recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bremstilkvikler** (*Endothenia marginana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

Utseende
--------

En liten til middelsstor (vingespenn 11-16 millimeter), tettbygd, mørkbrun eller mørkgrå vikler med forholdsvis smale vinger. Hannen kan kjennes på de hvite bakvingene, men hunnen er vanskelig å bestemme ut fra ytre utseende alene. Ofte må man dissekere ut kjønnsorganene for å kunne bestemme *Endothenia*-artene med sikkerhet. Forvingen er spraglet i mørkbrunt, grått, svart og hvitt. I den ytre delen er det et uregelmessig, hvitt tverrbånd som ofte er avbrutt i midten. Bakvingen hos hannen er karakteristisk silkeaktig hvit med brun bestøvning i den ytre delen, mens hunnen har brune bakvinger som de fleste andre *Endothenia*-artene. Larven er blekoransje.

Levevis
-------

Arten kan finnes i mange ulike miljøer, både i skog og i mer åpne miljøer. De voksne sommerfuglene flyr fra mai til august. Larvene utvikler seg i frøkapsler av mange ulike planter, blant andre då (*Galeopsis* spp.), myrklegg (*Pedicularis* spp.), engkall (*Rhinanthus* spp.) og smalkjempe (*Plantago lanceolata*).

Utbredelse
----------

Den er utbredt over hele Europa (bortsett fra Island) og finnes også i Nord-Afrika og det nordlige Asia.
I Norge er den kjent fra Østfold, Akershus, Vest-Agder og Møre og Romsdal. Den blir vurdert som Sårbar (VU) i Norsk rødliste for arter fra 2015.

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 1. mars 2022. Besøkt 1. mars 2022.
2. ↑  Elven H, Aarvik L og Berggren K (24. november 2021). «Sommerfugler. Vurdering av bremstilkvikler *Endothenia marginana* som VU for Norge»Åpent tilgjengelig. *Norsk rødliste for arter 2021*. Artsdatabanken. Besøkt 29. mars 2023.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Endothenia marginana* på UK Moths:
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *bremstilkvikler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *bremstilkvikler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *bremstilkvikler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *bremstilkvikler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *bremstilkvikler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Endothenia marginana* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Endothenia marginana* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
***Lovespell*** er en irsk romantisk dramafilm fra 1981 regissert av Tom Donovan. Den er basert på middelalderromansen *Tristan og Isolde* og tar utgangspunkt i en kjærlighetstriangel mellom kong Mark av Cornwall, spilt av walisiske Richard Burton, den unge Isolt (Isolde) spilt av amerikanske Kate Mulgrew og Tristan, spilte av engelske Nicholas Clay. Manuset var skrevet av Claire Labine.

Handling
--------

En kjærlighetsdrikk får Tristan til å elske Isolde til tross for at hun er gift med kong Mark av Cornwall. Den samme drikken får også Isolt til å elske ham. Et stykke ut i handlingen oppdager kong Mark sin hustrus Isolts kjærlighet for Tristan. Han blir rasende og forviser den unge ridderen. Mens Tristan er i eksil blir han dødelig såret. Isolt overtaler kong Mark til å reise og føre Tristan tilbake til Cornwall. Mark sier at om han kommer tilbake med hvite seil er Tristan fortsatt i live, men om han fører svarte seil er Tristan død.

Når kong Mark seiler tilbake er Tristan fortsatt i live og skipet fører hvite seil, men da Tristan avslører sine planer om å rømme med Isolde gir kong Mark ordre om å heise svarte seil. Da Isolde ser fargen på seilene kaster hun seg utfor de hvite klippene ved Dover. Kong Mark angrer og hjelper Tristan å svømme mot stranden. Kong Mark står til knes i vannet og ser fortvilet på at Tristan og Isoldes hender møtes og de dør begge to.

Rolleliste
----------

| Figur | Skuespiller |
| --- | --- |
| Kong Mark av Cornwall | Richard Burton |
| Isolt | Kate Mulgrew |
| Tristan | Nicholas Clay |
| Gondor av Ireland | Cyril Cusack |
| Bronwyn | Geraldine Fitzgerald |
| Andred | Niall Toibin |
| Alix | Diana Van der Vlis |
| Corvenal | Niall O'Brien |
| Yseult med de hvite hender | Kathryn Dowling |
| Fader Colm | John Jo Brooks |
| Anne | Trudy Hayes |
| Biskop | John Scanlon |
| Vakten William | Bobby Johnson |
| Eoghanin | John Labine |

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lovespell* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Lovespell* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Lovespell* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
* Blowen, Michael (16. august 1982): Movie review: «Tristan and Isolt founder in a sea of nonsense» Arkivert 2. november 2012 hos Wayback Machine.. *Boston Globe*
Et **elsk–hat-forhold** er et mellommenneskelig forhold som involverer samtidige eller vekslende følelser av kjærlighet og hat. Forholdet trenger ikke å være av  romantisk karakter, og kan også for eksempel oppstå mellom to søsken. I et kjærlighetsforhold kan for eksempel et elsk–hat-forhold oppstå når de to personene har mistet intimitet, men fremdeles føler at de har en slags lidenskap eller forpliktelser overfor hverandre. Forskning fra Yale University antyder elsk-hat forhold kan være et resultat av dårlig selvtillit.

Bruk av begrepet
----------------

Begrepet elsk–hat-forhold brukes ofte innen psykologi og av  journalister. Av og til brukes uttrykket for å beskrive forholdet mellom kjendispar som har blitt  skilt og deretter gjenforenes, som for eksempel forholdene mellom Elizabeth Taylor og Richard Burton eller Eminem og Kimberly Scott.

Uttrykket er ofte brukt i ungdomsromaner hvor to karakterer som «hater» hverandre likevel viser en eller annen form for hengivenhet eller tiltrekning mot hverandre underveis i historien. Ofte skjer dette mellom en snill jente og en slem gutt («bad boy»), eller en snill gutt og en slem jente.

Se også
-------

* Ambivalens
* Borderline personlighetsforstyrrelse
* Falskt dilemma
* Ménage à trois ("kjærlighetstrekant")
* Sjalusi
* Splitting (psykologi)

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. juli 2011. Besøkt 15. desember 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Et Lockheed SR-71 Blackbird reduserer hastigheten ved hjelp av en bremseskjerm.
En **bremseskjerm** er en type fallskjerm som er konstruert for å foldes ut fra et hurtig bevegende objekt i en atmosfære, for å bremse dette ved hjelp av øket luftmotstand. Det blir gjerne brukt for å kontrollere veldig raske nedstigninger eller bremse spesielt raske fly under landing. NASAs romferger benytter også bremseskjermer under landingen.

