recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Emblem
Fartøysparade 9. mai 2010
Baser for Nordflåten
**Nordflåten** (russisk: Северный флот, *Severnij flot*) er en av den russiske marines flåter, med baser ved Kolahalvøya og Hvitehavet. Flåten utgjør størstedelen av OSK Nord. Den omfatter kystartilleri, marinefly og kystforsvarsenheter. Nordflåten ble grunnlagt i 1937 og fikk sin base i Vajenga, (dagens Severomorsk). Under andre verdenskrig spilte den en heller beskjeden rolle, og syslet mest med enkelte landstigningaksjoner i små enheter.

I sovjettiden ble den kalt *Røde Banner-Nordflåten*.

Ubåter i *Bolsjaja Lopatka* i Zapadnaja Litsa
Noe helt annet ble det under den kalde krigen da atomubåtene med kjernevåpen for en stor den ble basert her. Disse måtte ha omfattende serviceinnretninger, og måtte beskyttes av store styrker. Nordflåten vokste raskt til Sovjets største marine, og den er fortsatt størst i Den russiske flåte. Kolahalvøya ble svært militarisert i sovjettiden. I juni 1956 ble en ombygd ubåt av typen Prosjekt 611 den første ubåten med kjernvåpenbærende ballistiske missiler.

Nedgangsperioden etter Sovjetunionens fall ble komplisert av blant annet store miljøproblemer grunnet atomavfall fra kasserte atomubåter og våpen. Forliset av atomubåten *Kursk* i 2000 kastet også skygger over Nordflåtens ledelse.

«Nordflåtens 32. separate arktiske hydrografiske gruppe» var det «offisielle militære namnet på den sovjetiske Kapp Heer-basen på Svalbard. 
Dekknamnet som ble brukt, var "Arktikugol geologiske ekspedisjon», skrev Erling Folkvord i 1998.

Sammensetning
-------------

Militær kommando og kontroll

* Flåtestab i Severomorsk
* Nordflåtens ubåtkommando i Gadzjijevo
* Etterretningsskipet «Jantar» (GUGI) i Severomorsk
* 518. etterretningskipsskvadron i Poljarnyj
* 601. hydrograffartøysskvadron i Poljarnyj
* 41. hydrograffarttøygruppe (rajon) i Severodvinsk
* 83. hydrograffarttøygruppe i Severodvinsk
* 86. søk- og redningsgruppe (otryad) i Poljarnyj
* 29. spesialubåtbrigade (GUGI) i Olenjabukta, Gadzjijevo

Ubåtstyrke:  

* 7. ubåtdivisjon Vidjajevo
* 11. ubåtdivisjon (DPL) i Murmansk-150
* 18. ubåtdivisjon (DPL) i Zapadnaja Litsa
* 24. ubåtdivisjon i Jagelnaja Guba
* 31. ubåtdivisjon i Gadzjijevo
* 14. antiskipsbrigade i Severomorsk
* 161. ubåtbrigade i Poljarnyj

Vern av baser og nærmeste farvann (OVR):  

Kolaflotiljen

Militær ildstøtte på operasjonelt nivå.

* 43. missilskipdivisjon i Severomorsk
* 14. antiskipsbrigade i Severomorsk

Militær logistikk

* 566. forsyningsskipsgruppe (otrjad) i Murmansk  :
* 44. forsyningsskipsgruppe i Severodvinsk
* 43. skipsskvadron for vern av indre havområder (OVR) i Severodvinsk
* 16. bygge- og reparasjonsverkstadsbrigade i Severodvinsk
* 8. forsyningsskipsgruppe i Severodvinsk
* 339. bygge- og reparasjonsverkstadsbrigade for Ubåtar i Severodvinsk

Referanser
----------

1. ↑  Erling Folkvord. 1998. *Rødt! På barrikadene for AKP og RV*. Kapittelet «Nordflåtens 32. separate arktiske hydrografiske gruppe»**
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Northern Fleet of Russia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Nordflåten hos warfare.ru (engelsk)
**Bonzo Radio** er en musikalsk duo dannet i Trøndelag, bestående av Jan Olav Almaas og Toralf Høyer-Hansen.

Musikkgruppen har flere utgivelser bak seg innenfor sjangeren barnemusikk. I 1985 kom de med utgivelsen *Lopp og Lus,* og fikk en slager med låten *Pannjkak-rock* som nådde sjuendeplass på Norsktoppen. En av komposisjonene på utgivelsen, *Hølet i Hølet*, var skrevet av Hans Rotmo. 10 år etterpå fugte juleplata *Jul i Nisseposten* (1995), som inkluderte bidrag fra Frode Fjellheim. Duoen har var også representert på samlekassetten «Lakrislåter 6» (Barnas aller beste), med låten *Bruk hodet, Bruk hjelm* (Grappa, 1989).

I 2000 opptrådte Bonzo Radio under familiearrangementet til Nidaros Bluesfestival. Året etterpå var de på plass under familiarrangementet til Beatlesfestivalen i Trondheim.

Se også
-------

* Hans Rotmo

Plateutgivelser
---------------

* *Lopp og Lus* (Norsk Musikkbyrå, 1985)
* *Jul i Nisseposten* (1995)

Referanser
----------

1. ↑   Norsk nasjonaldiskografi (nordisko/8500153nln)
2. ↑   Norsk Visearkiv. «Lopp og Lus». Kodenummer A.D.U 8501
3. ↑   NTB. Norsktoppen 25 April. NTBtekst, 25. april 1986
4. ↑   Lundemo, T. «Europeiske høydepunkter». Adresseavisen, 2. mai 2000 Side: 8
5. ↑   Lundemo, T. «Beatles-helg». Adresseavisen, 24. oktober 2001 Side: 23

Eksterne lenker
---------------

* Rockipedia - Bonzo Radio[*død lenke*]
«**Petey**» eller «**Pete the Pup**» var en var en amerikansk pit bull terrier kjent fra den amerikanske tv-serien Rakkerungene (Our Gang). Petey ble til daglig kalt «**Pal**», men i registreringspapirene hans hos United Kennel Club heter han «**Lucenay's Peter**». Han var avlet av *A. A. Keller* og eid og trent av *Harry Lucenay*.

I tv-serien var Petey kjent for sin karakteristiske sirkel (pigment) rundt det ene øyet. Denne sirkelen var ikke planlagt, men før en innspilling hadde noen moret seg med å tegne en sirkel rundt Peteys ene øye. Denne lot seg ikke fjerne hurtig, så innspillingen måtte skje med sirkelen intakt. Sirkelen gjorde imidlertid sitt til at hunden framsto som original, derfor beholdt de den også i senere innspillinger. Observante seere legger imidlertid raskt merke til at sirkelen kunne opptre på både venstre og høyre øye. Det skyldes at Petey med tiden fikk såkalte *stand-ins*.

