recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
1976 Microdot
**William Towns** (1936–1993) var en britisk bildesigner. 

Han startet sin lære som designer hos bilprodusenten Roots i 1954, hvor han hovedsakelig arbeidet med design av seter og dørhåndtak. Senere arbeidet han også med Hillman Hunter. Han gikk til Rover i 1963 og arbeidet der for David Bache og designet karosseriet til Rover-BRM, gassturbin-bilen bygget for Le Mans. I 1966 gikk han til Aston Martin som setedesigner hvor han kom til å bli ryggraden til Aston Martin Lagonda.

Han er mest kjent for sine «barberblad-design» fra 1970-tallets firkantede bildesignperiode hos Aston Martin. Towns designet periodens kanskje mest outrerte firkantede design med Aston Martin Lagonda fra 1976. 

Han forlot Aston Martin i 1977 etter Lagondaen for å drive med mere industriell design, men han designet også den vellykkede Hustler byggesettbilen, samt Reliant SS2 og den foreslåtte gjennoppstandelsen av Railton.

Towns døde i 1993 av kreft.

Frem til juli 2005 ble hans biler vist på Heritage Motor Centre i Gaydon i Storbritannia.

Noen av hans biler
------------------

1979 Hustler. William Towns står bak bilen med ansiktet mot kamera
* 1964 Rover-BRM gassturbinbil (sammen med David Bache)
* 1967 Aston Martin DBS
* 1972 Minissima
* 1976 Microdot
* 1976 Aston Martin Lagonda
* 1978 Hustler
* 1980 Aston Martin Bulldog
* 1988 Reliant SS2
* 1989 Railton Fairmile and Claremont

Referanser
----------

1. ↑  «Feature: Aston Martin Lagonda». UK Channel 4. 9. mars 2006.
2. ↑  «Honest John's Agony column: Home Towns». *The Daily Telegraph*. 18. juni 2005. Arkivert fra originalen 14. januar 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) William Towns – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Time magazine Top 50 worst cars of all time Arkivert 25. august 2013 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Nina Kristin Flo Mørkved** (født 9. august 1976 i Hornindal) er en norsk tidligere fotballspiller. 

Hun spilte for Kaupanger IL i 1. divisjon og for Kolbotn IL i toppserien. Hun er politioverbetjent, avhørsinstruktør og leder for voldtektsteamet ved Sør-Trøndelag politidistrikt. Siden 2004 er hun bosatt i Ranheim i Trondheim.

Flo Mørkved gikk på idrettsfag ved Firda videregående skole fra 1992 til 1995. Hun gikk da fra hjemmeklubben Hornindal Idrettslag til Breimsbygda IL, som var Gloppen kommunes beste klubb for fotball kviner på den tiden. Hun ble tatt ut på aldersbestemte landslag fra 1992 og fikk hele ti kamper for J15 og 2 for J19. Etter videregående flyttet hun til Sogndal, studerte ved Høgskolen i Sogn og Fjordane og spilte for Kaupanger IL. 

I 1997 kom hun inn på Politihøgskolen, og signerte for Kolbotn Fotball Kvinner. De to første sesongene etablerte hun seg på midtbanen og fikk en landskamp som reserve mot Sverige i en treningskamp i Portugal 16. mars 1999. Kneskader medførte at hun måtte trappe ned, og hun la opp i 2003.

Referanser
----------

1. 1 2 3  fotball.no (NFF)Profil på Nina Kristin Flo Mørkved[*død lenke*]
2. ↑   n3sport: spillerstatistikk Nina Kristin Flo Mørkved[*død lenke*] (2 kamper U20)
3. ↑   NRK: *– Voldtektsoffer avhøres på nytt* (med bilde)
4. ↑   universitetsavisa: *Lege, politi og lektor: - Derfor er kunnskap om faglig kommunikasjon så viktig for oss* (med bilde)
**Pasilingua** er et internasjonalt hjelpespråk lansert av *Paul Steiner* i 1885.

*Pasilingua* skiller seg fra det da helt dominerende Volapük ved at orda er gjenkjennelige for brukere av moderne europeiske språk som fransk, engelsk og tysk.

Pasilingua er svært regelmessig, i motsetning til moderne nylatinske språk som Interlingua/IALA. På denne måten likner språket mer på andre samtidige forslag, som Volapük (1879) og Esperanto (1887).

Pasilingua blei i samtida diskutert som en mulig alvorlig utfordring til Volapük. Det fikk likevel ingen større oppslutning.

Reaksjonen på Pasilingua kan sees som et uttrykk for at kritikken mot det vanskelig forståelige ordforrådet i Volapük holdt på å vokse, mens beundringa for Volapüks regulære grammatikk ennå var stor.

I planspråkenes historie er Pasilingua et tidlig eksempel på tendenser som skulle få større betydning utover 1890-tallet og særlig etter 1900, da Volapük hadde brutt sammen og Esperanto og andre språk som bygde på et ordforråd som var lett gjenkjennelige for vesteuropeere tok over.

Språkeksempel: Fader vår på Pasilingua
--------------------------------------

Patro miso,  
quo er in coela,  
 nama tü sanctore  
 kingdoma tüa kommire,  
 tüa willu fairore  
 sur erda ut in coela.  
 Donnare misbi misan brodan taglian;  
 pardonnare missas dettas  
 uti mis pardonnars misosbi debitorosbi.

Se også
-------

* Naturalistisk planspråk
* Nylatinsk planspråk
* Esperanto
* Universalglot
**Maria Filotti** (født 9. oktober 1883 i Batogu, Brăila i Romania, død 5. november 1956 i București) var en rumensk skuespillerinne og teaterdirektør.

Utdanning
---------

Etter avsluttet Baccalaureus begynte hun å studere både litteratur og rettsvitenskap ved Universitetet i București, men Ștefan Sihleanu, universitetsprofessor og direktør for Nasjonalteatret i București, og en fjern slektning, overtalte henne til å også begynne i 1903 på Musikk- og Teaterkonservatoriet i București. Der studerte hun skuespillerkunst under bl.a. Aristizza Romanescu og Constantin Nottara. Etterhvert sluttet hun å studere rettsvitenskap, men fortsatte med litteraturstudiene. Etter endt studium på Musikk- og Teaterkonservatoriet i 1906, arbeidet hun først ved Nasjonalteatret i Iași (der hun også studerte på siste året litteratur ved Universitetet i Iași). Fra 1907 var hun ansatt ved Nasjonalteatret i București.

