Askeladden og trollet fra folkeeventyret «Askeladden som kappåt med trollet». Illustrasjon av Theodor Kittelsen.
Illustrasjon av Carl Larsson til «Askepilten som åt i kapp med trollet» i *Folksagor* av Asbjørnsen og Moe (svensk utgave 1927)
***Askeladden, som kappåt med trollet*** er et folkeeventyr utgitt av Asbjørnsen og Moe allerede i første hefte av *Norske Folkeeventyr* (1841). Eventyret ble skrevet ned av Jørgen Moe, etter en innsamling han gjorde på Ringerike og trykket første gang i *Norske Folkeeventyr* i 1843.

*Askeladden som kappåt med trollet* er et internasjonalt kjent eventyr (AT 1088). Det er kjent i 27 varianter i Norge, men finnes også belagt i finsk, svensk, samisk, dansk, irsk, skotsk, engelsk, fransk, tysk, tsjekkisk, slovensk, katalansk, spansk, italiensk, gresk, georgisk, russisk, ukrainsk og indisk språkdrakt, foruten å ha blitt spredd til Amerika med spanske og britiske emigranter.

Handling
--------

Per og Pål blir skremt bort av et troll fra skogen, hvor de holder på med vedhogst. Askeladden ber om å få med seg en stor nistepakke, og drar ut i skogen for forsøke det samme som brødrene. Han treffer på trollet, og svarer trollets trusler med å klemme mysen ut av en hvitost som han later som er en stein. Trollet blir skremt, og hjelper Askeladden med å hugge. I kveldinga blir Askeladden invitert hjem til trollet, og Askeladden utfordrer han i kappeting. Askeladden tar sekken sin på magen, og heller mer grøt i sekken enn han putter i munnen. Når den er full, skjærer han opp «magen» og oppfordrer trollet til å gjøre det samme når han blir mett. Trollet dør, og Askeladden bringer hjem trollskatten til familien sin.

Tolkning
--------

Etter en strukturalistisk forklaringsmodell uttrykker dette eventyret de grunnleggende motsetningene mellom natur og kultur: «Trollet forvalter skattene mens mennesket høster ressursene».

* Motiv 1: Eierskap til skogen: Askeladden hugger ved og erobrer eller kultiverer urørt, jomfruelig mark, som trollet ønsker å bevare urørt, som tett, selvgrodd urskog. Gjennom verbale overdrivelser og skinnhandlinger klarer Askeladden å lure utysket. Det vil si, han klemmer vannet ut av en fersk, ny hvitost, som han påstår å være en hvit stein.
* Motiv 2: Styrkeprøven: Gutten blir bedt om å hente vann i en diger bøtte som han ikke engang klarer å rikke på, men sier han like gjerne går og henter hele brønnen, noe trollet i frykt for følgene av å miste vannkilden sin blir nødt til å avslå.
* Motiv 3: Spisekonkurransen: Mens trollets altetende glupskhet representerer de nedbrytende kreftene i naturen, står Askeladdens snartenkte påfunn å stappe grøten ned i en sekk han har plassert på magen, for deretter å snitte den opp og få trollet til å gjøre det samme med magen. Dermed setter det «dumme trollet» livet til i konkurransen.

Dukkefilm
---------

Eventyret er også blitt filmatisert av Ivo Caprino i dukkefilmen *Gutten som kappåt med trollet*. Der er imidlertid Peter Christen Asbjørnsen som i den filmatiske rammefortellingen gjort til ansvarlig for eventyret, til tross for at varianten egentlig ble samlet og gjenfortalt av Jørgen Moe for *Norske Folkeeventyr* 1.1 (1841).

Se også
-------

* Askeladden
* Gutten som kappåt med trollet (dukkefilm)
* Aladdin

Referanser
----------

1. 1 2  «Askeladden som kappåt med trollet»
2. ↑  «Askepilten som åt i kapp med trollet»
3. ↑  Erik Henning Edvardsen: «Myter og sagn» (s. 20-25). *Fjell og vidde* nr. 7 – 1994. Den norske turistforening. Tema: Østlandske skogsområder, side 22.

Eksterne lenker
---------------

* Asbjørnsen, P. Chr. (Peter Christen) (1812-1885) og Moe, Jørgen (1932). «Askeladden som kappåt med trollet». *Folke og huldreeventyr: norske kunstneres billedutgave. 2*. Oslo: Gyldendal. s. 14-16. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)