**Ole Evinrude** (født **Ole Andersen Aaslundeie** 19. april 1877 i Hunndalen i Vardal, død 12. juli 1934 i Milwaukee i USA) var en norsk-amerikansk oppfinner. Han er mest kjent for at han i 1907 bygde den første påhengsmotoren som hadde praktisk nytteverdi. Motoren fikk navn etter oppfinneren: Evinrude. Gjøvik kommune har reist et minnesmerke over ham i Hunndalen. Navnet Evinrude, som han tok i bruk i USA, stammer fra husmannsplassen Evenrudstuen under gården Evenrud i Vestre Toten, hvor hans mor var født.

Ole Andersen Aaslundeie utvandret til Wisconsin i 1882 sammen med moren Beatha Olsdatter og sine to småsøsken. Han var da fem år gammel. Faren Anders Olsen hadde utvandret høsten før, og kunne nå sende amerikabillett til resten av familien. Da Ole var ti år tok faren ham ut av skolen, slik at han kunne arbeide på farmen. Om vinteren arbeidet han i en tobakksbutikk. 

Ole bygget som 15-åring en attenfots stor seilbåt. Denne brukte han til å tilby folk søndagsturer på Lake Ripley. På en bra dag kunne han innkassere inntil fem dollar. I sekstenårsalderen flyttet Ole hjemmefra. Han fikk praktisk utdannelse ved forskjellige mekaniske verksteder og fabrikker. Som 23-åring var Ole ansatt som daglig leder ved et metallstøperi.

Hans store interesse for forbrenningsmotorer førte til at han laget en automobil med en egenprodusert luftkjølt 4-sylindret forbrenningsmotor montert på en ramme av eiketre. Konstruksjonen var vellykket, men finansieringen manglet.

Utenbordsmotor
--------------

Evinrude fikk ideen om å lage en utenbordsmotor fordi han på det tidspunkt hadde en kjæreste på den andre siden av sjøen hvor han bodde. For å spare krefter utviklet han da en «automatisk romaskin» som rett og slett var en totaktsmotor som han festet i bakparten av prammen.

I 1906 giftet Ole seg med irskfødte Bess Emily Carr. Året etter ble deres eneste barn, Ralph Stanley født. I 1907 bygde Ole sin første bensindrevne påhengsmotor, og «Evenrude» påhengsmotor var en realitet. Den lignet ikke på noen av konkurrentenes modeller; den var på alle måter mer praktisk og driftsikker.

I 1909 ble *Evinrude Motor Company* stiftet i Milwaukee. Navnet ble tilpasset det amerikanske markedet og Evinrude ble etter hvert et verdenskjent båtmotormerke. Firmaet var et partnerskap mellom Bess og Ole, hvor hun hadde ansvaret for forretningsdriften. I 1911 hadde deres tekniske overlegenhet utkonkurrert andre produsenter av småbåtmotorer. På grunn av Bess' dårlige helse ble Evinrude Motor Company solgt i 1914. Ekteparet trakk seg tilbake i håp om at helsen til Bess skulle bedres.

I 1920, etter at Bess hadde gjenvunnet sin helse, dannet de to sammen ELTO Company (Evinrude Light Twin Outboard). Året etter lanserte de en revolusjonerende type påhengsmotorer av aluminium med eksosutslipp under vann. Dette ble en umiddelbar suksess og ELTO ble dominerende på markedet.

Selskapet overlevde så vidt Den store depresjonen. I 1934 ble sønnen Ralph president i selskapet, som omsider begynte å tjene penger igjen. I 1935 var det fusjonerte selskapet Outboard Marine and Manufacturing Corporation (OMMC) verdens største produsent av påhengsmotorer, og et av de 500 største industriforetakene i USA. Denne framgangen fikk aldri Bess og Ole ta del i. Bess døde av kreft i 1933. Ole tok tapet av hustruen svært hardt og isolerte seg fra omverdenen frem til han selv døde 12. juli 1934, 14 måneder etter sin hustru.

Se også
-------

* Evinrude

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 165110636[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Evinrud, Evenrudstuen, Norsk biografisk leksikon ID Ole\_Evinrude, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6j69qhp, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.invent.org[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Artikkel i Oppland Arbeiderblad 8. november 2014: Stina Håkensbakken Roland
* Store norske leksikon, Ole Evinrude

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |