**«Mary Celeste»** var en brigantin på om lag 30 meter og 280 tonn, og ble brukt som handelsskip. Hun er et av verdens mest kjente spøkelsesskip etter å ha blitt funnet forlatt utenfor kysten av Portugal i 1872 med last og verdigjenstander om bord.

Bakgrunn
--------

Hun ble bygget i 1861 på Spencer's Island i Nova Scotia i Britisk Nord-Amerika, og fikk først navnet «Amazon». Robert McLellan var skipets første kaptein; han døde på jomfruturen. Han var den første av tre kapteiner som døde om bord på skipet. Det var flere ulykker i begynnelsen med skipet; det brøt ut brann da hun lå ved et skipsverft etter å ha kollidert med en fiskebåt, og hun kolliderte i Den engelske kanal. I 1867 gikk hun på grunn under en storm i Glace Bay i Nova Scotia. Etter å ha blitt reddet ble hun solgt til Richard Haines fra New York og reparert for 8 825 dollar. Hun ble overført til det amerikanske skipsregisteret i 1868, og fikk navnet «Mary Celeste» året etter.[]

Mysteriet
---------

Kaptein Benjamin Briggs
5. november 1872 seilte «Mary Celeste» fra New York mot Genova i Italia med en besetning på åtte og to passasjerer; kapteinen Benjamin S. Briggs' kone og deres to år gamle datter. Om bord hadde de 1 701 tønner med alkohol som skulle til Italia for oppspriting av vin. Lasten var verd 35 000 amerikanske dollar, og var godt forsikret i Europa.[]

«Mary Celeste» ble funnet drivende 4. desember 1872 utenfor kysten av Portugal, uten noen om bord. Det hadde vært sporadisk dårlig vær, og båten hadde bare én operativ pumpe. Det var en del vann om bord, men skipet fløt utmerket, og var fremdeles seilbart. Skipet hadde vært til sjøs i én måned, og hadde mat og drikke for seks måneder om bord. Lasten var urørt; det samme var de personlige eiendelene til besetningen og passasjerene, også verdisaker. Alle skipspapirene unntatt kapteinens loggbok manglet. Skipets klokke og kompass var ødelagt, og sekstanten og skipets eneste livbåt manglet. Det samme gjorde en line til å heise storseilet med, og et tau var knyttet til skipet og hang etter det med ingenting i den andre enden. Det viste seg da lasten ble losset i Genova at ni av tønnene var tomme.[]

Hva som skjedde med besetningen og de to passasjerene har aldri blitt oppklart, og regnes som et av de største maritime mysterier. Det verserer mange teorier, ergotisme, mytteri, pirater, tsunami, fyll blant besetningen, skypumpe og forsikringsvindel blant annet. Den mest trolige forklaringen er at det ble oppdaget lekkasje i lasten under dårlig vær, og at kapteinen, i frykt for at lasten skulle eksplodere, beordret alle i livbåten. Et eller annet gjorde at tauet til livbåten røk, mest sannsynlig det dårlige været, og livbåten drev avgårde for aldri å bli funnet igjen. Dette forklarer de manglende papirene, sekstanten, de tomme tønnene, og tauet som hang etter skipet. Personene om bord har så mest sannsynlig druknet eller dødd av dehydrering.[]

Artikkel i The New York Times 26. februar 1876 om mysteriet

| **Personer om bord** |
| --- |
| Navn | Status | Statsborgerskap | Alder |
| Benjamin J. Briggs | Kaptein | Amerikansk | 37 |
| Albert G. Richardson | Styrmann | Amerikansk | 28 |
| Anders Jensen Gylling | Annen-styrmann | Dansk | 25 |
| Edward Wm. Head | Kokk | Amerikansk | 23 |
| Volkert Lorenzen | Sjømann | Tysk | 29 |
| Arian Martens | Sjømann | Tysk | 35 |
| Boy Lorenzen | Sjømann | Tysk | 23 |
| Gottlieb Gondeschall | Sjømann | Tysk | 23 |
| Sarah Elizabeth Briggs | Kapteinens kone | Amerikansk | 31 |
| Sophia Matilda Briggs | Kapteinens datter | Amerikansk | 2 |

Ettertid
--------

Skipet ble ført tilbake til USA der hun ble solgt med et enormt tap, og på de neste 13 årene skiftet skipet eiere 17 ganger. Hun ble så forsøkt senket i 1885 under et forsøk på forsikringsvindel i Det karibiske hav ved kysten av Haiti. Senkingen lyktes ikke, så hun ble satt fyr på, men var fremdeles intakt etter brannen. Eieren og kapteinen G. C. Parker ble arrestert for svindelforsøket, men han døde i arresten ved uklare omstendigheter før rettssaken kom opp. Vraket av skipet var ikke til å reparere, så hun ble liggende for til slutt å synke av seg selv.[]

Den 9. august 2001 ble vraket påstått funnet av en ekspedisjon ledet av forfatteren Clive Cussler. Det er likevel de som mener at det ikke er «Mary Celeste» som ble funnet, blant annet etter datotestinger av treverk tatt fra vraket.[]

Tidslinje
---------

* 1861 – Ble bygget i Nova Scotia, Britisk Nord-Amerika
* 1867 – Drev på land under en storm i Glace Bay, Nova Scotia
* 1868 – Overført til det amerikanske skipsregisteret, og fikk reparert skadene
* 1869 – Ble omdøpt til «Mary Celeste»
* 1872 – Reiste fra New York City med kurs Genova, 7. november
* 1872 – Siste oppføring i kapteinens loggbok, 24. november
* 1872 – Ble funnet forlatt 4. desember
* 1885 – Skipet blir forsøkt senket med vilje 3. januar
* 2001 – Clive Cussler og John Davis hevder de har funnet vraket av «Mary Celeste»

Kilder
------

* *The Saga of the Mary Celeste: Ill-Fated Mystery Ship*, Stanley T. Spicer – ISBN 0-88999-546-X
* *The Bermuda Triangle Mystery Solved*, Lawrence David Kusche – ISBN 0-87975-971-2
* *Ghost Ship: The Mysterious True Story of the Mary Celeste and her Missing Crew*, Brian Hicks – ISBN 0-345-46391-9
* *The «Mary Celeste»*, John Maxwell – ISBN 87-15-01118-6
* (en) The Mary Celeste - fact not fiction (Nettside om mysteriet) Besøkt 17. mars 2015
* (en) NUMA - side om funnet av vraket Besøkt 17. mars 2015
* (en) BBC News: Famous ghost ship found (publisert 9. august 2001) Besøkt 17. mars 2015

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mary Celeste (ship, 1861) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Mary Celeste – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Internet Archive - Filmen *The Phantom Ship* (1936)
* Arthur Conan Doyle. «J. Habakuk Jephson's statement»[*død lenke*]. I: *Cornhill Magazine*, January 1884. Novelle om det fiktive skipet «Marie Celeste» (64 MB pdf) Besøkt 17. mars 2015
* Knut Kristofersen. *Skjebnelasten. Romanen om Mary Celeste*. Grøndahl forlag, 1984 (ebok fra bokhylla.no)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN
 |