltapparater.

Referanser
----------

1. ↑   PIM identifier, PIM authority ID PIM137363, resolver.pim.hu, besøkt 3. juni 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   sports-reference.com, www.sports-reference.com, besøkt 20. januar 2016[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Margit Kalocsai – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Margit Kalocsai – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Margit Kalocsai – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (hu) Margit Kalocsai – Ungarns olympiske komité Rediger på Wikidata
* Profil på DatabaseOlympics.com