En bremseskjerm er lenger, og langt smalere enn en vanlig fallskjerm, og skaper av den grunn mindre luftmotstand. Resultatet er at en bremseskjerm ikke kan senke hastigheten på objektet like mye som en vanlig fallskjerm kan, men kan i motsetning foldes ut ved høyere hastigheter uten å ødelegges av lufttrykket.

I tillegg gjør den enklere konstruksjonen det mulig å folde en bremseskjerm ut raskere. Der en vanlig fallskjerm kan ha problemer med å folde seg fullstendig ut, vil en bremseskjerm vanligvis folde seg ut kjapt og sørge for den forventede luftmotstanden.

En bremseskjerm brukes enkelte ganger for å dra ut en større fallskjerm, ved å bruke luftmostanden fra bremseskjermen til å dra fallskjermen ut fra beholderen. Den meste kjente bruken av en slik bremseskjerm finnes i vanlig fallskjermhopping, der den blir kalt *pilotskjerm*. Under tandemhopping, der to personer er koblet til samme fallskjermrigg, foldes vanligvis pilotskjermen ut ved starten av fallet, med den doble hensikten å først bremse fallhastigheten, for siden å dra ut hovedskjermen.

Dragrace-biler bruker også bremseskjermer for å raskt å kunne redusere hastigheten.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** GND
 |
**R/S 75 «Sjøfareren»** er en tidligere redningsskøyte som ble bygget for Redningsselskapet i 1968 ved Smedvik Mek. Verksted AS i Tjørvåg.

Tjeneste som redningsskøyte
---------------------------

Frem til 2004 var «Sjøfareren» i tjeneste som redningsskøyte og berget 11 personer fra «den visse død», 13 fartøyer fra totalforlis, og ga assistanse til totalt 1428 fartøy.

I starten hadde skøyta base i Egersund, men den har også tjenestegjort ved andre baser langs norskekysten. På 70-tallet deltok den også på "spesialtokt" til Svalbard og Jan Mayen.

Omdiskutert salg
----------------

I 2004 ble skøyta omdøpt til «Ringasund» og gikk til Austevoll Supply Shipping som en del av en byttehandel der «Scandi Beta» gikk motsatt vei. Denne handelen skapte stor mediedebatt etter at det i de interne uenighetene i Redningsselskapet ble fremsatt påstander om at president Magnus Stangeland hadde personlige interesser i handelen.

Mistanke om kreftfremkallende stråling
--------------------------------------

I 2005 ble det kjent at syv medlemmer av mannskapet på 11 hadde fått kreft. Det ble diskutert om stråling fra radaren ombord var årsaken til at så mange av mannskapet hadde blitt syke. Den ekstraordinære radaren ble montert i 1973, og var i drift frem til 1978.

Det ble fremsatt påstander om at det var montert ekstra kraftig radar på skøyta fordi den skulle brukes til hemmelige militære oppdrag under den kalde krigen. Dette ble tilbakevist både av Redningsselskapet og av Forsvarets etterretningstjeneste.

Se også
-------

* Redningsselskapets redningsskøyter

Referanser
----------

1. ↑  *Stangelands dagar talte*, Bergens Tidende
2. 1 2  Vikre, Merete (3. juli 2005). «Sju av elleve fikk kreft». *www.p4.no*. Besøkt 10. juni 2022. «Av et mannskap på 11 om bord på den tidligere redningsskøyta "MS Sjøfareren" har sju fått kreft. Fem av dem er i dag døde.»
3. ↑  «- «Sjøfareren» var ikke på etterretningsoppdrag». *dagbladet.no* **(norsk)**. 3. juli 2005. Besøkt 10. juni 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) RS «Sjøfareren» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen Rediger på Wikidata
* (en) Live tracking på www.vesseltracker.com
***Elsk din fiende*** er en bok av Herodes Falsk som ble utgitt i 2009 på Aschehoug forlag.

Handling
--------

Handlingen foregår i England, nærmere bestemt i landsbyen Braunston. Paul Weller er prest i landsbyen og finner sin onkel drept. Politiet utpeker ham som eneste mistenkte i saken. Weller rømmer fra politiet og havner på kanalbåten Ragweed, som eies av Nora Edwards. Han har ingen kjennskap til henne fra før. Hun vil helst ikke blandes inn i Wellers problemer, men hjelper ham likevel siden hun er den eneste, foruten Weller, som har sett morderne. Sammen rømmer de først til østkysten av England før de drar til Norge for å gjøre undersøkelser om et navn som var skrevet inn i bibelen til Wellers onkel. Etter masse omveier tar de også en tur til Italia.

Det som spesielt skiller hovedpersonene Weller og Edwards, er synet på religion og menneskets holdninger til den slags. Mye av dialogen mellom Weller og Edwards dreier seg om disse ytterpunktene dem imellom.

Referanser
----------

1. ↑  Aschehoug om boka Arkivert 8. januar 2010 hos Wayback Machine.
2. ↑  Hanssen, Kurt (30. april 2010). «Til krim fra komikk». *Dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 29. juli 2019.
3. ↑  Blekkerud, Martin. «Falsk er blitt ekte forfatter». *www.klikk.no* **(norsk)**. Besøkt 29. juli 2019.
4. ↑  «Herodes Falsk debuterer med hardkokt krim». *www.dt.no* **(norsk)**. 30. juni 2009. Besøkt 29. juli 2019.
5. ↑  «Herodes fant hovedpersonen i Ski». *www.oblad.no* **(norsk)**. 5. september 2009. Besøkt 29. juli 2019.
6. ↑  Herodes Falsk (7. august 2009). «Herodes Falsk - Elsk din fiende». Besøkt 29. juli 2019.
7. ↑  acointern (24. mars 2010). «På tur med Herodes episode 1: - Avansert form for pubcrawling». Besøkt 29. juli 2019.
**Månknausen skytebane** er en skytebane for rifle-, hagle- og pistolskyting i Tolga i Innlandet. Banen ble åpnet i 1900, og eies av Tolgen skytterlag. Banen har elektroniske skiver fra MegaLink på 200 m (14 stk), 100 m (8 stk) og på løpende elg. I tillegg til skytterlagets aktiviteter har Tolga J&FF en trapbane (leirdue) på området, mens Tolga pistolklubb har en 25 m bane for pistolskyting.

