Foto som viser verkets plassering helt sør i tettstedet, her til høyre i bildet.
**Barentsburg kullkraftverk** er et kullkraftverk etablert i 1974, sør i tettstedet Barentsburg ved Grønfjorden på Svalbard. Eier og operatør er Trust Arktikugol. Effekten er ca 7,5 MW.

I nyere tid har kraftverket i Barentsburg fått nye brennere og utstyr fra polske leverandører. Dette har redusert den lokale forurensingen betraktelig. Det er også et backup-anlegg med dieseldrift. Kraftverket ble startet opp i 1974. Det står oppført ved Arktikugol's egen kullhavn sør i tettstedet Barentsburg. I perioden 2008-10, da gruven i Barentsburg var stengt, måtte kraftverket få tilført kull utenfra gjennom import.

Barentsburg kullkraftverk er eneleverandør av elektrisk kraft og fjernvarme til bosettingen i Barentsburg.

Trust Arktikugol opprettet et 5 MW kullkraftverk i Pyramiden i 1968, og et 7,5 MW kraftverk i Barentsburg i 1974. Bare Barentsburg-verket er i drift siden 1998.

Forurensing
-----------

Sammen med kraftverket i Longyearbyen slipper øyas kullkraftverk ut 200.000 tonn CO2 årlig. Det er om lag halvparten av de om lag 450.000 tonn CO2 som slippes ut årlig på og rundt øygruppen. På hele øygruppen slippes det dessuten ut 1.250 tonn SO2 årlig hvor kraftverkene står for drøye 90 prosent, og begge typer utslipp er økende. Sommeren 2012 ble det antatt at kraftverket i Barentsburg slapp ut mer SO2 (Svoveldioksid) enn utslippstillatelsen fra KLIF tillot.

Kraftverket får kull fra den lokale Barentsburg gruve, og kraftverket bruker 30-45.000 tonn årlig eller nesten alt det lokalt produserte kullet, som utgjør mindre 50-100.000 tonn årlig.. Kraftverket bruker 50-60% av alt kull som anvendes i kraftproduksjon på øygruppen, mens Longyearbyen-verket bruker de resterende 25 - 28.000 tonn kull årlig. Kraftverkene i Svea og Ny-Ålesund er fyrt med diesel.

Kullet som brukes i Barentsburg er svært svovel-holdig, og har derfor i mange år hatt stor forurensing. Det antas at Barentsburg-kraftverket er atskillig mindre energieffektivt enn kraftverket i Longyearbyen. Av denne grunn krevde Norge rensing av utslippene i 2010. Kraftverket og kulldriften forøvrig gir også en del lokal forurensing i form av tungmetaller. En studie fra 1993 viste at det særlig var økt konsentrasjon av svovel og andre tungmetaller. En komparativ sammenlikning av tungmetallene ved Barentsburg-kraftverket, i det nedlagte kullsamfunnet Coles Bay, og andre steder uten kulldrift, viste høyere konsentrasjoner i Barentsburg og Coles Bay, både i henlagt skrot og søppel og i moser og lav.

Se også
-------

* Longyear Energiverk
* Pyramiden kullkraftverk

Referanser
----------

1. ↑  Trifonenko, V.D. (February 1992). *Арктикуголь: вчера, сегодня, завтра* [Arktikugol: i går, i dag og i morgen] (russisk). *Полярная почта* (Poljarnaja Posta) nr 3 (1).
2. ↑  *CO2 free Svalbard by 2025*[*død lenke*] - NordSesil.net, universitets-nettverk for energispørsmål i Nordområdene. Besøkt 5. oktober 2012.
3. ↑  Climate influencing emissions, scenarios and mitigation options at Svalbard[*død lenke*], *Klima- og forurensingsdirektoratet*, publikasjon TA 2552, 2009, side 14 og Tabell 2 side 16. Besøkt 5. oktober 2012.
4. ↑  Climate influencing emissions, scenarios and mitigation options at Svalbard[*død lenke*], *Klima- og forurensingsdirektoratet*, publikasjon TA 2552, 2009, side 14.
5. ↑  Russian Svalbard plant breaks legislation - *The Foreigner*, 29. juni 2012. Besøkt 5. oktober 2012.
6. ↑  Climate influencing emissions, scenarios and mitigation options at Svalbard[*død lenke*], *Klima- og forurensingsdirektoratet*, publikasjon TA 2552, 2009, side 17-18 og 27-28.
7. ↑  Norway requires cleaning at Barentsburg power plant – *Barents Observer*, 29. juli 2010.
8. ↑  IMPACT OF COAL-FIRED POWER STATION ON VEGETATION AT BARENTSBURG, SVALBARD - Ljudmila Martin og Raimolt Vilde, *International Plant and Pollution Research Laboratory*, Tallinn. abstrakt side 54 i: *International Symposium on The Ecological Effects of Arctic Airborne Contaminants, Reykjavik, 4-8. oktober 1993.*