Den opprinnelige Petey ble drept av en fremmed ved forgiftning. Den siste filmen han medvirket i, var «A Tough Winter», som hadde premiere den 21. juni 1930. Den neste Petey var etterkommer av den opprinnelige Petey, men karrieren som Petey sluttet i 1932.
**Xiao Xian**, også kjent som **keiserinne Xiaoxianchun** (født som *Fuca* 28. mars 1712, død 8. april 1748) var en kinesisk keiserinne, gift med Qianlong-keiseren. Hun var Kinas keiserinne 1738-48. 

Xiao Xian var datter av adelsmannen Li Rongbao og søster av Fu Heng av mandsjuklanen Fuca. Hun ble gitt som fru til Hongli (den senere Qianlong-keiseren) i 1727, og fødte i 1728 hans første datter, og i 1730 hans andre sønn. I 1735 ble Hongli keiser, og i 1738 ble Xiao Xian utpekt til hans første keiserinne. 

Xiao Xian beskrives som en meget snill person, som viste omtanke mot alle ved hoffet; ikke bare mot keiseren, men også mot de andra hustruene og konkubinene, mot evnukkene og tjenestepikene. Hun skal ha båret blomster i sitt hår i stedet for smykker fordi hun ikke likte å spandere penger på seg selv. Xiao Xian anses å ha skikket seg vel i rollen som keiserinne, og presiderte pliktoppfyllende ved alle de konfucianske ritualer som hun var forventet å delta i. Hun gjenopptok i 1742 *Den store silkeseremonien*, et ritual der keiserinnen skulle lede hoffdamene i feiringen av silkevevingskunsten, og hun ble den første keiserinnen i mandsjudynastiet som ledet dette ritualet. Hun ledsaget ofte Qianlong-keiseren på hans reiser, og døde under en av disse, 36 år gammel. 

Hun ble etterfulgt av keiserinne Ulanara.

Referanser
----------

1. ↑   www.nspirement.com[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Norman Kutcher: «The Death of the Xiaoxian Empress: Bureaucratic Betrayals and the Crises of Eighteenth-Century Chinese Rule», i *The Journal of Asian Studies.* Vol. 56, No. 3 (Aug. 1997), s. 708–725.
**Bonus** refererer vanligvis til en ekstra utbetaling av overskudd for eksempel til arbeidstakere, aksjeeiere eller forsikringstakere.. I arbeidsliv er bonus tillegg i lønn som ofte ikke er knyttet til bestemte arbeidsoppgaver, og der utbetalingene kommer ujevnt med hensyn til perioden de er opptjent i eller gjelder for. 
I kjøretøy- og bilforsikring kan bonus bety premiering for skadefri kjøring.

I kortspill er bonus ekstrapoeng for vunnet spill.

Ifølge Statistisk sentralbyrås definisjon omfatter bonus provisjon, overskuddsdeling, produksjonstillegg, gratialer og tantieme, og gis som et beregnet gjennomsnitt per måned for perioden fra og med 4. kvartal året før til tellingstidspunktet.

Ordet bonus stammer fra latin, adjektivet *god*, egentlig «god, nyttig; rettskaffen; pålitelig; tapper; vennlig».

Referanser
----------

1. 1 2 3  Søk etter *Bonus* i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok
2. ↑  ssb.no Statistisk sentralbyrås definisjon av Bonus
3. ↑  «bonus» i Caprona Norsk etymologisk ordbok
Matsalen med billedgalleri ca. 1910
Gustaf Fröding av Richard Bergh, 1909
Eva Bonnier, selvportrett, 1886
Selma Lagerlöf av Carl Larsson, 1908
**Bonnierska Porträttsamlingen** er en privat kunstsamling og galleri i familien Bonniers eie og ligger på Djurgården i Stockholm.

Samlingen er berømt for sin store samling av svenske forfatterportretter og består av over 300 verk. Det hele startet i 1905 da Karl Otto Bonnier kjøpte Hanna Paulis portrett av Verner von Heidenstam.

Bonnierska Porträttsamlingen forvaltes av Bonnier Cityfastigheter og er kun åpent for private visninger.

Representerte kunstnere i utvalg
--------------------------------

* J.A.G. Acke
* Richard Bergh
* Eva Bonnier
* Peter Dahl
* Per Hasselberg
* Alvar Jansson
* Arne Jones
* Bo Larsson
* Carl Larsson
* Reinhold Ljunggren
* Thage Nordholm
* Ernst Nordin
* Hanna Pauli
* Bertram Schmiterlöw
* Tobias Sergel
* Carl Wilhelmson

Kilder
------

* Nina Öhman: *Bonniers porträttsamling Nedre Manilla*, 1994, ISBN 91-0-055702-1
* Bonnier Cityfastigheter[*død lenke*]

Portaler: Sverige | Kunst
**Kaare Krabbe Filseth** (født 24. april 1901 i Lillehammer, død 19. september 1944) var en norsk redaktør. Han ble henrettet av Gestapo under unntakstilstanden på Hønefoss høsten 1944.

Filseth ble var redaksjonssekretær i *Gudbrandsdølen* 1920-1923 og 1924-1931, bare avbrutt av et år som sekretær i Folkeforbundets informasjonsavdeling i Genève i 1923-1924. Han ble redaktør i *Ringerikes Blad* i 1938, noe han var frem til sin død.

Under andre verdenskrig nektet Filseth å gi under for tysk press rundt avisen redaksjonelle linje, og nektet også å ansette en nazivennlig medredaktør. Da det ble erklært unntakstilstand i september 1944 utarbeidet SS-Hauptsturmführer Ernst Josef Albert Weiner lister over politiske motstandere, og Gestapo sørget for å likvidere Filseth i trappeoppgangen i hans eget hjem i Hønefoss den 19. september.

Referanser
----------

1. 1 2   Folketellingen i Norge i 1910[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Våre falne: 1939-1945*. Oslo: Grøndahl. 1949. s. 594.
3. ↑  «Med modig penn». *Ringerikes Blad* 9. januar 2015.

Portal: Andre verdenskrig

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Folkeforbundet **·** Deutsche Biographie **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** GND **·** Våre falne

 |
En **hyperkorreksjon** er et språklig fenomen som opptrer når en person feilaktig retter noe som allerede var riktig, og dermed skaper en feil. Hyperkorreksjoner opptrer både i tale og skrift.

I tale
------

Eksempler på hyperkorreksjon i tale er uttalen /mæksitæksi/ for *maxitaxi* (riktig uttale er /maksitæksi/) og norsk uttale av franske *pommes frites* og *entrecote*, hvor den avsluttende *t*-en ofte ikke uttales, kanskje fordi mange vet at *t* i slutten av ord på fransk som regel ikke uttales. I musikalen og filmen *My Fair Lady* trener Eliza på korrekt uttale av h-ene i setningen «in Hertford, Hereford and Hampshire, hurricanes hardly ever happen», og ender opp med også å uttale «ever» som /hever/.

I skrift
--------

I skrift er hyperkorreksjoner et kjent fenomen i gamle manuskripter. 

Bruk av aksenter i ord fra andre språk skaper også ofte problemer. Et typisk eksempel er at man skriver *habañero* for habanero (spansk for «fra Havanna»), som en analogi til *jalapeño*, eller når man skriver *bratwürst* for det tyske bratwurst.

Se også
-------

* Wikipedia:Liste over alminnelig hyperkorreksjon
* Wikipedia:Liste over alminnelige stavefeil

Referanser
----------

1. ↑  Sandøy, Helge (1947-) (2000). *Lånte fjører eller bunad?: om importord i norsk*. Oslo: Cappelen akademisk forl. s. 112. ISBN 8202196841.
2. ↑  Egidius, Henry (2000). *Psykologisk leksikon*. Oslo: Aschehoug. s. 213. ISBN 9788203225055.
Informasjonsoppslag på Rosvold på Smøla
**Sør-Smøla landskapsvernområde** er et verneområde i Smøla kommune. Dyr og planter i området er fredet. 
Området er et kystkulturlandskap med plantesamfunn som domineres av gras og urter, ved siden av lyngheiområder og strandenger, typisk for beiteområder. Flere fiskevær ligger i området og gir det også store kulturhistoriske verdier. Det er ellers et rikt marint område med rike tareskoger og tangbelter. Bukter, poller og dammer fra rent saltvann via brakkvann til rent ferskvann. Dette gjør området er rikt på sjøfugl, oter og havørn. På vinteren oppholder store mengder fugl seg i området.
Området er også preget av lokal gjengroing, villmink og store mengder søppel langs strendene.
Tiltak som kan forbedre kvaliteten er bl.a. rydding av kratt, lyngbrenning, beiting med husdyr og søppelinnsamling.

Fiskevær i området
------------------

Følgende fiskevær og tidligere bosetninger finnes i området:

* Hallarøya
* Lyngværet
* Sandværet
* Solværet
* Rotværet
* Tranøya
* Valøya

Referanser
----------

1. ↑  «Sør-Smøla landskapsvernområde med dyre- og plantelivsfredning». *Naturbase*. Besøkt 13. januar 2020.
2. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
Enkappet hyperboloide
Tokappet hyperboloide
I matematikk er en **hyperboloide** en krum andregradsflate (kjeglesnittflate) som oppstår når en hyperbel dreies 180° om en av sine akser. Når den blir skåret av forskjellige plan, gir den ulike kjeglesnitt (ellipser, parabler eller hyperbler), avhengig av hvor skjæringen skjer. En hyperboloide har tre symmetriplan; deres skjæringspunkt kalles hyperboloidens *sentrum*, og de tre skjæringslinjer hyperboloidens *akser*. 

Det finnes to typer hyperboloider: en sammenhengende *enkappet* hyperboloide og en som består av to atskilte deler, en *tokappet* hyperboloide. I et koordinatsystem der aksene sammenfaller med hyperboloidens akser, har den enkappede hyperboloiden ligningen

{\displaystyle {x^{2} \over a^{2}}+{y^{2} \over b^{2}}-{z^{2} \over c^{2}}=1}
og den tokappede hyperboloiden har ligningen

{\displaystyle {x^{2} \over a^{2}}-{y^{2} \over b^{2}}-{z^{2} \over c^{2}}=1}
Disse blir også kalt *elliptiske hyperboloider*. Det er en *omdreiningshyperboloide* hvis og bare hvis *a* = *b*. Den enkappede hyperboloiden er en *linjeflate*, ettersom den kan tenkes fremkommet ved bevegelsen av en rett linje på to forskjellige måter.

Når en hyperbel dreies om en av sine akser, oppstår en *omdreiningshyperboloide* (også kalt en *sirkulær hyperboloide*). Hvis dreiningen foregår om den akse som skjærer hyperbelen, får man en tokappet hyperboloide, mens dreining om den annen akse gir en enkappet hyperboloide.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hyperboloid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Artikkel på SNL

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld
 |
Sør-Trøndelag tingrett holdt til i Trondheim tinghus.
**Sør-Trøndelag tingrett** var en førsteinstansdomstol i Frostating lagdømme, og som fra 2021 er en del av Trøndelag tingrett. 

Domstolen ble opprettet i 2003 ved at de tre tidligere domstolene Gauldal, Orkdal og Midt-Trøndelag ble slått sammen. Ved ny sammenslåing 1. januar 2010 ble også Trondheim tingrett en del av domstolen som da dekket 17 av de 25 kommunene i Sør-Trøndelag.

Domstolen hadde kontorsted i Munkegata i sentrum av Trondheim i Trøndelag og rettskretsen omfattet kommunene Agdenes, Hemne, Holtålen, Klæbu, Malvik, Meldal, Melhus, Midtre Gauldal, Oppdal, Orkdal, Rennebu, Røros, Selbu, Skaun, Snillfjord, Trondheim og Tydal. Det var tilsammen 260 614 innbyggere i rettskretsen 1. januar 2010. Domstolen ble ledet av en sorenskriver og hadde i tillegg 14 tingrettsdommere, fire dommerfullmektiger og 29 funksjonærer.

Domstolens dømmende oppgaver var i hovedsak å avgjøre straffesaker og å løse privatrettslige tvister. Forvaltnings- og registreringsoppgavene var blant annet dødsfallsregistrering, utstedelse av skifteattest, notarialforretninger og vigsler.

Den 12. april 2021 ble Sør-Trøndelag tingrett slått sammen med Fosen tingrett, Namdal tingrett og Inntrøndelag tingrett til den nyopprettede Trøndelag tingrett. Trondheim tinghus er ett av fire rettssteder i Trøndelag tingrett.

Se også
-------

* Tingrett

Referanser
----------

1. ↑  Forskrift om endringer i forskrift 22. januar 2021 nr. 163 om inndelingen av rettskretser og lagdømmer. Lovdata. Besøkt 12. april 2021.
2. ↑  *Adresseavisen*, 10. april 2021, side 4.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Sør-Trøndelag tingrett, arkivert side

| * v
* d
* r
Tingretter i Frostating lagdømme |
| --- |
| Nåværende | Møre og Romsdal **·** Trøndelag | Riksvåpenet |
| Tidligere | Fosen **·** Inntrøndelag **·** Namdal **·**
Nordmøre **·** Romsdal **·** Sunnmøre **·** Søre Sunnmøre **·** Sør-Trøndelag |
| *Tingretter i norske lagdømmer* (maler): Agder  **·** Borgarting  **·** Eidsivating  **·** Frostating  **·** Gulating  **·** Hålogaland |

Portal: Trondheim
APL ligger på Guldsmedenga  Foto: KEN 
**Gullsmedenga** eller **Guldsmedenga** (tidligere skrevet *Guldsmedengen*) er et sted ved utløpet av Nidelva på Hisøy i Arendal kommune i Agder fylke. Guldsmedenga er en gammel tettbebyggelse som lenge har vært en del av tettstedet Arendal. Guldsmedenga tilhørte Hiis gård, og tomtene var, som vanlig i Arendal, festetomter.

Guldsmedenga hadde en strategisk beliggenhet midt i Arendals havnebasseng. En del av området stikker ut i havnebassenget, og kalles Holmen. Her var det bl.a. lager og utsalg av kull og koks. Guldsmedenga ligger rett ved Kolbjørnsvik.

Nidelva var en viktig transportåre for tømmer. Ved elveutløpet ble dette tømmeret klargjort til eksport, ofte i foredlet form. Bjelkehugging var lenge en viktig aktivitet, noe stedet Huggerparken (Fanteparken) tyder på. Tidlig på 1800-tallet var det etablert såpefabrikk og tønnefabrikk. og trevareproduksjon var noe av virksomheten på Guldsmedenga. Da dampmaskindrevne sagbruk kom midt på 1800-tallet kom det flere nær elveutløpet. Skarvedalen Dampsag sysselsatte fra 1868 en stor del av befolkningen på Guldsmedenga. Deler av Guldsmedenga ble brukt som tørkeplass for trelast.

I 1786 bodde det seks familier på Guldsmedenga. Den eldste bebyggelsen lå på sjøsiden av Holmen, ut mot elva. Her bodde de mer velstående, bl.a. skipsførerne. Fra 1850 skyter byggingen av nye hus fart, bl.a. på grunn av industrivirksomheten. Boligbebyggelsen på Guldsmedenga er – som ellers i Arendal – hovedsakelig i 1 1/2–2 etasjer med haveflekker til hvert hus.

Firmaet APLs kontorbygg, som ligger vendt mot Arendals havnebasseng, er i dag det mest iøynefallende i bebyggelsen på Guldsmedenga.

Stedsnavnets opphav har vært diskutert, og mange har undret seg over om det har bodd en gullsmed på stedet, eller at området tilhørte en slik håndverker. Når Kartverket tilrår at stedsnavnet skal skrives "Guldsmedenga" er det et dansk ord som tillegges vekt. Et insekt som vi på norsk kaller øyestikker heter på dansk *guldsmed*, og stedsnavnets betydning er sannsynligvis «øyestikkerenga».

Referanser
----------

1. ↑  Faktaark. Statens kartverk

Litteratur
----------

* Gunnar Tveiten: Historiske glimt fra Guldsmedengen på Hisøy. Hisøybilder VIII. Hisøy Historielag 2001.
«Link» omdirigeres hit. For videospillfiguren, se Link (The Legend of Zelda).
«Peker» omdirigeres hit. For bruk av pekersider på Wikipedia, se Wikipedia:Stilmanual/Pekersider.
En **hyperlenke**, eller bare **lenke**, **peker**, **link** eller **kobling**, er en henvisning i et hypertekstdokument til et annet dokument, eller en annen ressurs. I kombinasjon med et datanett og en egnet tilgangsprotokoll kan dette brukes til å hente ressursen det blir henvist til. Dette kan i sin tur lagres eller vises som en del av dokumentet som inneholder henvisningen.

Hyperlenker og verdensveven
---------------------------

Tim Berners-Lee så muligheten for å lenke sammen informasjon over Internett ved hjelp av hyperlenker, og hyperlenker utgjør mye av grunnlaget for verdensveven (World Wide Web).

Hyperlenker i andre teknologier
-------------------------------

Hyperlenker brukes også i andre SGML-baserte teknologier, f.eks. XML, i tillegg til i PDF-dokumenter, tekstbehandlingsdokumenter, regneark m.m.

I HTML
------

I HTML markeres pekere med taggen <a>, som står for «Anchor». Denne taggen har en påkrevd attributt: «href». Denne avgjør hva som lenkes til. Det som lenker trenger ikke å være det samme som det som den lenker til.

```
<a href="http://www.example.org">Eksempelside</a>
```

Denne kodesnippen vil få teksten «Eksempelside» til å lenke til adressen «. Det er mulig å få lenken til å åpne seg i et nytt vindu i brukerens nettleser. Dette gjøres med «target»-attributten.

```
<a href="http://www.example.org" target="_blank">Eksempelside</a>
```

Her vil «Wikipedia» åpne websiden den peker til i et nytt vindu i nettleseren.

Med Wikicode
------------

Wikipedia bruker en annerledes type lenke, selv om den over vil fungere også i Wikipedia. Her er koden laget for at den skal være enkel å forstå, men man har imidlertid mindre kontroll.

```
[http://www.example.org Eksempelside]
```

Dette vil utrette akkurat det samme som den i det første HTML-eksemplet. Det er ikke mulig å få lenker til å åpne seg i nye winduer med slik kode.

Se også
-------

* Dyplenking

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
*Mzungu* er på swahili betegnelsen for «hvit person». Ordet betyr «omstreifer» og ble tatt i bruk for å omtale oppdagelsesreisende, misjonærer og slavehandlere. Bildet viser Henry Morton Stanley, walisisk-amerikansk journalist og «Afrika-oppdager», i 1872.
**Mzungu** (flertall *Wazungu*) er på swahili betegnelsen for «hvit person (av europeisk opphav)». Ordet betyr opprinnelig «omstreifer». Betydningen «hvit person» skal ha oppstått på 1700-tallet for å beskrive oppdagelsesreisende, misjonærer og slavehandlere fra Europa. Ordet er vanlig i bantu-språkene i Øst-, Sentral- og Sør-Afrika, særlig i Kenya, Tanzania og Uganda.

På swahili kalles kinesere og «asiater med ukjent nasjonalitet» for *Mchina* (*Wachina* i flertall), koreanere *Mkorea*, japanere *Mjapanese*, arabere *Mwarabu* (*Waarabu* i flertall) og indere *Mhindi* (*Wahindi* i flertall).

Fordi folkegrupper vanligvis bare omtaler seg selv som «vanlige mennesker», har det i Afrika ikke vært en egen betegnelse for «svarte», altså mennesker med mørk hud. Man har imidlertid behov for egne ord når man skal snakke om «de andre».

Se også
-------

* Gringo, meksikaneres kallenavn på «hvite» fra USA
* Farang, thai-ord for «hvite» eller europeisk og vestlig kultur
**ICORN – International Cities of Refuge Network** er det internasjonale fribynettverket som ble etablert for å tilby forfulgte forfattere, journalister og kunstnere et fristed, eller en friby, hvor de skal kunne skrive og uttrykke seg fritt, uten å frykte for å bli sensurert eller kneblet. ICORN formidler forfattere til fribyene, og bidrar til kommunikasjon mellom fribyene og forfatterne som til enhver tid er en del av nettverket.

Sekretariatet i Stavanger
-------------------------

ICORN ble opprettet i 2006 som et prosjekt på Sølvberget, Stavanger Kulturhus. I januar 2010 ble ICORN offisielt etablert som en uavhengig, internasjonal medlemsorganisasjon. Et internasjonalt styre er valgt for den nye organisasjonen, og generalforsamlingen, bestående av representanter fra medlemsbyene, er ICORNs høyeste organ.

ICORNs sekretariat i Stavanger drives i nært samarbeid med de andre norske fribyene, samt Norsk PEN og International PEN. Sølvberget, Stavanger Kulturhus, har inngått en samarbeidsavtale med ICORN, og støtter organisasjonen med kontorplass og fellestjenester.

Fribyer i Norge
---------------

I Norge er det 17 fribyer per januar 2018:

* Bergen
* Bø
* Drøbak
* Harstad
* Haugesund
* Horten
* Kristiansand
* Larvik
* Levanger
* Lillehammer
* Molde
* Oslo
* Skien
* Stavanger
* Tromsø
* Trondheim
* Vestfold

Fribyer utenfor Norge
---------------------

Ved årsskiftet 2017–2018 hadde ICORN 46 fribyer i Europa, USA og Latin-Amerika. Nettverket er i stadig og rask vekst, nye byer blir medlemmer og antall forfattere som står på venteliste for en friby øker.

* Amsterdam
* Barcelona
* Belo Horisonte
* Brussel
* Chiusi
* Eskilstuna
* Frankfurt am Main
* Gdańsk
* Girona
* Göteborg
* Gävle
* Hannover
* Helsingborg
* Helsingør
* Ithaca
* Karlstad
* Kraków
* København
* Linköping
* Ljubljana
* Lucerne
* Luleå
* Malmö
* Mexico by
* Norrköping
* Norwich
* Oaxaca
* Paris
* Piteå
* Pittsburgh
* Reykjavik
* Rotterdam
* Sandviken
* Sigtuna
* Skellefteå
* Skåne
* Stockholm
* Surrey i Canada
* Uddevalla
* Umeå
* Uppsala
* Växjø
* Wrocław
* Örebro
* Östersund
* Århus

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Edward B. Llewellyn** (født 11. januar 1879 i St. Louis, Missouri, død 25. september 1936 i Monahans, Texas) var en anerkjent kornettist og trompetist, som blant annet spilte kornett med *Weils Band* ved Verdensutstillingen i 1904 – «Louisiana Purchase Exposition», og med *U. S. Marine Band* (1905–06). Senere kom han til å bli trompeter i *Chicago Symphony Orchestra* 1912-1936 (solotrompet 1912-1922).

Edwards far, James D. Llewellyn, var også trompetist. Man kan si at Edward fulgte sin fars fotspor. Faren spilte nemlig også ved Verdensutstillingen i Chicago i 1893 og i Chicago Symphony Orchestra (1902–1907)!

Edward Llewellyn omkom i en bilulykke.

Referanser
----------

1. 1 2   Muziekweb, oppført som Edward Llewellyn, Muziekweb musiker-ID M00000285623, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Social Networks and Archival Context, oppført som Edward Llewellyn (trumpeter), SNAC Ark-ID w64q9f94, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  The Cornet Compendium
4. ↑  www.andreaconti.it/ Liste over musikere i CSO
5. ↑  www.apimusic.org Arkivert 4. desember 2010 hos Wayback Machine. Biografi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Denne artikkel er fjortende kapittel av **ICD-10** klassifiseringen.

N00-N99 – Sykdommer i urin- og kjønnsorganer
--------------------------------------------

Eksklusiv: E00-E90 – Endokrine sykdommer, ernæringssykdommer og metabolske forstyrrelser 
O00-O99 – Komplikasjoner under svangerskap, ved fødsel og i barseltid
Q00-Q99 – Medfødte misdannelser, deformiteter og kromosomavvik
S00-T98 – Skader, forgiftninger og visse andre konsekvenser av ytre årsaker
C00-D48 – Svulster
R00-R99 – Symptomer, tegn, unormale kliniske funn og laboratoriefunn, ikke klassifisert annet sted
A00-B99 – Visse infeksjonssykdommer og parasittsykdommer
P00-P96 – Visse tilstander som begynner i perinatalperioden
### N00-N08 – Glomerulære sykdommer

### N10-N16 – Tubulointerstitielle nyresykdommer

### N17-N19 – Nyresvikt

### N20-N23 – Urolithiasis

### N25-N29 – Andre forstyrrelser i nyre og urinleder

### N30-N39 – Andre forstyrrelser i urinsystemet

### N40-N51 – Sykdommer i mannlige kjønnsorganer

### N60-N64 – Lidelser i bryst

### N70-N77 – Infeksjonssykdommer og andre betennelsestilstander i kvinnelige bekkenorganer

### N80-N98 – Ikke-inflammatoriske tilstander i kvinnelige kjønnsorganer

### N99 – Andre forstyrrelser i urinveier og kjønnsorganer

Kilder
------

* KITHs ICD-10 søkeverktøy

| * v
* d
* r
Kapitler av ICD-10-klassifiseringen |
| --- |
| I **·** II **·** III **·** IV **·** V **·** VI **·** VII **·** VIII **·** IX **·** X **·** XI **·** XII **·** XIII **·** XIV **·** XV **·** XVI **·** XVII **·** XVIII **·** XIX **·** XX **·** XXI |

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
**Máel Coba mac Áedo** (død 615) var ifølge irske annaler og kongerekker overkonge av Irland.

Máel Coba var sønn av Áed mac Ainmuirech (død 598) og bror av Domnall mac Áedo (død 642), begge disse regnes også som overkonger av Irland. De tilhørte Cenél Conaill, del av det nordlige Uí Néill. Máel Coba ble leder for Cenél Conaill etter at hans bror Conall Cú mac Áedo døde i 604.

Tittelen som overkonge vekslet i stor grad mellom Cenél nEógain og Cenél Conaill fra midten av 500-tallet. Máel Coba følger Áed Uaridnach i kongerekkene, og blir etterfulgt av Suibne Menn, begge fra Cenél nEógain, men fra forskjellige rivaliserende ætter der. Máel Coba regjerte fra 612–615

I 615 ble Máel Coba beseiret og drept av Suibne Menn i slaget ved Sliab Truim i Tyrone. Suibne Menn etterfulgte han som overkonge, eller innsatte sin allierte Óengus mac Colmáin fra Clann Cholmain i det sørlige Uí Néill.

Máel Coba hadde to sønner som er regnet som overkonger av Irland ifølge noen kilder: Cellach (død 658) og Conall (død 654). Dúnchad mac Cinn Fáelad, abbed av Iona, (død 717) er regnet som Máel Cobas sønnesønn.

Referanser
----------

1. ↑  Byrne (1973), Tabell 4, Charles-Edwards (2000) Appendix IV
2. ↑  kongerekken i *Leinsterboken* sier han regjerte i tre år mens *Laud Synchronisms* sire han regjerte i fire.
3. ↑  Ulster-annalene 615.1, Tigernach-annalene 613.1

Kilder
------

* *Ulster-annalene*, redigert og oversatt av Seán Mac Airt og Gearóid Mac Niocaill (Dublin 1983). Elektroniske utgaver hos CELT - Corpus of Electronic Texts: Redigert utgave (mellomirsk/latin), Engelsk oversettelse
* *Tigernach-annalene*, redigert og oversatt av Gearóid Mac Niocaill. Elektroniske utgaver hos CELT - Corpus of Electronic Texts: Redigert utgave (mellomirsk/latin), Engelsk oversettelse
* Byrne, Francis John (1973). *Irish Kings and High-Kings*. London: Batsford. ISBN 0-7134-5882-8.
* Charles-Edwards,Thomas M. (2000). *Early Christian Ireland*. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-36395-0.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Áed Uaridnach mac Domnaill** | **Overkonger av Irland**(–) | Etterfølger:**Suibne Menn mac Fiachai** |
**ICMI** (**The International Commission on Mathematical Instruction**) er en internasjonal organisasjon med fokus på matematikkundervisning. Organisasjonen ble grunnlagt på den internasjonale konferansen for matematikere (ICM) i Roma i 1908.

Historie
--------

ICMI ble grunnlagt på den internasjonale konferansen for matematikere, og det var matematikeren Felix Klein som ble valgt som organisasjonens første president. Det internasjonale tidsskriftet *L'Enseignement Mathématique* ble startet i 1899 av Henri Fehr og Charles Laisant, og dette tidsskriftet ble tidlig gjort til organisasjonens offisielle organ. ICMI publiserer også en ICMI-bulletin to ganger årlig, og fra og med desember 1995 har denne vært tilgjengelig på internett. 

I tiden mellom 1. og 2. verdenskrig var det et avbrudd i organisasjonens aktiviteter, men i 1952 ble ICMI rekonstituert. På denne tiden ble også organisasjonen omorganisert som en underorganisasjon av *The International Mathematical Union* (IMU), og en stor del av midlene til ICMI kommer nå fra IMU. Som vitenskapelig organisasjon er IMU medlem av *International Council of Scientific Union* (ICSU). Selv om ICMI følger en del av de generelle retningslinjene for IMU og ICSU, har organisasjonen en stor grad av selvstyre.

Struktur
--------

Alle land som er medlem av IMU er også automatisk medlem av ICMI. I tillegg kan ICMI også ta opp medlemsland som ikke er medlem av IMU. For tiden er det 72 medlemsland i ICMI, og hvert av disse skal utnevne en nasjonal representant. 

Som kommisjon består ICMI av to hovedorganer:

* *The Executive Committee* (EC), og
* de nasjonale representantene fra medlemslandene

Den utøvende komitéen (EC) blir utnevnt av generalforsamlingen i IMU for fire år av gangen. Sammen utgjør disse to organene generalforsamlingen i ICMI, og denne samles hvert fjerde år i forbindelse med den internasjonale kongressen for matematikkdidaktikk (ICME)

Se også
-------

* Matematikkdidaktikk

Eksterne lenker
---------------

* Den offisielle hjemmesiden til ICMI
* IMU
* ICSU

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**ICA AB** (*Inköpscentralernas aktiebolag*) er et svensk detaljhandelskonsern som primært driver innen dagligvarebransjen. ICA driver, gjennom datterselskapene ICA Sverige og Rimi Baltic, cirka 2150 butikker i Sverige, Estland, Latvia og Litauen. Administrerende direktør og konsernsjef er Kenneth Bengtsson og styreleder er Claes-Göran Sylvén. Selskapet er børsnotert på Nasdaq OMX Stockholm.

Historikk
---------

Konsernet var tidligere eiet av Hakon Invest AB (40 prosent) og nederlandske Koninklijke Ahold (60 prosent). Gjennom aksjeeieravtalen som eksisterte mellom Hakon Invest og Ahold hadde begge eiere like stor innflytelse i ICA AB. Hakon Invest, som var notert på Stockholmsbörsen, drev investeringsvirksomhet med fokus på handelsorienterte selskaper i Norden. Hakon Invest var eiet med 51 prosent av ICA-handlarnas Förbund, som var en medlemsorganisasjon for alle Sveriges ICA-kjøpmenn, mens de resterende 49 prosent var eiet av enkeltstående aksjeeiere. Ahold er et holdingselskap med detaljhandelsvirksomhet først og fremst i USA og Europa. I 2013 kjøpte Hakon Invest Aholds eierandel og byttet navn til ICA Gruppen.

Heleide selskaper
-----------------

* ICA Sverige
* ICA Banken
* Rimi Baltic
* ICA Fastigheter
* Apotek Hjärtat

Deleide selskaper
-----------------

* 5% av Netto Marknad AB (den svenske delen av Nettokjeden. Eid sammen med Dansk Supermarked A/S, 95%)

Reklame
-------

ICA har siden 2001 sendt en rekke reklamer med samme oppbygning. Før julen 2004 begynte man også å sende lignende reklamefilmer i Norge. Reklamene bygges opp rundt et butikkunivers, med en butikksjef og fire ansatte. I Norge har fire av personene i serien har vært med nesten siden starten, butikksjefen Gunnar, og de tre ansatte Marius, Tove og Tor Einar. Ganske raskt kom Lars inn i serien. Han ble etterhvert erstattet av Maria. I Sverige har man produsert over 200 reklamefilmer og har kommet i Guinness rekordbok som den lengstlevende «reklamesåpe» gjennom tidene.

Referanser
----------

1. ↑  Historikk
2. ↑  Helge Wekre (18. juni 2007). «Ica til Guiness rekordbok». NA24. Arkivert fra originalen 20. juni 2007. Besøkt 18. juni 2007.

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) ICA (supermarket) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Informasjon fra Royal Ahold

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** ISNI
 |
**Slemmestad naturminne** er en veiskjæring langs østre siden av nyveien, som går fra Slemmestad sentrum i retning Sundbyveien. Området er en del av to eiendommer, området nærmest Nyveien tilhører Slemmestad fabrikker som har gårdsnummer 38 og bruksnummer 162, mens området lengst bort fra veien tilhører eiendommen med gårdsnummer 38 og bruksnummer 521. Området ble vernet 15. januar 1988, men vernet er ikke matrikkelført på eiendommene.

Verneformål
-----------

> Bevare en viktig lokalitet for forståelse av Oslofeltets fossilførende bergarter.
> 
> 
> 

Naturminnet viser kontaktflaten mellom det prekambriske grunnfjellet og de mellomkambriske sedimentære berartene. Naturminnet i Slemmestad viser lagdelingen bestående av grunnfjellet i bunnen, deretter et dårlig utviklet konglomerat samt kalkstein og alunskifer fra kambrisk tid. Over dette ligger et horisontalt vulkansk lag fra permtiden..

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  (no) Slemmestad naturminne i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
2. 1 2  «0627-38/162 Slemmestad fabrikker». *Eiendomsinformasjon Matrikkelen*. Kartverket. Besøkt 17. mai 2017.
3. 1 2  «0627-38/521». *Eiendomsinformasjon Matrikkelen*. Kartverket. Besøkt 17. mai 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Slemmestad naturminne i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
* Naturminnets verneforskrift hos Lovdata
* Brosjyren *Fossilforekomst*, utgitt av Fylkesmannens miljøvernavdeling og Statens naturoppsyn

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Togos flagg Togo |
| Vektløfting |
| Panafrikanske leker |
| Bronse | Brazzaville 2015 | -49 kg |

**Aliou Bawa** (født 31. desember 1983) er en togolesisk funksjonshemmet vektløfter, som konkurrerer i klassen -49 kg. 

Han deltok ved Paralympiske sommerleker 2016, som Togos eneste utøver, og han var flaggbærer ved åpningsseremonien.

Idrettskarriere
---------------

2015
Bawa deltok ved Panafrikanske leker 2015, der han fikk bronse i styrkeløft med 110 kg. Yakubu Adesokan vant denne øvelsen Det ble arrangert vektløfting for funksjonsfriske utøvere og styrkeløft for handicappede utøvere ved disse lekene.

2016
Han deltok ved Paralympiske sommerleker 2016, men fikk ingen gyldige løft i dette mesterskapet. Han gjorde 3 mislykkede forsøk på 113 kg i benkpress.

Referanser
----------

1. ↑  Rio 2016 - *Powerlifting Men's -49 kg* Arkivert 8. september 2016 hos Wayback Machine. besøkt 15. september 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Rio 2016 - Aliou Bawa Arkivert 22. september 2016 hos Wayback Machine.
* IPC - Aliou Bawa
Hertugdømmene Slesvig og Holsten omkring 1650 med kongelige, hertugelige (gottorpske) og sønderborgske deler
**Slesvig-Holsten-Sønderborg** (tysk: **Schleswig-Holstein-Sonderburg**) var navnet på en sidelinje av huset Oldenborg og samtidig navnet på deres område. 

Slesvig-Holsten-Sønderborg var ikke et egentlig territorialhertugdømme, men snarere et titulært hertugdømme underlagt den danske kongen. Det ble grunnlagt av kong Christian IIIs sønn, den første *avdelte hertug*, Hans den yngre med hovedsete i Sønderborg. Hertugdømmet innbefattet blant annet de danske øyene Als og Ærø og områder omkring Glücksborg, mens andre deler befant seg i selve Holsten. Etter flere år med arvedelinger endte hertugdømmet opp i mindre territorier, som i det 18. århundre ble innlemmet i den danske helstaten.

Referanser
----------

1. ↑  *Hans den Yngre - hertugen af Sønderborg*, museum-sonderjylland.dk. Besøkt 5. des. 2013 Arkivert 19. januar 2014 hos Wayback Machine.
2. ↑  *Abgeteilte Herren*, geschichte-s-h.de. Besøkt 5. des. 2013 Arkivert 12. november 2013 hos Wayback Machine.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**ICOMOS Norge** er en nasjonalkomite og gren av ICOMOS (International Council on Monuments and Sites). Dette er en ideell organisasjon hvis formål er å fremme kulturminner og kulturmiljøer på det internasjonale plan.
Foreningen ICOMOS Norge har følgende mål:

- fremme forslag og idéer som har til formål å bedre kulturminnevernet;

- fungere som det koordinerende og kontaktskapende organ mellom ICOMOS og det
norske kulturminnevernet;

- arbeide for at internasjonale anbefalinger og konvensjoner som berører kulturminnevern, blir gjort
kjent og respektert;

- formidle kunnskap om norsk kulturminnevern som kan være av betydning internasjonalt;

- arbeide for utveksling av informasjon av betydning for kulturminnevern mellom interesserte organer eller personer innenlands og utenlands, samt spre opplysninger om og rapporter fra internasjonal virksomhet, slik som utstillinger, kongresser, symposier etc;

- virke som et diskusjonsforum for saker av prinsipiell og teknisk art, så vel som for spørsmål om lovgivning og administrativ praksis vedrørende kulturminnevern;

- sette ut i livet de avgjørelser som fattes på ICOMOS generalforsamling og det program som fremlegges av Advisory Committee og Executive Committee.

Se også
-------

* ICOMOS

Eksterne lenker
---------------

* ICOMOS Norge
* ICOMOS International
**Kozhikode** (tidligere *Calicut* eller *Kalikut*) er en by i den indiske delstaten Kerala. Folkemengden er på 436 527 (2001).

Byen ligger ved Malabarkysten og ble i Vesten kjent ved at Vasco da Gama steg i land her i 1498. Det nøyaktige landgangsstedet var *Kappad* 18 km fra Kozhikode, ettersom byen selv ikke hadde noen egentlig havn. 

Maleri av Calicut, fra Georg Brauns og Franz Hogenbers atlas *Civitates Orbis Terrarum*, 1572.
Calicut ble tidligere besøkt mest av seilskip fra Rødehavet og Persiabukten, som kjøpte ris, kokosnøtter, voks, krydder, sandeltre og teak. Såvel portugiserne som de senere dominerende engelskmennene anla faktorier i byen og dens nærhet, og disse ble utgangspunkt for livlig handel. I perioden 1752-91 hadde Danmark-Norge en utpost her, styrt fra Trankebar. 

I 1765 ble Calicut erobret av Haider Ali, som jaget vekk kjøpmennene og lot alle kokos- og sandeltrær hugge ned,slik at plassen skulle bli mindre attraktiv for europeerne. Hans tropper ble fordrevet av britene i 1782, men en ny ødeleggelse rammet byen kort etter under hans sønn Tipu Sultan, som behandlet dens innbyggere med stor grusomhet. Ved fredsslutningen i 1792, som kostet Tipu Sultan halve hans rike, ble Calicut med distrikt britisk område.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames
 |
**Biedermann und die Brandstifter** med undertittel **Ein Lehrstück ohne Lehre** er et skuespill av den sveitsiske dramatikeren Max Frisch.

Handling
--------

Denne mørke komedien utspiller seg i en by som regelmessig blir angrepet av ukjente brannstiftere. Forkledd som dør-til-dør-selgere klarer de to brannstifterne å narre seg inn i folks hjem hvor de slår seg ned på loftet, og de legger planer for hvordan de skal ødelegge hele huset.

Den sentrale karakteren, en forretningsmann kalt Biedermann, leser en avis-artikkel om brannstiftelse. Han er fullstendig overbevist om at han selv aldri kunne latt seg narre av slike brannstiftere. Men i løpet av bare noen få minutter har en karakter dukket opp og, gjennom en kombinasjon av trusler og overtalelse, overbevist Biederman om å la denne ukjente mannen overnatte på loftet sitt. Etter hvert som stykket utfolder seg, dukker også en annen brannstifter opp. og Før Biedermann kan gjøre noe for å stoppe det er loftet hans fylt med oljefat som er fulle av bensin. Biedermann hjelper dem til og med når det kommer til lunten, og gir dem fyrstikker. Forretningsmannen blir snart en medskyldig i sin egen undergang.

Referanser
----------

1. ↑  «Biedermann und die Brandstifter». *Volkstheater* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 2. desember 2019. Besøkt 23. april 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** SUDOC
 |
**Bidzina Ivanisjvili** (georgisk: *ბიძინა ივანიშვილი*, født 18. februar 1956 i Tsjorvila), også kjent med fornavnet Boris, er en georgisk forretningsmann og politiker. Han ble 25. oktober 2012 valgt til landets statsminister. Han gikk av som statsminister 20. november 2013 og ble etterfulgt av sin partifelle Irakli Garibasjvili.

Ivanisjvili begynte som forretningsmann i 1990, da han var med å etablere bankvirksomhet. Han kjøpte virksomheter i gruvesektoren i Russland under privatiseringen av statseiendom der og tjente på å selge disse videre. Midlene ble investert i russiske aksjer og eiendom. Ivanisjvili har eierinteresser i hotellsektoren og eier en apotekkjede i Russland. Han ble i mars 2012 av magasinet *Forbes* regnet som den rikeste personen i Georgia og blant de 200 rikeste i verden.

Ivanisjvili har drevet forretninger i Russland, der han også har hatt statsborgerskap. I 2004 fikk han statsborgerskap i Frankrike og da dette ble kjent, ble han i 2011 fratatt sitt georgiske statsborgerskap. Bare georgiske statsborgere kan etablere partier og være partiledere i Georgia. Myndighetene konfiskerte i 2011 midler fra Ivanisjvilis bankvirksomhet og anholdt bankansatte etter anklager om hvitvasking av penger. I 2012 ble Ivanisjvili ilagt en bot på 90,9 millioner amerikanske dollar for ulovlig partifinansiering.

Ivanisjvili står i spissen for partiet Georgisk drøm – demokratisk Georgia, grunnlagt i opposisjon til president Mikheil Saakasjvili og hans parti Den forente nasjonalbevegelse. Ved parlamentsvalget i oktober 2012 fikk Ivanisjvilis parti flertall i nasjonalforsamlingen.

Referanser
----------

1. ↑   Munzinger Personen, oppført som Bidsina Iwanischwili, Munzinger IBA 00000029286, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.legiondhonneur.fr[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Parlament wählt Iwanischwili zum Regierungschef», spiegel.de, 25. oktober 2012. Besøkt 25. oktober 2012
4. ↑  «Bidzina Ivanishvili», *Forbes*, mars 2012.
5. ↑  «Saakashvili foe Ivanishvili loses Georgian citizenship», *BBC News*, 11. oktober 2011.
6. ↑  «Billionaire tycoon shakes up Georgia politics», *BBC News*, 11. november 2011.
7. ↑  «Ivanishvili Fined with USD 90.9 Million», *Civil.ge*, 11. juni 2012.
8. ↑  «Georgia President Saakashvili admits election defeat», *BBC News, 2. oktober 2012.*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** Munzinger (iba)
 |
**Charles W. Billings** (født 26. november 1866, død 13. desember 1928) var en amerikansk skytter som deltok i de olympiske leker 1912 i Stockholm.

Billings ble olympisk mester i skyting under OL 1912 i Stockholm. Han var med på det amerikanske laget som vant lagskyting i trap med 532 poeng foran Storbritannia med 511. De andre på laget var Edward Gleason, James Graham, Frank Hall, John Hendrickson og Ralph Spotts. Billings skjøt totalt 93 poeng som var det nest beste resultatet på det amerikanske laget.

OL-medaljer
-----------

* 1912 Sveriges flagg Stockholm – Gull **Gull** i skyting, trap lagskyting (USA)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Charles Billings – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Charles Billings – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Charles Billings – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Charles Billings – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Charles Billings – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Charles Billings – ISSF Rediger på Wikidata
Kleiner Münsterländer
**Kleiner münsterländer** (FCI #102), «liten münsterlander», er en opprinnelig tysk jakthundrase.

Kleiner Münsterländer ble innført til Norge i begynnelsen på 1960-tallet, men det er først i de siste årene rasen har fått utbredelse som jakthund i Norge. Rasen er fremdeles en av de stående jakthund-rasene med minst utbredelse i landet. Den blir anvendt av mange som allsidig jakthund slik den er avlet for i opprinnelseslandet. Siden midten på 1980-tallet begynte enkelte også å ta inn grosser münsterländere, og de siste årene har også flere individer av denne rasen gjort seg bemerket på både lavlands-, skogsfugl- og høyfjellsprøver. Hunden brukes som støtende hund på rådyr, hjort, elg og villsvin etter norske regler som sier los i maks 5 min. Holder god kontakt med fører og egner seg til ettersøk. Rasen skal avles etter internasjonale retningslinjer som tilsier bruk allsidig og ikke isolert på fugl.

Se også
-------

* Grosser münsterländer

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kleiner Münsterländer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Kleiner Münsterländer – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Norsk Münsterländer Klubb (NMLK)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** NKC
 |