Historie
--------

Banen ble bygd og tatt i bruk i 1900, før den tid hadde skytterlaget bane i Røsebygda, i Kåsdalen og senest ved Mannstenen. Banen hadde opprinnelig hold på 100, 200, 400, 600, 800 og 1000 m. Senere har banen blitt ombygget mange ganger; i 1929 fikk den en 300 m bane, og senere har den blitt bygd om til 100 og 200 m slik den er i dag. Skytterhuset og standplassen ble ødelagt i en brann i 2001, og gjenoppbygd i årene etter. Anlegget stod ferdig i 2005 da det ble arrangert Norgescup-stevne på banen.

Se også
-------

* Liste over skytebaner i Norge

Referanser
----------

1. 1 2  Tollan, Idar (2008). *Tolgen skytterlags historie gjennom 150 år*. Tolga: Eireway Ltd. s. 30. ISBN 9788299798105.
2. ↑  Eide, Ingrid (15. april 2005). «Nytt skytterhus på plass på Tolga». *Østlendingen*. Besøkt 28. oktober 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Tolgen skytterlag
**Laux Maler** (1485–1552) er en av de tidligste luttbyggere det finnes bevarte instrumenter etter.

Malers familie stammet fra Füssen, et viktig sentrum for bygging av musikkinstrumenter. En Sigismund Maler, sannsynligvis Laux Malers far, var rundt 1460 luttbygger i Bologna. Den eldste bevarte lutten fra Laux Malers verksted er datert 1520. Den har samme karakteristiske pæreformen som var vanlig for europeiske luttinstrumenter i århundrene som fulgte. 

*Germanisches Nationalmuseum* i Nürnberg og *České muzeum hudby* («det tsjekkiske musikkmuseet») i Praha oppbevarer instrumenter etter Maler. Mange renessanselutter fra Malers verksted ble på 1600-tallet bygd om til barokklutter, særlig i Frankrike.

Litteratur
----------

* Willibald Leo Frhr v. Lütgendorff: *Die Geigen und Lautenmacher vom Mittelalter bis zur Gegenwart.* 4. opplag, 1. bind. Frankfurter Verlags-Anstalt A.G. Frankfurt, 1922.

Eksterne lenker
---------------

* Dokumentasjon om et bevart instrument ved GNM
* Instrumenter etter Laux Maler, europeana.eu
* Kopi av en sju-korig renessanselutt etter Laux Maler

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |
Bremsekrok på en S-3B Viking
**Bremsekrok** (engelsk «arresting hook» eller «arresting gear») er en lang krok integrert i fly som skal lande på korte landingsbaner, spesielt på hangarskip, for å minske bremselengden. Kroken senkes ned under flyet før landing, og skal fange en tverrgående vaier over hangardekket eller rullebanen for å redusere landingshastigheten betydelig raskere enn flyets egne bremser er i stand til. 

En bremsekrok er normalt laget av en svært sterk og lett metallegering. De fleste norske militære rullebaner er utstyrt med bremsevaiere for å stoppe fly utstyrt med bremsekrok, som blant annet de norske F-16-flyene.

I spesielle tilfelle kan man også benytte et nett (ofte en «netting» av ståltau) som er plassert i enden av en rullebanen som siste utvei for å hindre en ulykke i tilfelle bremsefeil eller annen årsak til nødlanding. Dette nettet vil i så fall fange hele flykroppen og egner seg kun for små flytyper, som for eksempel jagerfly.

Bremsekrok ble første gang brukt i 1911. Hugh Robinson som var sjefsingeniør for Glenn Curtiss innførte begrepet. Bremsekrok ble brukt på en plattform som ble bygget på dekket av et krigskip, på dekket av USS «Pennsylvania», og flyveren var Eugene Ely

Referanser
----------

1. ↑  Bremsene som stopper alt Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Guide To Mobile Aircraft Arresting System Installation (PDF) – det amerikanske flyvåpen
**Bremsneshatten** er et karakteristisk fjell på Bremsnes på øya og i kommunen Averøy i Møre og Romsdal. Fjellet stikker opp som en rauk over strandflaten, som ellers er typisk landskap i ytre del av Averøya.

Fjellets form
-------------

Bremsneshatten stikker 129,4 m over havoverflaten. Fjellets topp er tilnærmet flatt, og har et areal på ca 80 mål. Fjellsidene er ganske bratte, slik at fjellets silhouett blir spesiell. Det går sti over og rundt fjellet.

Fjellet som méd
---------------

Fjellet har fått sitt navn fordi folk - i flere hundre år - har sett at det likner på en hatt. I en fortid som lå enda lenger bakover i tid var hodeplagget vi kaller for hatt ukjent; de så andre likheter. 

Sjøfolk og fiskere brukte fjellene i landet innenfor aktivt til navigasjon i sitt yrkesliv på havet. For å vite hvor fiskeplassene var tok man méd - to linjer som krysset hverandre ga et punkt, og da kunne man finne den riktige posisjon. Siktelinjene var basert på et nært og fjernere siktepunkt.

Brimillen - et eldre navn
-------------------------

Bremsneshatten liknet en sel som stikker hodet opp av vannet.
Bremsnes er en gammel gård, og mye tyder på at gården har hentet sitt navn fra det karakteristiske fjellet like ved. Nils Hallan har utledet hvordan fjellet opprinnelig har navn etter en *brimill*, en steinkobbehann, en stor sel som stikker hodet opp av vannet. Han antar at fjellet har hett *Brimillen* eller noe liknende, og dette ga navn til gården. Ordet brimill har man mistet betydningen av og fjellet fikk et nytt navn, basert på en annen likhet.

Bremsneshula
------------

I Bremsneshatten er det ei hule som er lett tilgjengelig for interesserte.

Arkeologiske funn
-----------------

I hula og i landskapet rundt Bremsneshatten er det gjort rike arkeologiske funn fra steinalderen.

Se også
-------

* Kvernberget
* Stemshesten

Litteratur
----------

* Nils Hallan: Om gardsnamnet Bremsnes. I Årbok for Nordmøre 1984.
* Karl Ragnar Gjertsen: Storkvenna på Nordlandet. I Årbok for Nordmøre 1987.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  Nils Hallan: Om gardsnamnet Bremsnes. I Årbok for Nordmøre 1984.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
| Slaget ved Kypros |
| --- |
| Konflikt: Perserkrigene |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 450 f.Kr. |
| Sted | Salamis i Kypros |
| Resultat | Gresk seier |

 |
| Stridende parter |
| Det athenske sjøforbundet | Persia |
| Kommandanter og ledere |
| Kimon†,Anaxikrates | ukjent |
| Styrker |
| 200+ skip | 600 skip |

| Perserkrigene |
| --- |
| Efesos – Lade – Marathon – Thermopylene – Artemision – Salamis – Plataiai – Mykale – Eurymedon – Kypros |

**Slaget ved Kypros** fant sted rundt 450 f.Kr. nær Salamis i Kypros.

Den athensk–ledede sjøforbundet mistet i 454 f.Kr. en flåte i et mislykket forsøk på å støtte et egyptisk opprør mot Persia. I løpet av de neste tre årene klarte Athen heller ikke å erobre Farsalos i Thessalia, i tillegg til Sikyon og Oeniadai som alle var allierte av den spartansk–ledede peloponneserforbundet. Athen inngikk i 451 f.Kr. en fem år lang våpenhvile med Sparta.

Etter våpenhvilen fant Kimon muligheten til å fortsette krigen mot perserne. Han seilte til Kypros med to hundre triremer fra konføderasjonen. Derfra sendte han seksti skip til Egypt for å hjelpe prins Amyrtaios som kjempet mot perserne ved Nildeltaet. Kimon støttet med de gjenværende skipene opprøret til de gresk–kypriotiske bystatene mot deres herrer og beleiret den persiske befestningen Citium på sørvestkysten av Kypros. Under beleiringen døde Kimon og kommandoen over flåten gikk til Anaxikrates som forlot Citium for å møte den fønikiske og kilikianske flåten ved Salamis på Kypros. Den greske flåten fikk en fullstendig seier til sjøs og på land, og da de seksti skipene fra Egypt sluttet seg til dem, seilte de tilbake til Athen.

Athenerne utnyttet ikke sin seier. I stedet returnerte de hjem hvor de oppdaget at Sparta hadde tatt over tempelet ved Delfi og at boeotianerne begynte å gjøre opprør mot det athenske styret. Dette opprøret førte til slaget ved Coronea i 447 f.Kr.

Ruinene av Salamis på Kypros
Slaget ved Kock
Slaget ved Kock  
(3. oktober 1939)
Slaget ved Kock  
(5. oktober 1939)
Samlet situasjonsbilde
**Slaget ved Kock** fant sted under andre verdenskrig mellom 2. og 5. oktober 1939 nær den sentralpolske småbyen Kock. Dette var det siste slaget under invasjonen av Polen.

Beskrivelse
-----------

Enheter fra den polske uavhengige operasjonsgruppe Polesia (polsk *Samodzielna Grupa Operacyjna Polesie*) under general Franciszek Kleeberg (1888–1941) kjempet mot enheter av det tyske XIV. motoriserte korps under general Gustav von Wietersheim. Slaget avsluttet om morgenen den 5. oktober med at tyskerne avbrøt og trakk seg tilbake mens polske styrker bekjempet dem. 

Dette siste slaget var dermed en polsk seier, men det var en pyrrhisk seier fordi polakkene da ikke lenger hadde noen utsikt til å vinne krigen.

Kapitulasjon
------------

På grunn av det helt utsiktsløse samlede situasjonabilde ved frontene og de nærmest tomme ammunisjonsreserver fulgte dagen etter de polske enheters kapitulasjon. Etter kamphandlingene havnet 17.000 polske soldater i tysk krigsfangenskap.

Litteratur
----------

* Jan Wróblewski: *Samodzielna grupa operacyjna „Polesie" 1939*. Wojskowy Instytut Historyczny, Warschau 1989, ISBN 83-11-07659-6.
* Marian Porwit: *Komentarze do historii polskich działań obronnych 1939 roku*. 3. Bände. Czytelnik, Warschau 1983, ISBN 83-07-00645-7.
* Stanley S. Seidner: *Marshal Edward Śmigły-Rydz Rydz and Poland. 1935–1939*. University Microfilms International, Ann Arbor MI 1979 (Zugleich: Collegeville Michigan, St. John's Univ. Diss. 1975).

Referanser
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
***Gazette** har også andre betydninger.*
Gazette som meldingsblad fra det offentlige
En **gazette** eller **gazzette** er i egentlig forstand en meldingspublikasjon, gjerne utgitt av en stat som dens offentlige lysningsblad (meldingsblad), som det medium hvorved beslutninger, utnevnelser, tinglysninger og videre gjøres vitterlig. Ordet ble først benyttet i denne betydning i 1700 med en gazette som først ble utgitt i Oxford. 

Ordet er også blitt tatt i bruk som navn for aviser i flere land i mer alminnelig forstand. Vanlige aviser der *gazzette* (fransk form) inngår i navnet på aviser for eksempel i fransk-, engelsk- og russisktalende land. 

Det franske ordet *gazette*, kommer fra italiensk *gazeta*, som var en venetiansk småmynt. Ordet begynte å bli synonymt med nyhetsblader (tidlige aviser) i Venezia ettersom en typisk avis kostet nettopp en *gazeta* - etter midten av 1500-tallet ble det visstnok til og med navnet på en av byens aviser, «Gazeta de le novite».

Referanser
----------

1. ↑  NAOB: *Gazette* lest 2023-03-01
2. ↑  CNRTL: *Gazette*, lest 2023-03-01
«***Elskerens klage***» er et skillingstrykk av ukjent opprinnelse.

Teksten
-------

**1.**Si husker du den gang du sagde,  

hør Lina, hør jeg elsker deg.  

Din hand opp til mitt brtsr du lagde  

og svor en evig ed for meg.  

  

**2.**Din arm omkring min hals du lagde  

og kinn da brente i mot kinn.  

Og evig, evig du sagde:  

Min elskede jeg jo kun er din.  

  

**3.**Hver gang jeg dine øyne skuet  

av kjærlighet et hav jeg så.  

Jeg så en elskovsild som luet  

så klar og ren som himmelens blå.  

  

**4.**Hver gang du kalte meg din hulde  

da drømte jeg om kjærlighet,  

men nu har du mitt sinn omkullet  

og forstyrret all min fred.  

  

**5.**Thi du meg falsk har overgivet  

din kjærlighet var kun bedrag.  

For usselt gull har du meg sveket  

i rikdom fant du mer behag.  

  

**6.**Men meg du ga et brustent hjerte  

og sorger satte i mitt bryst.  

Der inne raser elskovs smerte  

jeg nu ei mere finner trøst.  

  

**7.**Er dette lønn for elskovssmerte  

er dette lønn for kjærlighet.  

Da søk ei mer til det mitt hjerte  

som har forstyrret all min fred.

Kilder
------

* Oldemors visebok av Eli Støre Erichsen, Cappelen 1976
***Out Yonder*** er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Ralph Ince.

Handling
--------

Flotsam, datteren til fyrvokter Amos Bart, bruker erfaringene sine med å manøvrere i de farlige New England-skjærene for å redde fru Elmer - som er på ferie sammen med sønnen Edward og venner på lystbåten deres - fra å drukne. Edward og Flotsam tilbringer deretter mye tid sammen, og blir snart forelsket. Men når han forsøker å fri avslører Amos sin tjener, den brutale Joey Clark som ønsker å bli sammen med Flotsam, at flere år tidligere hadde Amos myrdet faren til Edward. Amos, som tror at han begikk denne forbrytelsen når han var alt for beruset, innrømmer at Flotsam egentlig ikke er den biologiske datteren hans. Hun var faktisk datteren til en døende kvinne, som Flotsam og hans kone hadde oppdratt.

Skuespillere
------------

* Olive Thomas som Flotsam
* Huntley Gordon som Edward Elmer
* Marie Coverdale som Mrs. Elmer
* Louise Prussing som Clarice Stapleton
* John Smiley som Amos Bart
* Cyril Chadwick som Reggie Hughes
* Edward Ellis som Joey Clark

Referanser
----------

1. ↑  Out Yonder
2. ↑  OUT YONDER

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Out Yonder* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Out Yonder* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Out Yonder* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Out Yonder* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Koen de Kort** (født 8. september 1982 i Gouda, Zuid-Holland) er fra 2005 profesjonell, nederlandsk landeveissyklist. Fra 2002-2004 syklet han for Rabobanks aspirantlag, men fikk ikke muligheten til å få en plass på Rabobanks Pro-Tour lag. Etter at Mathieu Hermans hadde formidlet kontakt, ble det skrevet kontrakt med det spanske laget Liberty Seguros-Würth, Manolo Saiz' lag. Under Tour de l'Avenir vant han den 4. etappen. De Kort er en god temporytter.

Han la opp i 2021.

Meritter
--------

2004
Paris–Roubaix U23
GP Eddy Merckx
Sammenlagt og etappeseier, Ronde van Vlaams-Brabant
3.-plass sammenlagt, Paris–Corrèze
2005
4. etappe, Tour de l'Avenir
2008
4.-plass sammenlagt, Ster Elektrotour
2009
Suzuka Road Race
2010
9.-plass sammenlagt, Tour of Britain
2012
3.-plass, Dwars door Vlaanderen
7.-plass sammenlagt, Ster ZLM Toer

Referanser
----------

1. ↑  «Koen de Kort speaks out about his career-ending injury». *cyclingweekly.com*. 3. september 2021. Besøkt 28. desember 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Koen de Kort – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Koen de Kort – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Koen de Kort – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Koen de Kort – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Koen de Kort – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Koen de Kort – CycleBase Rediger på Wikidata

* (en) Koen de Kort – TheSports.org Rediger på Wikidata
**Gaz de France** (**GDF**) var et selskap som ble grunnlagt av den franske staten i 1946 og ble nedlagt den 22. juli 2008. Selskapet produserte, transporterte og solgte naturgass rundt om i verden. Frankrike var det viktigste markedet, men selskapet var også særlig aktiv i Belgia, Storbritannia, Tyskland og andre europeiske land. Gjennom sitt deleide belgiske datterselskap SPE var selskapet også involvert i kjernefysisk kraftproduksjon. 

Den 25. februar 2006 kunngjorde den franske statsminister Dominique de Villepin sammenslåingen av GDF og det likeverdige selskapet Suez. Dette ville gjøre det sammenslåtte selskapet til ett av verdens største flytende naturgass-selskap. Siden den franske staten eide over 80% av Gaz de France, var det nødvendig å få igjennom en ny lov for å gjøre fusjonen mulig. 

Fusjonen ble overvåket av RN Rothschild & Sons Investment Bank. Selskapet gjennomførte sammenslåingen med Suez den 22. juli 2008 og ble hetende GDF SUEZ.

I 2001 etablerte Gaz de France et norsk datterselskap, Gaz de France Norge AS, som skulle drive med utvinning og produksjon av olje og gass på norsk sokkel. Etter fusjonen ble selskapet hetende GDF SUEZ E&P Norge AS.

Eksterne lenker
---------------

* GDF SUEZ' hjemmeside
* GDF SUEZ E&P Norges hjemmeside

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Tsjetsjenias flagg
**Tsjetsjenias flagg** er holdt i fargene grønt, hvitt og rødt, farger som har figurert i både offisielle og uoffisielle tsjetsjenske flagg siden Sovjetunionens oppløsning. Den grønne fargen har som regel dominert. Den står for islam.

Republikken Tsjetsjenias nåværende flagg har også en hvit stripe ved flaggdukens stangside der det er plassert et folkloritisk emblem i gult. Denne type mønstre, nasjonalornamenter, er ikke uvanlig i flagg for land som tidligere tilhørte Sovjetunionen. Belarus og Kasakhstans flagg viser slike ornamenter ved stangsiden av flagget, mens enkeltstående elementer er å finne i flere av de russiske republikkenes flagg, eksempelvis i flaggene for Tsjuvasjia eller Mari El.

Tsjetsjenias flagg ble vedtatt 7. juni 2004 og offisielt tatt i bruk 17. august samme år.

Litteratur
----------

* *Vetry Peremen – Flagi i Gerby Respublik Rossii, Winds of Change – Flags and Coats of Arms of the Russian Republics*, 1996
* I. S. Smetannikov: *Gerby i Flagi subektov Rossijskoj Federatsii – The Arms and Flags of the Subjects of the Russian Federation*, 2003

Eksterne lenker
---------------

* Om Tsjetsjenias flagg
**Out Stack**, eller **Oosta**, er en ubebodd liten øy på Shetland nord for Skottland. Det er den aller nordligste av De britiske øyer, som navnet peker på: *Out* i betydning «det ytre». Siste ledd *Stack* er avledet fra norrøne *stakkr*, i betydningen «stabel, haug», og peker på øyas utseende. Øya ligger 600 m nordøst for Muckle Flugga og 3 km nord for øya Unst. Out Stack hører med til naturreservatet Hermaness. Den er ubebodd og det er ingen landfall rett mot nord.

Out Stack sett fra Muckle Flugga   
 *(Foto: Mike Pennington)*
Out Stack har vært omtalt som «the full stop at the end of Britain» («siste stopp ved Storbritannias ende»), og er ikke særlig mer enn et skjær. Det har aldri bodd folk der.

Lady Jane Franklin, kona til arktisutforskeren John Franklin, reiste til Out Stack i 1850-årene. Det var det nærmeste hun kunne komme den savnede mannen sin. Lady Jane Franklin ville stirre nordover over havet og «sende kjærlighet på bønnens vinger» til sin for lengst tapte ektemann. Det finnes ikke land i en rett linje mellom Out Stack og Nordpolen.

Referanser
----------

1. ↑  «out (adj.)», *Online Etymology Dictionary*. Sitat: «From mid-13c. ’as that is or lies on the outside’»
2. ↑  (n.), *Online Etymology Dictionary*
3. ↑  «stakk», *NAOB*
4. ↑  «HP6120 : The full stop at the end of Britain: Out Stack from the sea», *Geograph.org*
5. ↑   «The former home of Britain's most northerly lighthouse keepers», filmdokumentar, *BBC Scotland* - Grand Tours of the Scottish Islands, Series 3, Northern Exposure
6. ↑   «Lady Jane Franklin, the Woman Who Fueled 19th-Century Polar Exploration», *Atlas Obscura*. 23. februar 2017

Eksterne lenker
---------------

(en) Out Stack – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Dritut**, senere også kalt **Skullerudmyra** eller **Skullerudbru**, var en husmannsplass under Skullerud gård som lå i Skulleruddumpa i Oslo. 

Plassen dukker først opp i skriftlige kilder i 1771, og på et kart fra 1800. I 1773 blir husmannsplassen Skullerudbru nevnt, som skal ha ligget i nærheten av en bru som gikk over Ljanselva i området. Antakelig er dette samme plass, da kartene plasserer de på samme sted. Navnet Dritut og Skullerudbru er erstattet av Skullerudmyra en gang i løpet av 1800-tallet. Mest sannsynlig har Dritut, Skullerudbru og Skullerudmyra blitt brukt om samme plass, eller så har de ligget på samme sted og avløst hverandre. Det ble tidligere antatt at også at navnet Sagløkka ble brukt om plassen, men flyfoto fra slutten av 1940-årene viser at det var to forskjellige plasser.

Stedet husmannsplassen lå ved var en av de viktigste ferdselsårene mot Oslo (tidligere kalt Kristiania). Det ser ut til at plassen har drevet brennevinsskjenking på første halvdel av 1800-tallet. I 1837 betalte plassen avgift til Fattigkassen for skjenkning av 2000 potter brennevin, 2 skilling for hver. Plassen ble revet en gang mellom slutten av 1970- og starten av 1990-årene for å gi rom for utbyggingen av E6 mellom Oslo og Sverige, om man ser på historiske flyfoto fra området. I dag finnes det kun et skilt som sier noe om hvor plassen lå. Selve plassen ligger der det i dag er innfarts- og utfarts-parkering øst for E6 i Skulleruddumpa.

Referanser
----------

1. ↑  «Kartutsnitt (flyfoto) - Oslo 1947». *FINN.no*. FINN kart. Besøkt 8. juli 2020.
2. 1 2  *Bøler er stedet*. Bydel Bøler (via Nasjonalbiblioteket). 2000. ISBN 8299566606.
3. ↑  «Kartutsnitt (flyfoto) Rælingen/Lørenskog 1977». *FINN.no*. FINN kart. Besøkt 8. juli 2020.
**Bárut** (fra samisk: *bølge*) er en trio innenfor samisk musikk og joik. Gruppen startet i 2007 i forbindelse med en produksjon for Rikskonsertene og består av joikeren Inga Juuso, perkusjonisten Martin Smidt og multiinstrumentalisten og vokalisten Asbjørn Berson.

Debutalbumet *Bálggis* ble gitt ut på plateselskapet Vuelie 8. april 2011. Albumet høstet svært gode kritikker i en rekke norske aviser, deriblant Aftenpostens anmelder Svein Andersen, som ga platen terningkast seks. Albumet er produsert av Frode Fjellheim. For albumet vant gruppen og Inga Juuso Spellemannprisen 2011 i åpen klasse.

Diskografi
----------

* *Bálggis* (Vuelie, 2011) - utgitt under navnet Bárut / Inga Juuso

Referanser
----------

1. ↑  «Bluesjoik og urmusikk i ett» anmeldelse fra Aftenposten
2. ↑  Presentasjon hos Vuelie

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Bárut på Last.fm Rediger på Wikidata
* (no) vuelie.no
Delta - en arbeidstakerorganisasjon i YS.
**Norske Nevrofysiologiske Teknikere (NNT)** ble stiftet i 1978, da i Kommunale Funksjonærers Landsforbund. I 1985 skiftet Kommunale Funksjonæres Landsforbund navn til Kommunalansattes Fellesorganisasjon, KFO.

NNT sto som en selvstendig yrkesorganisasjon frem til 1998. I 1998 ble det sammenslåing av Nevrofysiologiteknikere og Autopsiteknikere, og foreningen skiftet da navn til Norske Medisinfaglige Teknikere (NMT).

Norske Medisinfaglige Teknikere (NMT) er en partipolitisk uavhengig yrkesorganisasjon som arbeider for å høyne den generelle kompetansen for medisinfaglige teknikere i faget klinisk nevrofysiologi og for yrkesgruppen autopsiteknikere/preparanter. NMT organiserer nevrofysiologiteknikere/ingeniører som jobber ved klinisk nevrofysiologisk laboratorium ved lokale sykehus, universitetssykehus eller som jobber med EEG ved privatklinikker, samt autopsiteknikere/preparanter både ved avdeling for patologi ved lokale sykehus og universitetssykehus samt teknikere ved rettsmedisinske seksjoner og anatomiske institutter.

NMTs overordnede målsetting er å ivareta medlemmenes yrkes- og utdanningsmessige interesser, øke og bedre anseelse og yrkesfaglige standarder samt lønns- og arbeidsvilkår.

NMT er tilsluttet arbeidstakerorganisasjonen Delta som igjen er tilsluttet Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund (YS). Delta er en partipolitisk uavhengig arbeidstakerorganisasjon som arbeider med å ivareta lønns- og arbeidsvilkår i offentlig og privat sektor.

Leder i NMT er Lars Tomas Lien.

Referanser
----------

1. ↑  «Kontakt NMT». *Delta*. Besøkt 12. april 2017.

Eksterne lenker
---------------

* NMT

| * v
* d
* r
Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund |
| --- |
| 
* AVYO
* Befalets Fellesorganisasjon
* Delta
* Farmasiforbundet
* Finansforbundet
* Kriminalomsorgens Yrkesforbund
* Lærernes Yrkesforbund
* Negotia
* Norges Politilederlag
* Norske Meierifolks Landsforening
* Norsk Tollerforbund
* Parat
* Personellforbundet
* SAFE
* Skatteetatens landsforbund
* Skolelederforbundet
* STAFO
* Yrkestrafikkforbundet

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Igor Kөshkendey
**Tsjirgiltsjin** (russisk: Чиргилчин, engelsk: *Chirgilchin*, «dansen av luft i dagens varme» eller «mirakel» på tuvinsk) er en gruppe tuvinske musikere som fremfører tradisjonell tuvinsk musikk, som var etablert i 1996. Manageren til gruppa er Alexander Bapa, et tidligere medlem av Huun-Huur-Tu.

Gruppen har samarbeidet med Laurie Anderson på hennes album *Homeland*, samt den puertoricanske rapperen Residente, som Igor Kösjkendej vant en «Latin Grammy Award for Best Urban Song» for.

Medlemmer
---------

Gruppa består av Igor Kösjkendej, Möngun-ool Ondar, Aldar Tamdyn og Ajdysmaa Kösjkendej. 

Igor Kösjkendej vant «Grand Prix of the International Throat Singing Competition» i 1998, 2000 og 2002, og er kjent for sin bruk av forskjellige stiler, men spesielt «oidupaa»-stilen, som er en type kargyraa unik til sangeren Vladimir Ojdupaa.

Möngul-oon Ondar vant samme konkurranse i 1992 da han var 16 år gammel. Han er kjent for å ha mestret seks forskjellige strupesangstiler, og har ogås utviklet sin egen stil.

Aldar Tamdyn er en etablert instrumentskaper, og lager alle instrumentene gruppen bruker. Han vant også prisen for beste instrumentalist ved «International Folk Music Festival» i Tuva.

Ajdysmaa Kösjkendej er det eneste kvinnelige medlemmet av Tsjirgiltsjin, og har vunnet flere vokalistkonkurranser i Tuva.

Album
-----

* *The Wolf and the Kid* (1996)
* *Aryskan's Wind* (1999)
* *Ezir-Kara* (2002)
* *Collectible* (2005)
* *Will Teach* (2006)
* *Pictures of Tuva* (2008)
* *Kaldak Khamar* (2009)

Se også
-------

* Strupesang
* Tuva

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Tuvan Throat Singing Concert with CHIRGILCHIN!». *tockify.com* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 13. juni 2021. Besøkt 13. juni 2021.
2. ↑  «El rapero puertorriqueño Residente dirige el video de un sencillo de su primer disco en solitario». *EFE* **(spansk)**. San Juan. 4. oktober 2016. Besøkt 12. april 2017.
3. ↑  «Mongun-ool Ondar». *Constantinople* **(engelsk)**. Besøkt 13. juni 2021.
4. ↑  «About Us». *Ovaa: Tuvan Musical Instruments* **(engelsk)**. 15. juli 2010. Besøkt 13. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Chirgilchin på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Chirgilchin på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Chirgilchin på Songkick Rediger på Wikidata
* 
* Khoomeige Yoreel
* Chirgilchin - Goats
* Mongoun-ool Ondar Solo
* Chirgilchin - Daglarym

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Brixen** (tysk) eller **Bressanone** (italiensk; ladinsk *Persenon* eller *Porsenù*) er med 19 200 innbyggere (2004) Syd-Tirols tredje største by og ligger ved elven Eisack der Wipp-, Puster- og Eisackdalen møtes.

Inntil sekulariseringen i 1803 var Brixen et selvstendig fyrstbispedømme som eide store områder i byens omegn samt i Pustertal, Øst-Tirol og Krain.
Bispedømmet hadde blitt opprettet på 500-tallet, men hadde først sitt sete i klosteret Säben ved Klausen, noen kilometer vest for Brixen.
Rundt år 960 ble bispesetet flyttet til Brixen.

73 % av byens innbyggere er tysk-, 26 % italiensk- og 1 % ladinsktalende.
Selv om byens italiensktalende befolkning ikke flyttet hit før italieniseringspolitikken på 1920-tallet oppmuntret til dette, har byens italienske navn, *Bressanone*, lang tradisjon.
Det ble altså ikke, som de fleste andre italienske stedsnavn i Syd-Tirol, funnet opp av fascistene, men ble tidvis brukt om bispedømmet Brixen parallelt med dets tyske navn.

Sønner og døtre
---------------

* Reinhold Messner (fjellklatrer og eventyrer)

Referanser
----------

1. ↑  «Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
2. ↑  «Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Brixen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Brixen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Österreichisches Musiklexikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Glassfabrikken i Dresden
Großer Garten Dresden
**Gläserne Manufaktur** («Glassfabrikken») er en bilfabrikk i Dresden i Tyskland. Fabrikken eies av Volkswagen-konsernet gjennom datterselskapet *Automobilmanufaktur Dresden GmbH*, og er bygd slik at besøkende skal kunne få innblikk i produksjonsprosessen i en moderne bilfabrikk. Det er også innretta en restaurant med bar for besøkende. Bygningene er tegna av Gunter Henns arkitektkontor i München, og ligger på det tidligere messeområdet ved Straßburger Platz. Bygginga medførte store kontroverser fordi fabrikken ble lagt tett inntil parken Großer Garten.

For å minske den belastninga som transport av store volumer ut og inn av fabrikken utgjorde for omgivelsene, ble transportsystemet CarGoTram bygd i 2005. Dette er et moderne, skinnegående godstransportsystem som er lagt langs ei linje som har eksistert i byen sia 1800-tallet

Glassfabrikken ble opprinnelig bygd for produksjon av modellen VW Phaeton. Sia 2005 er også modellen Bentley Continental Flying Spur blitt bygd her.

Eksterne lenker
---------------

* Gläserne Manufaktur
* 
* Volkswagen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Leonard Warden Bonney** (født 4. desember 1884, død 4. mai 1928) var en banebrytende flyver som arbeidet for brødrene Wright.

Biografi
--------

Han ble født i Wellington, Ohio 4. desember 1884 muligens som *Warden Leonard Bonney*. Han gikk på Oberlin College. I 1910 og 1911 fløy han for Wright Exhibition Team og var den 47. lisensierte pilot i USA. I 1912 arbeidet han for *Sloan Airplane Company*, og i 1913 var han en testpilot for *Amas Airplane Company*, i Washington, D.C. og i 1918 ble han daglig leder for selskapet. I 1914 og 1915 var en militærflyger for den meksikanske regjeringen under General Carranza. Under første verdenskrig var han instruktør i Garden City, New York, og maritim instruktør ved Smith's Point, New York.
Bonney ble drept 4. mai 1928 under jomfrutur med *Bonney Gold* da flyet stupte i bakken fra 50 meters høyde, sekunder etter å ha tatt av fra Curtiss-feltet, Long Island.

Referanser
----------

1. ↑  draft registration as «Warden Leonard Bonney» with the 1884 date.
2. ↑  «Bonney 'Gull' Flies, Then Fall Kills Him. Wreckage Of The Bonney Gull After The Crash In Which Its Inventor Was Killed». *New York Times*. 4. mai 1928. Besøkt 16. oktober 2012. «Leonard W. Bonney, pioneer aviator who learned to fly under Orville Wright in 1910, was fatally injured this afternoon in the first flight he had ever made with his Gold»
3. ↑  Joshua Stoff. *Long Island aircraft crashes 1909-1959*. s. 51.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Brno lufthavn, Tuřany** (tsjekkisk: Letiště Brno-Tuřany) (IATA: **BRQ**, ICAO: **LKTB**) er en internasjonal flyplass som betjener Brno i Tsjekkia. Flyplassen ligger 7,5 km sørøst for Brno.

Selskaper og destinasjoner
--------------------------

Oversikt over destinasjonene i året 2010
* Central Connect Airlines (b.a. Praha, Zadar)
* Czech Connect Airlines (b.a. Moskva, Sankt Petersburg)
* Ryanair (b.a. London, Milano, Alicante)
* Wizz Air (b.a. London, Roma)

Transport til og fra flyplassen
-------------------------------

Terminalen ligger omtrent 2 km unna motorveien D1. Det finnes parkeringsplassen foran ankomsthallen. Parkering opp til 10 minutter er gratis, mens lengre parkering er mulig mot betaling. 

Man kan også komme seg til og fra flyplassen med buss nummer 76 som kjører to ganger i timen på dagen. Når det gjelder offentlig transport på nattestid, er det buss nummer 89 som kjører ruten mellom sentrum og flyplassen en gang i timen. Kjøretid er ca 20 minutter.

Kilder
------

* informasjonsside om Brno lufthavn, Tuřany Arkivert 22. juni 2013 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Brno lufthavn – hjemmesiden

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** NKC **·** GeoNames
 |
Krucifiks fra det 14. århundre opphengt i Torup kirkes kor. I bakgrunnen skimtes kalkmalerier
**Torup kirke** ligger i Torup Sogn, Halsnæs kommune i landsbyen Torup mellom Melby og Hundested i Nordsjælland, Danmark. Kirken er et hvelvet langhus med fire tilbygninger. Den er oppført på en tidligere offerplass en gang på 1100-tallet, og var viet til St. Margrethe. Sydmuren samt to romanske vinduer fra den første kirkebygning kan stadig ses. På 1200-tallet tilkom klokketårnet, som ble delvist gjenoppført i 1839.

Inventar
--------

Innvendig ved et av de romanske vinduene, ses kalkmalerier fra ca. 1250, som blant annet forestiller en skjeggløs Olav den hellige. Ansiktet på korets krusifiks har semittiske trekk, og under en restaurering, fant man i dets hode en seddel med kunstnerens navn samt årstallet 1320. Prekestolen og benkene er fra begynnelsen av 1600-tallet. I østveggen er murt inn en liksten fra 1535 over Herluf Trolles bror Niels Trolle samt dennes mor Kirstine Skave. 

Tilbygningen mot nord er fra 1746, og stammer fra Christian VIs tid og var oppført til bruk for soldatene som var stasjonert i området. 

Kirken er restaurert flere ganger, senest på 1980-tallet. I Torup sogn ligger også Lynæs kirke.

Referanser
----------

1. ↑  *Torup Kirke*, torupsogn-hundested.dk. Besøkt 12. des. 2013 Arkivert 15. desember 2013 hos Wayback Machine.
2. ↑  *Torup Kirke*, Danmarks Kirker, II, bind 3, 1970. Besøkt 12. des. 2013
3. ↑  *Torup Kirke*, Danmarks Kirker, II, bind 3, 1970. Besøkt 12. des. 2013
4. ↑  *Torup Kirke*, torupsogn-hundested.dk. Besøkt 12. des. 2013 Arkivert 15. desember 2013 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Torup Kirke (Halsnæs Kommune) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portal: Danmark
Glyptothek München
Ny Carlsberg Glyptotek i København
Et **glyptotek** er et museum med en hovedsamling av tilhugde stener og skulpturer fra hovedsakelig greske og romerske antikke billedhuggere.

Etymologi
---------

Ordet glyptotek er en 1800-tallskonstruksjon skapt i den bayerske kongen Ludwig I.s tid. Ordet er sammensatt av klassisk gresk γλυπτός *glyptós* (gravere/uthugge, her i betydningen uthugget i stein) og θήκη *thḗkē* oppbevaringssted.

Etter modell fra ordet glyptotek bruker flere språk også nyere betegnelser som *pinakotek* (bildegalleri) om museer som primært viser malerier (og ikke skulpturer).

Kjente glyptotek
----------------

* Glyptothek München ved Königsplatz, bygget 1816-1830
* Ny Carlsberg Glyptotek i København, bygget 1892-1897
* Glyptothek der Akademie der bildenden Künste i Wien
* Det kroatiske vitenskapsakademiets Glyptothek i Zagreb[]

Referanser
----------

1. ↑  oppslagsord *glyptotek* i Caprona *Norsk etymologisk ordbok: tematisk ordnet* ISBN 9788248910541

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |