**Gojoseon** (koreansk uttale: [kodʑosʌn]) var et gammelt koreansk kongedømme. Ifølge Samguk Yusa og andre nedskrevne kilder fra middelalderen, ble Gojoseon grunnlagt i år 2333 f. Kr. av Dangun Wanggeom, som etter den koreanske skapelsesmyten var barnebarnet til den himmelske skaper, Hwanin. Kongedømmet lå ved Liaoelva og den nordre delen av Koreahalvøya.

Arkeologiske bevis for at Gojoseon har eksistert er funnet i form av kopper og kar fra periodene Jeulmun og Mumun rundt 1500 f. Kr. da halvøya var befolket av små grupper mennesker som livnærte seg av jordbruk. Lokal bronseproduksjon begynte rundt 700-tallet f.Kr. Basert på samtidige kilder, mener moderne historikere at det utviklet seg fra en løs føderasjon til et mektig kongedømme mellom 600-tallet og 300-tallet f.Kr..

*Go* (고, 古), betyr «tidlig», og ble gitt for å skille det fra det senere koreanske kongedømmet Joseon (romanisert til *Chosŏn*).

Lokalisering
------------

Opprinnelig var Gojoseons hovedstad lokalisert til Liaoning, men rundt 4. århundre f.Kr. ble denne flyttet til Pyongyang, som i dag er hovedstad i Nord-Korea.

Skapelsesmyte
-------------

Himmelsjøen på Paektufjellet, der Dangun Wanggeoms far steg ned fra himmelen, etter koreansk skapelsesmyte.
Dangun Wanggeom er ifølge koreansk legende grunnleggeren av det første koreanske kongedømmet. Den eldste eksisterende kilde som beskriver dette finnes i *Samguk Yusa,* en samling legender og historier fra 13. århundre. En tilsvarende samling finnes i *Jewang ungi*. 

«Den himmelske skaper», Hwanin (환인, 桓因, et navn som også finnes i indiske buddhistiske tekster), hadde en sønn, Hwanung. Hwanung lengtet etter å leve på jorda sammen med menneskene. Hwanin gav etter og Hwanung steg ned til Taebaekfjellet med 3000 hjelpere, der han grunnla byen Sinsi (신시, 神市, «Guds by» eller «Hellig by»). Sammen med sine ministre som regjerte over skyer, regn og vind, etablerte Hwanung lover og moralkode, og underviste menneskene i ulike kunstformer, medisin og landbruk.

I en hule i nærheten bodde en bjørn og en tiger, og de ba Hwanung om å skape de om til mennesker. En dag gav Hwanung bjørnen og tigeren tjue hvitløk og en bunt burot, og gav dem beskjed om å bare spise den hellige maten og holde seg unna solskinn i hundre dager. Da ville de bli mennesker.

Bjørnen og tigeren sa seg enige i det og dro tilbake til hula. Tigeren var så utålmodig og sulten og gav opp etter 20 dager. Bjørnen ble værene og på den 101. dagen ble den omdannet til en vakker kvinne. Bjørnekvinna (Ungnyeo; 웅녀; 熊女) var takknemlig og gav Hwanung gaver. Hun følte seg imidlertid ensom og bad under en bjørk (신단수; 神檀樹, «hellig bjørk») Hwanung om et barn. Hwanung ble beveget av hennes bønner, og tok henne til sin kone. Snart fødte hun en sønn, Dangun Wanggeom.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
| HwaseongHwaseong **Koreas historie** ・ (Tidslinje)
Denne boksen: * vis
* diskuter
* rediger
 |
| PaleolitikumJeulmunMumun | HwaninHwanung ・ ShinshiDangun Wanggeom |
| Perioder i koreanskhistorieWon-samguk(108-57fKr)Samguk(57fKr-668)Sør-Nord(698-935)Hu-samguk(892-935) |  |
|  | **Gojoseon** (2333fKr-108fKr) Gija ・ WimanGojoseon–Han-krigenHan’s fire kommanderier |
| Jin |
| Jinhan | Byeon-han | Mahan | Okjeo | Don-gye |  | Buyeo |
|  | Gaya | **Baekje** (18fKr-660) |  |
|  | **Goguryeo** (37fKr-668)Wei/Sui/Tang-krigene |
|  |  |  |
|  |  |
| **Silla**  (57fKr-935)Slaget ved HwangsanbeolSilla–Tang-krigen | **Balhae**(696-926) HubalhaeJeong-angukDongdan |
|  | Huba-ekje | Tae-bong |
|  |
| **Kongedømmet Goryeo** (918-1392) |
| Goryeo–Khitan-krigene ・ Choe-regimet ・ Dobang Mongolinvasjonene ・ Sambyeolcho ・ Wihwa-retretten |
| **Kongedømmet Joseon** (1392-1897) |
| Tamna ・ Sejong den store/Hangul ・ Imjinkrigen Mandsjuinvasjonene ・ Gapsinkuppet ・ Donghakopprøret |
| **Keiserdømmet Korea** (1897-1910) |
| **Japans kolonisering av Korea** (1910-1945) (Japans generalguvernør / Koreas eksilregjering) |
| **Delingen av Korea** (1945-1948)Folkerepublikken Korea  **·** USAMGIK |
|  |  |
| **Sør-Korea**(1948-dd)  | Koreakrigen (1950-1953) | **Nord-Korea** (1948-dd)  |
|  |  |
|  | Koreansk gjenforening |  |
| Tidslinje over Koreas historieListe over Koreas monarker |
| *Portal: Korea* |

Gojoseon skal ha blitt etablert i år 2333 f.Kr. basert på beskrivelsen i *Dongguk Tonggam* (1485). Årstallet varierer avhengig av hvilke kilder som benyttes, men alle plasserer grunnleggelsen til tiden da den kinesiske keiser Yao regjerte (2357 f. Kr. – 2256 f. Kr.). *Samguk Yusa* sier Dangun besteg tronen 50. året for den kinesiske keiser Yao, *Sejong Sillok* sier det første året og *Dongguk Tonggam* sier det 25. året. Noen historikere har foreslått at Gojoseon ble etablert rundt 3000 f. Kr.

Statsdannelse
-------------

Gojoseon er først funnet i samtidige historiske nedtegnelser tidlig på 600-tallet f.Kr. som lokalisert ved Bohaibukten og hadde handel med Qi (齊) i Kina.

En del historikere har argumentert for at «dangun» kan ha vært en tittel for de første lederne til Gojoseon. Legitimitet til dangun synes å ha vært en nedstamming fra den guddommelige slekten Hwanin. Gyuwon Sahwa (1675) nevner en slekt av 47 dangun-herskere i Gojoseon som styrte fra 2333 f.Kr. og til rundt 1128 f.Kr. men nøyaktigheten eller riktigheten til disse bøkene er blitt bestridt av Hwandan Gogi.

Referanser
----------

1. ↑  Se også Jewang ungi, Dongguk Tonggam, Sejong Sillok og Krønike av koreanske herskere, Jewang yeondaeryeok (제왕연대력, 帝王年代曆), skrevet av Choe Chiwon (최치원) (857 – ?)
2. ↑  «고조선[古朝鮮». Arkivert fra originalen 30. juni 2007. Besøkt 19. august 2010.
3. ↑  «Timeline of Art and History, Korea, 1000 BC – 1 AD». Metropolitan Museum of Art.
4. ↑  Yoon, N.-H. (윤내현), The Location and Transfer of Go-Chosun's Capital (고조선의 도읍 위치와 그 이동), *단군학연구*, **7**, 207–38 (2002)
5. ↑  허종호, 고조선력사 개관 (En introduksjon til Gojoseons historie), 사회과학원 (2001) ISBN 89-89524-04-0
6. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gojoseon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Korea

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** VIAF **·** LCCN
 |