Hun startet teatret «Maria Filotti» som ble bombet i 1944. Sammen med sønnen sin lånte hun penger og bygget et nytt teater etter krigen, men det ble nasjonalisert av kommunistregimet.

Familie
-------

Maria Filotti er mor til forfatteren og produsenten Ion Filotti Cantacuzino og bestemor til skuespilleren Șerban Cantacuzino.

Æresbevisninger
---------------

* Teatret i Brăila ble i 1969 oppkalt etter Maria Filotti.
* I 1953 fikk hun ved offentlig forordning tittelen «Kunstner Emerita av al Romania».
* I 1954 fikk hun «Arbeidsordenen».

Bøker
-----

* *Am ales teatrul*, Editura pentru literatură, 1961 (selvbiografi)

Referanser
----------

1. 1 2 3  Monica Andrei (1. mars 2015). «Maria Filotti. Actrița de la pagina 1. „Între teatru şi comorile lumii aş alege teatrul"». Metropolis. Besøkt 3. juni 2018.
2. ↑  «Maria Filotti, secretele unei actriţe care a petrecut o viaţă întreagă în lumina reflectoarelor». *adevarul.ro* **(rumensk)**. 11. november 2016. Besøkt 3. juni 2018.
3. 1 2  «Constructorii României». *ler.is.edu.ro* **(rumensk)**. Besøkt 3. juni 2018.

Eksterne lenker
---------------

Maria Filotti-teatret i Braila, Romania
* Hjemmesiden til Maria Filotti Teater i Brăila
* (en) Maria Filotti – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Bagatelle** var en gourmetrestaurant i Oslo. Den lå i Bygdøy allé 3 og var den første norske restauranten som ble tildelt to stjerner i *Michelinguiden*. Bagatelle er kjent fordi Eyvind Hellstrøm var kjøkkensjef fra 1982 til 2009 og drev Bagatelle til å bli Norges fremste gourmetrestaurant. Fra 1990-tallet var Bagatelle eid av forretningsmannen Christen Sveaas gjennom selskapet Kistefos AS.

Historie
--------

### Familien Jaquet

Bagatelle ble grunnlagt i 1931 under navnet Jaquets Bagatelle og restaurantdriften begynte året etter. Bagatelle var franskpreget og ble drevet av familien Jaquet frem til Eyvind Hellstrøm tok over etter Edmund Jaquet i 1982.

### Eyvind Hellstrøm som kjøkkensjef

Ole Peter Rostad tok over driften i 1982 og gjenåpnet restauranten det samme året med Eyvind Hellstrøm som kjøkkensjef under navnet Bagatelle. Han drev deretter Bagatelle til å raskt bli Norges fremste gourmetrestaurant. I 1986 fikk restauranten én stjerne i Michelinguiden, og i 1992 fikk den to, som første restaurant i Norge. I 2008 mistet restauranten den ene stjernen, men fikk den tilbake allerede året etter.

### Etter Eyvind Hellstrøm

Etter langvarig konflikt med hovedeier Sveaas sa Hellstrøm opp sin stilling og fratrådte 31. desember 2009, etter å ha jobbet i restauranten i 27 år. Sveaas valgte da å stenge Bagatelle midlertidig etter 21. desember. Restauranten gjenåpnet den 18. januar 2011 med Daniel Höglander fra Sverige som kjøkkensjef. I 2012 tok Derric Styczek fra USA over som kjøkkensjef og samme år ble Bagatelle på ny tildelt en stjerne i Michelinguiden. I 2013 tok Allan Poulsen over som kjøkkensjef. Restauranten ble på nytt stengt 2. september 2014. Brasseriet og vinbaren Lille B fortsatte imidlertid etter nedleggingen.

Referanser
----------

1. ↑  «Bagatelle stenger dørene». Næringsliv Mat og drikke. 2. september 2014. Besøkt 2. september 2014.
2. ↑  «Bagatelle-sjefen: - Jeg er fryktelig skuffet». VG Nett. 11. mars 2008. Besøkt 21. juni 2009.
3. ↑  «Bagatelle fikk tilbake stjernen». VG Nett. 14. mars 2009. Besøkt 21. juni 2009.
4. ↑  «Hellstrøm ferdig på Bagatelle etter krangel», artikkel i dn.no, besøkt 5. desember 2009
5. ↑  «-Mytteriet på Bagatelle», artikkel i dn.no, besøkt 8. desember 2009
6. ↑  «Velkommen». Arkivert fra originalen 7. mars 2009. Besøkt 18. januar 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Bagatelle restaurant – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** VIAF
 |
**Teisen** er et boligstrøk i Bydel Alna i Oslo, mot sørvest i Groruddalen. Området Fjellhus, som ligger mellom Teisenveien og Caspar Storms vei, består, i motsetning til Teisen park og Teisen vest, hovedsakelig av eneboliger, og er i grunnen et eget boligstrøk. Allikevel, grunnet deres nærhet til hverandre, er det ikke uvanlig å referere til Fjellhus som en del av Teisen. Navnet Teisen kommer fra Teisen Gård som i dag er en barnehage, med navn Teisen Gård Barnehage. Dersom man regner Fjellhus som en del av Teisen, grenser området til Østre gravlund i vest, Bryn i sør, Breivoll i øst og nordøst (med Tveita like øst for dette igjen). Ulven kommer av Ulven Gård med Østre Aker kirkegård i nord, og Valle i nordvest. Navnet Fjellhus kommer av Fjellhus gård og Fjellhus bruk.

Teisen gård i 2010  Foto: Vidar Iversen, 2010 
Navnet er etter Teisen gård. Søndre Teisen ble i 1582 utlagt til fri gressgang og fedrift for borgernes dyr i Oslo. Fra 1666 regnet man Teisen som slottsmark. I 1844 ble det på Teisen gjort et rikt funn av sølvsaker, muligens nedgravd i 960-årene. Før boligutbyggingen var Teisen vesentlig jordbruksområde. Teisen teglverk ble nedlagt i 1883. Teisen eng ble kjøpt av Kristiania kommune i 1918. Den eldre bebyggelsen hadde tilknytning til forstaden Bryn. Teisen videregående skole åpnet i 1921 og nedlagt i 1984. I dag brukes Teisen skole til asylmottak. Man bygget 3-, 4- og 5-etasjes boligblokker på Teisen over to større felt i OBOS-regi. Første fikk navnet Teisen borettslag (senere Teisen park borettslag) og de første blokkene sto klare for innflytting i 1950. Fire år senere flyttet man også inn i Teisen vest borettslag, som ligger nærmere Østre gravlund og Bryn brannstasjon. I Regnbueveien fra nummer 1 til 17 finner man 5-etasjer høye boligblokker. Arkitektene var Frode Rinnan, Olav Tveten, Kjell og Ulf Colbjørnsen. Det har også vært noe boligreising i senere år. 

