«Familie» har flere betydninger.
En **familie** er en institusjon eller et hushold som består av en gruppe individer som er knyttet sammen gjennom arv (demonstrert eller stipulert) fra felles aner, ekteskap, partnerskap eller adopsjon.

I vestlig kultur refererer familien spesielt til en gruppe mennesker i samband med blodsbånd eller legale former som ekteskap, partnerskap eller adopsjon. Mange antropologer argumenterer for at termen «blodsbånd» må forstås metaforisk; noen[*hvem?*] argumenterer for at det er mange ikke-vestlige samfunn hvor andre konsepter enn «blodsbånd» er de sentrale for synet på familien.

Etymologi
---------

Romerne er opphav til ordet «familie».
Ordet «familie» kommer fra latin *familia*, som igjen kom av ordet *famulus* med betydningen «tjener, slave», av ukjent opprinnelse. *Familia* kan ikke oversettes direkte til vårt ord "familie", men viste til en romersk husholdning med den mannen som var familiens overhode (*pater familias*), hans hustru, hans barn, slaver og husdyr. «Familie» fra det latinske *familia* ble tatt opp i engelsk på 1400-tallet, i tysk på 1500-tallet, og kom muligvis til Norden på samme tid. På moderne islandsk brukes termen *fjölskylda*, som i høymiddelalderen betød «*hvad der paaligger nogen som en forpligtelse, der skal opfyldes; en gerning, der ikke maa forsømmes*».

På gammelnorsk ble husstanden omtalt som *heimamenn* med den ordrette betydningen «hjemmemennesker». Ordet forekommer ofte i de islandske sagaer, der det ikke er noe eget ord for «familie». Som synonym til *heimamenn* hadde man ordet *hyski* av samme roten som *hibyli*, som betød «hus, bolig», og er gått inn i moderne språkbruk som «hybel» (leid værelse). Ordet er også beslektet med *hjon/hju*, som ble brukt om ektefeller, og er bevart i moderne norsk og svensk i ordet «hjonelag» om ekteskap.

Den mest omfattende betydningen av *hju* finnes i ordet *skuldahju*, som viser til «de som en husbond er forpliktet til å forsørge, og de som må arbeide med dette formålet for øye». *Hju* var forbundet med husholdningen på en gård (*bu*), både som økonomisk enhet og sosial gruppe.

Familiens funksjoner
--------------------

Familien er den viktigste primærgruppa i de fleste samfunn, og står for primærsosialiseringa. Dette er noen av familiens funksjoner:

* *Reproduksjon:* Å avle fram etterkommere.
* *Produksjon:* Tradisjonelt har familien vært en arbeidsplass som har gitt inntekter, som bondegårder. Dessuten kvinnens hjemmearbeid.
* *Sosialisering:* Avkommet blir samfunnsmedlemmer, lærer normer og regler, særlig *primærsosialisering*: Innlæring av grunnleggende normer for samhandling, rett, galt, sant, falskt osv. i nærmiljøet.
* *Politikk:* Ikke alltid slik i Vesten, men i mange samfunn sammenfaller skiller mellom familier med politiske skiller.
* *Arena for intimitet og særegne personlige relasjoner*.

Se også
-------

* Kjernefamilie
* Bror
* Far
* Mor
* Besteforeldre
* Søsken
* Søster

Referanser
----------

1. ↑  "...the household, including relatives and servants, from *famulus* "servant, slave," which is of unknown origin." Gjengitt fra:
2. ↑  Jón Vidar Sigurdsson: *Den vennlige vikingen* (s. 143), forlaget Pax, Oslo 2010, ISBN 978-82-530-3359-4
3. ↑  *Den nordiske verden* bind 2 (s. 179), ISBN 87-01-79040-4
4. ↑
5. ↑  *Den nordiske verden* bind 2 (s. 179)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Families – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** LCCN **·** HDS **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |