Sametingets representanter for valgperioden 2013-2017. Representantene er iført kofter fra ulike distrikt. I midten foran flere Kautokeino-kofter, gjenkjennelige på de brede bordene. Til venstre foran Thomas Åhrén i sørsamisk kofte med halvmåneformet perlebroderi på bringekledet. Hartvik Hansen (til venstre for Kautokeino-koftene) har mørkeblå kofte fra Tana med bred rød krage. Til høyre foran står Lars Filip Paulsen; det karakteristiske lulesamiske bringekledet har hvitt skinn mellom fargefeltene. Foto: Kenneth Hætta / Sámediggi (Sametinget) 
**Samedrakt**, **samekofte** eller bare **kofte** er norske navn på den samiske folkedrakten. På nordsamisk kalles den **gákti**, på lulesamisk **gáppte** eller **gábdde**, på pitesamisk **gáppte** eller **gåppto**, på umesamisk **gápttie** og på sørsamisk **gaeptie**, **gåpta** eller **gåptoe**. Kofta regnes som et viktig uttrykk for samisk kultur og identitet.

Samedraktene brukes på tvers av landegrensene på Nordkalotten, på samme måte som samiske språk og andre kulturelle særtrekk. Form, farge og mønster på kofte og lue varierer stort fra distrikt til distrikt, og til en viss grad følger draktvariantene de samiske dialektene.

Beskrivelse
-----------

Samedrakten består av kofte med lange ermer, som bæres med belte. Mannskoften er kortere enn kvinnekoften. Luene er svært forskjellige for menn og kvinner. Det samme er skallebåndene på skallene i de områdene der disse blir brukt. Skallebåndene er også forskjellige for hverdag og fest. Opprinnelig ble koftene sydd i skinn, men i nyere tid har man brukt hjemmevevd eller industriprodusert stoff. I dag brukes *klede* (ullstoff), men koftene kan også syes i bomull og silke. Kofter og luer blir dekorert med bånd, blonder, tinntrådbroderier, kråkesølv og skinn. Pyntebånd kan finnes nederst på draktens hoved-del og ermer. Dekoren kan vise lokal tilhørighet, familietilhørighet og om man er gift eller ugift. Den kan også angi religiøs tilhørighet. I tillegg bæres noen steder søljer og sjal av ull eller silke.

Beltet kan ha søljer eller broderi.

Mange har flere kofter til ulik bruk. Høytidskofter, hverdagskofter og blant ungdom finnes det også en tradisjon for fest-kofter. 

Sørsamisk manns- og kvinedrakt stilt ut på Saemien Sijte i Snåsa.

Hodeplagg
---------

Kautokeinofamilie festkledt til påske 2005. Fra gammelt av faller påska sammen med tida da reinen forlater vinterbeitet og fjellsamene kom ned til bygda der en kunne feire dåp, konfirmasjon og bryllup på vei til sommerbeitene ved kysten.
Luene er svært ulike for menn og kvinner, og varierer betydelig mellom de ulike delene av Sapmi. Kvinnelua er som regel av stoff, med fargede pyntebånd og et bånd ytterst ved øreklaffene. 

En type mannslue som er utbredt i det nordsamiske området har fire lange tupper — denne er kjent som stjernelue eller firevinders-lue på norsk og *šávká* (vestlig betegnelse) eller *čiehgahpir* (østlig betegnelse)på nordsamisk. Den har en brei bord nederst og kan være fylt av ei dunpute.

* Noen varianter av nordsamiske kvinneluerNoen varianter av nordsamiske kvinneluer
* Lulesamiske kvinneluerLulesamiske kvinneluer
* Eldre variant av en firevinds- eller stjernelueEldre variant av en firevinds- eller stjernelue

Galleri
-------

* Nils Andersen Inga med familie i Vesterålen i Nordland på 1890-tallet.Nils Andersen Inga med familie i Vesterålen i Nordland på 1890-tallet.
* skaller (gápmagat), vinterfottøy av reinskinn. Foto: Karin Beate Nøsterud, 2010skaller (gápmagat), vinterfottøy av reinskinn. Foto: Karin Beate Nøsterud, 2010
* Musikkgruppen Duolva Duottar i Kautokeinokofter.Musikkgruppen Duolva Duottar i Kautokeinokofter.
* Tinntrådsbroderi på brystkledet er karakteristisk for sørsamiske kofter.Tinntrådsbroderi på brystkledet er karakteristisk for sørsamiske kofter.

Se også
-------

* Kofte
* Skaller
* Komager
* Hornlue

Litteratur
----------

* Fossnes, Heidi (1993). *Norges bunader og samiske folkedrakter*. Oslo: Cappelen; i samarbeid med Norsk folkemuseum. ISBN 8202138744.

Referanser
----------

1. ↑  http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb\_digibok\_2008040304020 Heidi Fossnes: *Norges bunader og samiske folkedrakter* (Norsk Folkemuseum 1993, søkbar digitalkopi)
2. ↑  Haugen, Anny (1901-1987) (1987). *Samisk husflid i Finnmark*. [Oslo]: Norsk folkemuseum : Landbruksforlaget. s. 53-54. ISBN 8252910734.
3. ↑  *Stor norsk-samisk ordbok =: Dáru-sámi sátnegirji*. [Kárášjohka]: Davvi girji. 2000. s. 469. ISBN 8273741532. CS1-vedlikehold: Manglende vertikalstrek (link)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sami clothing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Samling av fargeleggingsark med drakter fra ulike samiske distikt; samer.se
* Den traditionella dräkten; samer.se
* Overview of Saami costume; bloggtekst
* Sydsamisk dräkt; film fra Västerbottens museum 2016; youtube.com
* Samekoftene; unginordland.no
* Åge Solbakk: Samedraktens historie; duodjeinstituhtta.com

| * v
* d
* r
Samer |
| --- |
| Historie | 
* Samenes forhistorie
* Samisk historie i jernalderen
* Samisk historie i middelalderen
* Samisk historie i tidlig moderne tid
* Samisk historie i moderne tid
* Samisk historie i etterkrigstiden

 | Samelands flagg |
| Historiske temaer | 
* Sameland
* Kautokeino-opprøret
* Lappekodisillen
* Felleslappeloven
* Thomas von Westen
* Vivallen
* Fornorsking av samer
* Samisk religion
* Runebomme
* Siida

 |
| Samfunn | 
* Samiske språk og forvaltningsområdet for samisk språk
* Reindrift
* Reinbeitedistrikt og Sameby
* Reindriftsforvaltningen
* Nasjonaldag
* Flagg
* NRK Sápmi
* Samerådet
* Nordisk samisk institutt
* Samisk høgskole
* Samerett
* Samerettsutvalget

 |
| Samisk kultur | 
* Museer
* De Samiske Samlinger
* Beaivváš Sámi Našunálateáhter
* Joik
* Samedrakt
* Duodji
* Kunst
* Kunstnerråd
* Samisk senter for samtidskunst
* Samiske kunstnere
* Litteratur
* Forfattere
* Musikere

 |
| Politikk | 
* Sameloven
* Sametinget og Sametingsvalg
* Sametingspresident, Sametingsrådet og Liste over sametingspresidenter
* Sametingets arbeidsorden
* Sametingsbygningen
* Sametingene i Finland, Sverige og Russland **·** Samisk parlamentarisk råd

 |
| Delgrupper | 
* Sørsamer
* Umesamer
* Pitesamer
* Lulesamer
* Sjøsamer
* Bygdesamer
* Skoltesamer

 |