Bryn skole ligger på Fjellhus. Skolen har trinn fra 1 til 7, og barn fra Teisen- og Ulvenområdet og Fjellhus går her.

Referanser
----------

1. ↑  Akers Avis Groruddalen.no(24. januar 2008 ): *- Groruddalen starter faktisk her på Teisen Arkivert 1. september 2019 hos Wayback Machine.*, besøkt 01. september 2019

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |

Portal: Oslo
**Leanid Leanidavitsj Karnijenka** (belarusisk Леанід Леанідавіч Карніенка - *Ljeanid Ljeanidavitsj Karnijenka*, russisk Леонид Корниенко – *Leonid Kornijenko*, født 20. august 1987) er en belarusisk langrennsløper.

I junior-VM i 2006 var Karnijenkas beste plassering en 16.-plass.

Under VM 2007 i Sapporo tok Karnijenka overraskende en sølvmedalje på 15 km fristil, bak nordmannen Lars Berger. Han hadde ikke deltatt i noen verdenscupløp før dette. Han hadde derfor svak FIS-ranking og dermed tidlig startnummer. Dette gav ham en fordel foran de senere startende fordi Karnijenka unngikk snøværet som satte inn omtrent halvveis i løpet.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,
2. ↑  Startliste 15 km fri, FIS 28.2.2007
3. ↑  Sølvvinneren var med som listefyll, VG Nett 28.2.2007

Eksterne lenker
---------------

* (en) Leanid Karnijenka – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Leanid Karnijenka – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Leanid Karnijenka – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata

* (en) Leanid Karnijenka – TheSports.org Rediger på Wikidata
**Gullsteinen** er 352 meter høyt, såteformet, karakteristisk og skogkledd fjelltopp sør for Løvstakken i Bergen. Det går turstier opp på fjellet fra Fjøsanger, Bønes og Fyllingsdalen.

### Gullstølen

På sørsiden av fjellet ligger Gullstølen, som er en stor eiendom mellom Løvstakken og Nordåsvannet. Denne eiendommen ble kjøpt av Christian Michelsen i 1920. Der ble det satt opp en hytte som hadde utsikt over den sørvestlige leden til Bergen. I 1923 ble eiendommen overført speiderkretsene i Bergen. Skogen i dette området ble også plantet av speiderne i 1930-årene. Under krigen ble hytten rasert av tyskerne. Så ble den gjenreist etter krigen, men ble revet i 1967 da vedlikehold ble umulig på grunn av gjentatte tilfeller av hærverk. 

I 2020 ga Bergen kommune tillatelse til at Hordaland Krins av Norges speiderforbund skal få bygge en ny hytte med et 14,5 meter høyt utkikkstårn på Gullstølen.

Referanser
----------

1. ↑  Gullsteinen på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  «Gullstølen | Bergen byleksikon». *www.bergenbyarkiv.no*. Besøkt 15. oktober 2020.
3. ↑  «Skal bygge 14 meter høyt utkikkstårn på Gullstølen». *Sydvesten*. 22. april 2020. Arkivert fra originalen 20. oktober 2020. Besøkt 15. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Bergen byleksikon på nett, om Gullsteinen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Marmarahavet**, i antikken kalt for *Propontis*, er et innhav, fullstendig innenfor grensene av Tyrkia. Det forbinder Svartehavet med Egeerhavet, og således adskiller Tyrkias asiatiske og europeiske deler. Marmarahavet er forbundet med Svartehavet i nordøst gjennom Bosporosstredet og i sørvest med Egeerhavet gjennom Dardanellene. Bosporos deler byen Istanbul i en asiatisk og en europeisk side.

Marmarahavet fra akterstavnen av en båt, og med utsikt mot Yassiada, en av Prinseøyene.

Areal
-----

Arealet til Marmarahavet er på 11 350 km². Det er 280 km langt fra nordøst til sørvest og rundt 80 km bredt på det bredeste. Gjennomsnittsdybden er på 494 meter, og havet er 1 135 meter dypt på det dypeste. Det er to store øygrupper i havet, Prinseøyene og Marmaraøyene.

Jordskjelv
----------

Den nordanatolske forkastning går under Marmarahavet. Forkastningen har utløst mange jordskjelv, det siste av katastrofalt omfang skjedde 17. august 1999 og hadde sitt episenter i Izmitområdet.

Omfang
------

Den internasjonale hydrografiske organisasjon har definert omfanget av Marmarahavet som følgende: I vest: Dardanellene grenser mot Egeerhavet (en linje sammenføyer Kum Kale (26°11'E) og Kapp Helles). I nordøst: En linje sammenføyer Kapp Rumili med Kapp Anatoli (41°13'N).

Navn
----

Marmarahavet har sitt navn fra øya Marmaraøya som har rike kilder på marmor, fra gresk μάρμαρον, *mármaros*, «marmor».

Havets opprinnelige navn, antikkens greske Propontis er avledet fra *pro-* (før) og *pontos* (hav). Det oppsto fra det faktum at grekerne seilte gjennom det for å komme til Svartehavet, *Pontos*. I gresk mytologi brakte en storm i Propontis argonautene tilbake til en øy de hadde forlatt, framskyndet en kamp hvor enten Jason eller Herakles, i henhold til ulike kilder, drepte kong Kyzikos som ved en feiltagelse trodde de var hans fiender pelasgere.

Fotnoter
--------

**Type numrering**
1. ↑  gresk: Θάλασσα του Μαρμαρά; tyrkisk: *Marmara Denizi*
2. ↑  gresk: Προποντίς

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Sea of Marmara *Encyclopedia.com*
2. ↑  (gjelder overflatevann) Marmara Sea Facts *softschools.com*
3. ↑  «Deadly earthquake strikes Turkey», *History.com*
4. ↑  «Historic Earthquakes Magnitude 7.6 Turkey 1999 August 17 00:01:39 UTC», *Earthquake Hazards Program*, USGS
5. ↑  «Limits of Oceans and Seas, 3rd edition» Arkivert 8. oktober 2011 hos Wayback Machine. (PDF). *International Hydrographic Organization*. 1953.
6. ↑  «Marmaron», Liddell, Henry George; Scott, Robert: *A Greek-English Lexicon*. Perseus.
7. ↑  «Cyzicus (Kyzikos)», 1911 *Encyclopædia Britannica*
8. ↑  «Jason and the Argonauts», *Greeka*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sea of Marmara – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Sea of Marmara: Where Ancient Myth and Modern Science Mix», *Science Focus – SeaWiFS*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LIBRIS **·** NKC **·** GeoNames
 |
For Wikipedias glossar, se Wikipedia:Terminologi.

Et glossar
Et **glossar**, også kjent som et **vokabular**, er en alfabetisk liste over nøkkelbetegnelser i et spesielt kunnskapsdomene med definisjonene for de betegnelsene. Tradisjonelt opptrer et glossar på slutten av en bok og inkluderer betegnelser innen den boka, som enten er nylig introdusert, uvanlige eller spesialiserte. Mens glossarer er vanligst i fagbøker, kommer skjønnlitteraturromaner i noen tilfeller med et glossar for ukjente betegnelser.

Et tospråklig glossar er en liste over betegnelser i ett språk definert i et annet språk eller ved synonymer (eller i det minste nær-synonymer) i et annet språk.

I generell betydning inneholder et glossar forklaringer av konsepter relevant for et spesielt studie- eller handlingsfelt. I denne betydningen er betegnelsen relatert til ontologi. Det har også blitt gitt automatiske metoder som transformerer et glossar til en ontologi eller et komputasjonelt leksikon.

Kjerneglossar
-------------

Intelligence Law glossary gir en beskrivelse av nøkkelbetegnelser i etterretningsjus.
Et **kjerneglossar** er et enkelt glossar eller definerende ordbok som muliggjør definisjon av andre konsepter, spesielt for nybegynnere i et språk eller studiefelt. Det inneholder et lite arbeidsvokabular og definisjoner for viktige eller ofte møtte konsepter, vanligvis også idiomer eller metaforer som er nyttige i en kultur.

Se også
-------

* Ordliste

Referanser
----------

1. ↑  R. Navigli, P. Velardi. From Glossaries to Ontologies: Extracting Semantic Structure from Textual Definitions, Ontology Learning and Population: Bridging the Gap between Text and Knowledge (P. Buitelaar and P. Cimiano, Eds.), Series information for Frontiers in Artificial Intelligence and Applications, IOS Press, 2008, pp. 71-87.
2. ↑  R. Navigli. Using Cycles and Quasi-Cycles to Disambiguate Dictionary Glosses, Proc. of 12th Conference of the European Association for Computational Linguistics (EACL 2009), Athens, Greece, March 30-April 3rd, 2009, pp. 594-602.

| * v
* d
* r
Glossarer om sport |
| --- |
| 
* Dart
* Friidrett
* Klatring
* Sjakk
* Skyting
* Surfing

 |
| 
* Kategori

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Statisk trykk** er det trykket på et nivå i atmosfæren som bestemmes av tyngdekraften av luften over punktet. 

Siden volumet av en gassmengde er omvendt proporsjonal med tettheten av gassen, og med trykket i gassen, bestemmer det statiske trykket tettheten i gassen. 

Det statiske trykket må skilles fra det dynamiske trykket som oppstår som overtrykk foran et objekt i bevegelse gjennom gassen, eller som undertrykk bak det samme objektet. Løftet som holder en vinge oppe, er resultantkraften av trykket på vingens areal når små deler av vingeoverflaten beregnes for seg. For hvert punkt på vingens overflate er trykket summen av det statiske og det dynamiske trykket.

Endring i det statiske trykket måles som vertikalhastighet med en stigehastighetsmåler. Dette er et av de viktigere instrumentene i fly, spesielt i seilfly. 

I fly er det åpning på en eller begge sider av flyet med rør eller slangeforbindelse til instrumentene. Trykket overføres til høydemåleren som kan kalibreres til å måle trykkhøyde som høyde over havet, høyde over en flyplass, eller som flygenivåer (Flight level). Dette trykket benyttes også for en trykksensor som kan kobles til flyets transponder, «radarreflektor» slik at flyets høyde kommer på skjermen til flygelederene.

Flyets fart gjennom lufta kan måles på flere måter. Det mest interessante er å måle luftmotstanden, eller det dynamiske trykket, som gir mulighet for at vingene gir løft. Derfor er den viktigste hastighetsmåleren en trykkmåler som måler forskjellen mellom det dynamiske og det statiske trykket og omsetter dette til den farten dette ville gi med luftmotstand i standardatmosfæren ved havets overflate. Denne farten oppgis som indikert flyfart (indicated air speed / IAS). Det dynamiske trykket overføres fra pitotrøret som har åpning mot fartsretningen. Dersom pitotrøret tettes av is eller insekter vil hastighetsmåleren vise feil verdi. 

Dersom åpningen for det statiske trykket på et fly tettes av insekter eller is, vil høydemåler, hastighetsmåler og stigehastighetsmåler vise helt feil verdier. Flyene har en ventil i førerkabinen, «alternate static pressure», som kan åpne for andre åpninger til de samme rørene for å få bedre funksjon på disse instrumentene.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
Må ikke forveksles med Kokpit.
En førerkabin
**Førerkabinen** (engelsk: *cockpit*, *flight deck*) beskriver et område i et fly der den operasjonelle virksomheten finner sted. Selve oppsettet er avhengig av hvilken type operasjon flygingen primært opererer i. Er flyet konstruert for privat flyging, ikke ervervsmessige operasjoner, er det kun krav til en pilot. Brukes flyet til kommersielle operasjoner med passasjerer er det krav til to flygere. Den ene opererer som fartøyssjef (kaptein) i venstre sete og styrmann (first officer) i høyre setet. 
Førerkabinen er delt i to og samme instrumenter er tilgjengelig for begge piloter. Systemet er også todelt. Dersom det ene systemet skulle gå ned har men et reserve. Fly med to motorer klarer å operere selv om den ene motoren skulle stanse. 
Instrumenteringen har gått fra «klokker» (eldre analoge visere) til glasscockpit (all informasjon samlet på en skjerm) for å gjøre arbeidsmengden mindre på flygerne. Informasjonen fremkommer i form av «tapes». I tillegg er det nå RNAV-systemer som baseres på GPS-signaler. Kombinasjonen av eldre systemer og nye har gjort flysikkerheten markant bedre de siste tiårene.
I gamle dager navigerte man med Loran system (Krysspeiling) og fyr, NDB (Non directional beacon), før mer moderne navigasjonshjelpemidler som VOR (Very high Omni Range) som gir informasjon om hvilken radial man befinner seg på. Man har også ILS (Instrument Landing System) som benyttes ved innflyging med retning og høyde referanse. 

På småfly brukes i blant **sittebrønn** om det enkelte setet i førerkabinen, eller på fly med åpen førerkabin (uten tak).

Litteratur
----------

* *Aircraft general knowledge. 1, Airframes & systems.* (Rev. ed utg.). Oxford: Oxford Aviation Training. 2004. ISBN 1-904935-01-X. OCLC 57745887. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
Douglas Clouster
**Douglas Cloudster** var en 1920 - amerikansk dobbeltdekker. Det var det eneste produktet av Davis-Douglas selskapet konstruert for den første non-stop flyvning kyst til kyst i USA

Utvikling
---------

Davis-Douglas-selskaper ble dannet i juli 1920 for å sette Donald Douglas i stand  til å konstruere og bygge et fly i stand til en å foreta en non-stop flyvning kyst til kyst i USA. David R. Davis stod for finansiering av selskapet. Det resulterende flyet var **Cloudster**, en enseter, dobbeltdekker med like lange vinger, bygget av tre. Det var stoff-kledd, bortsett fra den fremre del av skroget som var dekket med metallplater. Flyet ble drevet av en 298 Hk Liberty V-12 motor.

Cloudster fløy for første gang 24. februar 1921 og forsøkte kyst til kyst i juni 1921. Flyet klarte ikke å gjennomføre en non-stopp tur på grunn av feil på motoren. I 1923 ble Cloudster solgt og modifisert for rundflyging med ytterligere to åpne førerkabiner og seter til fem passasjerer ved å bytte ut en av drivstofftankene. I 1925 ble det igjen solgt til T. Claude Ryan som endret det ytterligere ved å bygge inn en lukket kabin med ti sitteplasser. Det ble senere brukt av en rekke aktører før det nødlandet- på grunt vann utenfor kysten av Ensenada, Baja California i desember 1926. Det ble ytterligere skadet av tidevannet og lot seg ikke reparere og ble skrotet

På grunn av den mislykkede kyst-til-kyst flyvning og havariet mistet Davis interessen og
Douglas fortsatte alene og etablerte Douglas Company (senere Douglas Aircraft Company) i juli 1921.

1945 Cloudster II
-----------------

Clouster II
Douglas Aircraft ville gjenopplive navnet i 1945 for et foreslått flerbruksfly (general aviation) med en skyvepropell, lik XB-42, som Cloudster II. selskapets siste innsats i general aviation, men det ble ikke vellykket .

Referanser
----------

1. ↑  Taylor 1989, p.773
2. ↑  Francillon 1979, p.57
3. ↑  Francillon, René J. *McDonnell Douglas aircraft since 1920* (Putnam, 1979), p.432.
4. ↑   *"5 Passenger Pusher"* , March 1947, Popular Science article with rare photos
5. ↑  Cloudster II at Aerofile.com bottom of page
6. ↑   *"Tail Pusher Plane Cruises 200 mph"* , March 1947, Popular Mechanics
7. ↑  Francillon, p.433.
8. ↑  *Flight* August 28th 1947 page 220 stated that the original price waæ $30,000 but ballooned to $60,000 making sale of the Cloudster II "economically impractical".

Litteratur
----------

* *The Illustrated Encyclopedia of Aircraft* 1985, Orbis Publishing
* Francillion, Rene: *McDonnell Douglas Aircraft since 1920* Utgiver: Putnam. London |isbn=0-370-00050-1
* Taylor, Michael J. H. *Jane's Encyclopedia of Aviation*. Utgiver: Studio Editions, London

Eksterne lenker
---------------

* Douglas Cloudster boeing.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Forbedret entitetrelasjonsmodell** (**EER**) eller **utvidet entitetrelasjonsmodell** er en høynivå eller konseptuell konseptuell datamodell for design av databaser som er en utvidelse av den opprinnelige entitetrelasjonsmodellen brukt i design av databaser. 

Den ble utviklet for å mer presist gjenspeile egenskapene og begrensningene som finnes i mer komplekse databaser, for eksempel innen teknisk design og produksjon (CAD/CAM), telekommunikasjon, komplekse programvaresystem og geografiske informasjonssystemer.

Oppbygning
----------

Modellen inkluderer alle konseptene introdusert i entitetsrelasjonsmodellen. I tillegg inneholder den konseptene om underklasse og superklasse ("is-a"), sammen med begrepene spesialisering og generalisering. Videre introduseres begrepet om en uniontype eller -kategori som brukes til å representere en samling av objekter som er unionen av objekter av forskjellige entitettyper. Modellen inkluderer også egne diagrammer som er konseptuelle modeller for å representerere kravene til komplekse databaser.

### Underklasse og superklasse

En entitetstype Y er en undertype (underklasse) av en enhetstype X hvis og bare hvis hver Y nødvendigvis er en X. En underklasseentitet arver alle egenskaper og familieforhold av sin superklasseentitet. Denne egenskapen kalles attributt- og relasjonsarv. En underklasseenhet kan ha sine egne spesifikke attributter og relasjoner (sammen med alle attributtene og relasjonene den arver fra superklassen). Et vanlig superklasseeksempel er en kjøretøy-superklasse sammen med underklassene til bil og lastebil. Det er en rekke felles attributter mellom en bil og en lastebil som vil være en del av superklassen, mens attributtene som er spesifikke for en bil eller en lastebil (for eksempel maks nyttelast, lastebiltype, og så videre) vil utgjøre to underklasser.

Verktøy
-------

* MySQL Workbench tilbyr opprette, redigere og eksporte EER-modeller. Modellene kan eksporteres til PNG og PDF for deling og bruk i presentasjoner.
* Skipper et et program hvor man kan opprette, importere og eksportere fra objektrelasjonell avbildings (ORM) -skjemadefinisjoner til redigerbare EER-modeller.
* SAP PowerDesigner er et komplekst verktøy for modellering og transformering av ulike modeller.

Se også
-------

* Objektrelasjonell database
* Endringstreg dimensjon
* Strukturert type, sammensatt brukerdefinert datatype i SQL

Referanser
----------

1. ↑  «Enhanced Entity–Relationship Model». Arkivert fra originalen 7. januar 2020. Besøkt 9. oktober 2017.
2. ↑  Elmasri, Ramez; Navathe, Shamkant B. (2015). *Fundamentals of database systems* (Seventh utg.). Pearson. ISBN 978-0133970777.
3. ↑  SAP PowerDesigner

| * v
* d
* r
Databasemodeller |
| --- |
| Vanlige modeller | 
* Flat
* Hierarkisk
* Dimensjonell
* Nettverk
* Relasjon
* Entitetrelasjon
	+ Forbedret
* Graf
* Objektorientert
* Entitet-attributt-verdi

 |
| Andre modeller | 
* Korrelasjon
* Multidimensjonal
* Tabell
* Semantisk
* Stjernemodell
* XML-database

 |
| Implementasjoner | 
* Flatfil
* Kolonneorientert
* Dokumentorientert
* Objektrelasjonell
* Deduktiv
* Temporal
* XML-datalager
* Nøkkelverdi
* Triplett

 |
**Ondskap** er å ønske eller bevisst påføre andre motgang eller smerte, som i utsagnet: «det var gjort av ren ondskap» Ondskap er hensikten eller effekten av å gjøre skade eller ødeleggelse, vanligvis fra oppfatningen av bevisst overtredelse av en bestemt moralkode. Ondskap er vanligvis sett på som det motsatte av godhet. Det filosofiske spørsmål om hvorvidt moral er absolutt eller relativ, fører til spørsmål om ondskapens vesen (se Det ondes problem), med syn som faller i en av fire motstridende leire: moralsk absolutisme, amoralisme, relativ moralisme og moralsk universalisme. Ondskap er også forsøkt forklart innfor psykologi og religion. 

Ond bøyes *ond, verre, verst*. Begrepet benyttes i visse faste uttrykk, særlig i Bibelen med henvisning til det onde – djevelen – som lokker til moralsk forkastelige handlinger. Ondskap er ofte et tema eller motiv innenfor kunst, litteratur og film.

Se også
-------

* Moral, moralfilosofi
* Det ondes problem
* Kristendom
* Religion
* Satan, helvete
* Ondskapens akse
* Ondskapens banalitet

Litteratur
----------

* Lars Fr. H. Svendsen *Ondskapens filosofi* 2001 ISBN 9788215007151
* Arne Johan Vetlesen *Studier i ondskap* Universitetsforlaget 2014 ISBN 9788215023380

Referanser
----------

1. ↑  Bokmålsordboka: «ondskap»
2. ↑  Bokmålsordboka: «ond»

Eksterne lenker
---------------

* (en) Evil – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** Encyclopædia Universalis **·** NKC **·** BNE **·** BBC Things
 |
Snørelenke i sølv fra Lærdal i Sogn og Fjordane. Foto Anne-Lise Reinsfelt / Norsk Folkemuseum, NF.1993-0980.
Brudedrakt med snørelenke, fra Lærdal omkring 1870. Bildet kommer fra serien "Norske Nationaldragter" (nr.20) fotografert av Marcus Selmer (1819-1900), Bergen. Billedsamlingen Norsk Folkemuseum.
**Snørelenke** eller maljelenke er en lenke eller et kjede av metall, gjerne sølv, som har vært brukt til å snøre livstykket på kvinnedrakter. Men i Setesdal har det også vært brukt snørelenker i herrevesten. Skikken med bruk av snørelenker går tilbake til middelalderen, og i samlingene på Norsk Folkemuseum er det en snørelenke der nålen er datert 1584. I en eller i begge ender har snørelenker gjerne en flat eller spiralformet nål som ble brukt for å tre lenken gjennom maljene som var sydd på drakten. Lengden kan variere, og Rikard Berge forteller at det i skifter fra slutten av 1700-årene, er oppført snørelenker som var opp til 2,5 alen lange.

Litteratur
----------

* Berge, Rikard (1925): *Norskt bondesylv*. Risør. Opptrykk utgitt av Noregs Boklag 1975. ISBN 82 522 0102 4
* Fossberg, Jorunn (1991): *Draktsølv*. Universitetsforlaget. ISBN 82-00-07340-8

Referanser
----------

1. ↑  NF.1977-0665.
2. ↑  Berge, 1925, spalte 421.

Eksterne lenker
---------------

* Se snørelenker i DigitaltMuseum
**Dysna** (belarusisk: Дзісна – *Dzisna*, russisk: Дисна – *Disna*) er ei elv i Litauen og Belarus. Den er 173,4 km lang, og har et nedslagsfelt på 8 179,5 km².

Elva starter fra innsjøen Parsvėtas, nær byen Dūkštas i kommunen Ignalina lengst øst i Litauen. I sitt 17 km lange løp i Litauen renner den først mot sør, gjennom innsjøene Dysnai og Dysnykštis, før den snur mot øst og danner grensa mellom Litauen og Belarus over 39 km. Lengst nord i elvas nedbørfelt ligger Litauens største innsjø, Drūkšiai, som også er kjølevannskilde for Ignalina kjernekraftverk. Elva fortsetter inn i Belarus, og renner i øst-nordøstlig retning gjennom Vitebsk voblast. Den munner ut i elva Vestlige Dvina (Daugava) ved byen Dzisna.

De største sideelvene er Birvėta, Golbica, Janka, Berezovka, Mnuta og Prorova.

Referanser
----------

1. ↑  «Dauguvos baseinas» **(litauisk)**. Miljødepartementet i Republikken Litauen. 7. april 2003. Arkivert fra originalen 30. september 2009. Besøkt 16. august 2009.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dzisna River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
***Cool Blue*** er en amerikansk film fra 1990, regissert av Richard Shepard og Mark Mullin.

Handling
--------

En aspirerende maler ved navn Dustin Pennett er på jakt etter ekte kjærlighet, sex og inspirasjon når han møter en kvinne ved navn Christiane ved et kunstgalleri. De tilbringer natten sammen i leiligheten hennes. Men neste morgen har hun forsvunnet, noe som gjør Dustin trist. Han besøker familiens hjem i det sørlige California. Han oppdager snart at Christianes leilighet faktisk var et utstillingsrom, som hun hadde brutt seg inn i. Dustin vender deretter hjem til Los Angeles, og etter å ha betrodd seg til Phil - en rørlegger som har sett Dustin på sin lokale pub - om problemene hans med Christiane. Han finner deretter suksess med å male portretter av henne etter hukommelsen.

Men Dustins beste venn, en slitende forfatter ved navn Buzz, misunner kameratens nyvunne suksess. Christiane vender tilbake til galleriet og legger merke til Dustins malerier av henne - inkludert et naken-portrett som hun kutter ned. Hun bryter seg deretter inn i leiligheten hans, og kaster blå maling på ham. Christiane forteller at de hadde et meningsløst møte, og klager over at maleriene forstyrrer livet hennes. Dustin svarer at han malte portrettene av henne fordi natten deres sammen betydde noe for ham, og han ønsker å bli bedre kjent med henne som person.

Skuespillere
------------

* Woody Harrelson som Dustin
* Hank Azaria som Buzz
* Ely Pouget som Christiane
* Paul Lussier som Paul
* Phillip Brock som Bruce
* Judie Aronson som Cathy
* Christopher McDonald som Peter Sin
* Gloria LeRoy som Ida

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Internet Movie Database*, IMDb-nummer tt0094908, Wikidata Q37312,
2. 1 2 3 4   (på cs) *ČSFD*, 2001, Wikidata Q3561957,
3. ↑  «Cool Blue (1990)» **(engelsk)**. Besøkt 2. august 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cool Blue* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Cool Blue* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Cool Blue* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Cool Blue* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Cool Blue* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Cool Blue* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Cool Blue* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
**Tveita Senter** er et av Oslos 15 største kjøpesentre, med en omsetning på 768 millioner kroner i 2008. Kjøpesenteret ligger på grensen mellom Alna og Østensjø Bydel, i Tvetenveien 150. Det er et godt tilbud av offentlig kommunikasjon, med både T-bane og fem ulike bussforbindelser. Tveita Senter eies av OBOS Forretningsbygg, som igjen eies av OBOS.

Tveita Senter ble gjenåpnet i 2003, etter en fullstendig ombygning av senteret både innvendig og utvendig. Senteret fremstår som et moderne senter,[*klargjør*] og er et av de største og mest komplette sentrene i området.[] Med 73 butikker finnes det blant annet post, bank, apotek, vinmonopol og dagligvare, og en andre etasje full av motebutikker. Senteret har høy aktivitet på dagtid, og i 2008 besøkte 3,5 millioner mennesker Tveita Senter.

Siden ombyggingen har senteret hatt en sterk omsetningsvekst og utvikling. I 2005 ble senteret nominert til Årets Kjøpesenterpris av Nordic Council of ShoppingCenter.

Forhistorie
-----------

Tveita Senter hadde i 1970-årene problemer med butikktyveri, unge voldsmenn og rusmiddelavhengige. Ledelsen ved senteret valgte i 1979 å ansette torpedoen Jan Kvalen som vaktmann for å rense kjøpesenteret for uønskede personer. Mens politiet lukket øynene, banket Kvalen opp dem som opponerte[]. Kvalen jobbet på Tveita Senter gjennom en 20-års periode, der det rundt ham vokste fram et beryktet, sterkt kriminelt belastet miljø, som ble kjent som Tveita-gjengen.

Referanser
----------

1. ↑  Gunnar Hultgreen (23. november 2000). «Noen betaler for å få meg drept». Dagbladet.
2. ↑  Morten Møller Warmedal (september 1999). «Rettssikkerhet - politiets informanter» (PDF). SKUP. Arkivert fra originalen (PDF) 2. april 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon
 |
***Ola-boka*** egentlig *En Odelsmands Tanker om Norges nærværende Forfatning tillige med en Samtale indeholdende Veiledning for Bønder til en riktigere Fremgangsmaade ved Udkaarelsen av Valgmænd og Repræsentanter* var et politisk agitasjonsskrift utgitt i Christiania i 1830. Forfattet var John Neergaard (1795–1885), stortingsmann og Lensmann i Øre herred, Nordmøre.

Ola-boka ble første gang trykt i ukeskriftet *Nyeste Skilderie af Christiania og Stockholm*, senere trykket av Johan Jørgen Krohn som bok på 32 sider. John Gundersen Neergaard dro som den første i landet rundt på politiske agitasjonsreiser der han blant annet delte ut «Ola-boka». Boka er formet som en samtale mellom bonden Ola, en bymann og en bergverksbetjent på den ene siden, og en klokker som forsvarer embetsstanden på den andre.

Nergaard ble valgt til Stortinget i 1833, det såkalte «Bondestortinget» hvor det for første gang var valgt inn flere bønder enn embetsmenn.

Referanser
----------

1. ↑  Magne Lillegaaard: Ola-boka i ny utgave Arkivert 15. april 2014 hos Wayback Machine. *Driva.no*, 17. august 2011
2. ↑  Olaboka[*død lenke*] Fra *Norge og verden*, kap.9 Mot en ny tid.
Delt baguette og rugbrød med leverpostei.
**Leverpostei** er en postei som inneholder lever. Den leverposteien som produseres for salg er normalt laget av griselever og fett flesk. Leverpostei kan også lages med storfe- og fuglelever.

Historie
--------

Leverpostei som skandinavene kjenner den, ble så vidt det vites oppfunnet av franskmannen François Louis Beauvais, som hadde butikk i Østergade i København. Herfra ble leverpostei med franske trøfler solgt første gang den 20. oktober 1847, en eksklusiv vare som kun de færreste hadde råd til.

Leverpostei i dansk versjon kjennes kun i Danmark. I Sverige og Norge er produksjonsmetoden ofte annerledes. Det finnes en rekke varianter, hvorav en del nærmer seg den mere internasjonalt anvendte kategorien pâté. En spesiell dansk versjon av smørbrød med leverpostei bærer navnet *Dyrlægens natmad*.

Fremstilling
------------

Leverpostei fremstilles ved å blande hakket lever, spekk, egg, kryddrer samt ev. andre ingredienser, og deretter bake den i ovn.

Næringsinnhold
--------------

|  |
| --- |
|  |
| Mengde fett (rødt) og salt (blått) per 100 g av forskjellige typer kjøttpålegg. |

Bilder
------

* Skive med leverpostei og syltet rødbeteSkive med leverpostei og syltet rødbete
* Hjemmelaget posteiHjemmelaget postei
* Brød med leverpostei og sylteagurkBrød med leverpostei og sylteagurk

Se også
-------

* Foie gras

Referanser
----------

1. ↑  Kyhn, Dorthe Boss: *Hip hip hurra for leverpostejen*, dr.dk. Besøkt 14. september 2015
2. ↑  «Matvaretabellen». Besøkt 2. februar 2015.

Kilder
------

* www.side2.no Hva inneholder leverpostei?
* avisen.dk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** TasteAtlas
 |
**Valget i Berlin 2021** var det 19. valget til Berlins parlament, og ble holdt 26. september 2021. Samme dag ble valgene holdt til bystatens tolv administrative bydeler, delstatsvalget i Mecklenburg-Vorpommern og valget til Forbundsdagen.

Sammendrag av meningsmålinger.

Valgsystem
----------

Velgerne går til valg hvert femte år. Velgeren får to stemmesedler, én i valgkretsen og en partiliste for delstaten, tilsvarende som ved valget til Forbundsdagen. 

Vinnere av et direktemandat i valgkretsene beholder alltid sin plass i parlamentet. Det er imidlertid resultatet av listevalgene som avgjør maktforholdet i parlamentet. Direktevalgte medlemmer av et parti som i antall overskrider partiets andel av parlamentet, i henhold til listevalget, kalles overskuddsmandater. De øvrige partiene mottar kompensasjon for overskuddsmandater i form av utjevningsmandater. Parlamentet skal ha minst 130 mandater. Parlamentet som ble valgt i 2016 fikk 160 medlemmer. 

Det gjelder en sperregrense på 5 % av stemmene, inkludert ugyldige stemmer. Likestilt med å oppnå sperregrensen for et parti er å vinne et direktemandat i en valgkrets. 

Stemmerett har alle tyskere som har fylt 18 år og som har bodd minst tre måneder i Berlin. Samme vilkår gjelder for valgbarhet.

Utgangsposisjon og valgresultat
-------------------------------

| Parti | Valgresultat i 2016 | Partifordeling foran valget i 2021 | Partifordeling etter valget |
| --- | --- | --- | --- |
| SPD | 38 | 38 | 36 |
| CDU | 31 | 31 | 30 |
| LINKE | 27 | 27 | 24 |
| GRÜNE | 27 | 27 | 32 |
| AfD | 25 | 22 | 13 |
| FDP | 12 | 11 | 12 |
| Partiløse | — | 4 |  |
|  | 130 |  | 147 |
|

Valgkart som viser vinnerne av valgkretsene (førstestemmen)
Parlamentet i Berlin (Berliner Abgeordnetenhaus) holder til i den tidligere prøyssiske landdagen, mens regjeringen, kalt senatet holder til i Rotes Rathaus.

Referanser
----------

1. ↑  «Senat setzt Wahltermin für die Wahlen zum Abgeordnetenhaus und zu den Bezirksverordnetenversammlungen fest». *www.berlin.de* **(tysk)**. 9. februar 2021. Arkivert fra originalen 4. august 2021. Besøkt 9. juni 2021.
2. 1 2 3 4  «Wahlsystem Berlin». *www.wahlrecht.de*. Besøkt 1. mai 2016.
3. ↑  «Ergebnisse». *www.wahlen-berlin.de*. Besøkt 27. september 2021.

| * v
* d
* r
Valg i Tyskland 2021 |
| --- |
| Våpen | Føderale valg | Valget til Forbundsdagen | Tysklands flagg |
| Delstatsvalg | Rheinland-Pfalz • Baden-Württemberg • Sachsen-Anhalt • Berlin • Mecklenburg-Vorpommern |
Portal: Alternativ behandling

Qi gong praktisert på foto fra 1931
Kinesisk kvinne utfører qi gong utendørs i Barcelona
**Qi gong** eller **qigong** (tradisjonell kinesisk: 氣功; forenklet kinesisk: 气功; pinyin: *qìgōng*) er puste- og bevegelsesteknikker som først ble utviklet i Kina. Teknikkene har vært utøvet i flere tusen år. Qi er det kinesiske ordet for livskraft eller livsenergi. Gong kan oversettes med å praktisere eller arbeide med. Puste- og bevegelsesteknikkene er en del av tradisjonell kinesisk medisin (TCM). Den tradisjonelle forståelsen av qi gong er at bevegelsene skal styrke kroppens egne selvhelbredende egenskaper. Energibanene i kroppen skal bli stimulert slik at livsenergien (chi eller qi) kan strømme mer fritt. Dette skal igjen bidra til indre balanse og avspenning i kropp og sinn, og at indre organer og livsprosesser skal bli påvirket på en positiv måte.

Det er relativt beskjedent med vitenskapelige studier på effektene av qi gong, men det som finnes av pålitelig forskning viser en rekke positive effekter, både mentalt og klinisk. Disse skiller seg imidlertid ikke fra effekter man oppnår ved annen fysisk aktivitet.

Litteratur
----------

* David Palmer: «Le qigong au carrefour des discours anti: de l'anticléricalisme communiste au fondamentalisme du Falun Gong», hos V. Goossaert (red.): *L'anticléricalisme en Chine*, temanummer av *Extrême Orient Extrême Occident*, høst 2002, s. 153-165.
* David Palmer: «Modernity and Millenialism in China: Qigong and the Birth of Falun Gong», i *Asian Anthropology* 2 (2003), s. 79-110.
* David Palmer: «Le qigong et la tradition sectaire chinoise», i *Social Compass*, 50 (4), s. 471-480..
* David Palmer: *La fièvre du qigong. Guérison, religion et politique en Chine, 1949-1999*. Paris: Editions de l'Ecole des hautes études en sciences sociales, 2005, 511 sider
* «Body cultivation in contemporary China», hos James Miller (red.): *Chinese Religions in Contemporary Society*, Santa Barbara ABC-CLIO, s. 147-174.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Chi Kung – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |