**Comala** er en landsby og en kommune i den meksikanske delstaten Colima. Landsbyen hadde 9 442 innbyggere i 2010, mens hele kommunen hadde 20 888.

Parroquia de San Miguel del Espíritu Santo i Colima
Kommunen grenser til Zapotitlán i nord, Cuauhtémoc og Minatitlán i vest, og Villa de Álvarez i sør og i øst.

Navnet er en avledning av comal, navnet på en type stekepanne brukt av urbefolkingen bl.a. til å steke tortillalomper.

Historie
--------

Eldste spor etter mennesker i området er rundt 3000 år gamle. Området har bevis på Olmec, Nahua, Toltec og Chichimeca beboelse eller innflytelse. Men etter 1100-tallet var den dominerende kulturen her Purépecha-kulturen helt til spanjolene kom. Byen Comala har før-spanske røtter. Første europeer som ankom området var Bartolomé López i 1527. Området ble evangelisert av fransiskanerne, og de etablerte kapellet i Ajuchitlán. I 1554 ble landsbyene Comala, Suchitlán og Zacualpan offisielt etablert under spansk styre. I 1815 ble det en semi-autonom urfolk-republikk med sin egen guvernør. Det ble en kommune i 1820 med Cayetano Pizarro som den første ordføreren under spansk lov, og igjen i 1857 under det årets grunnlov. Det har bevart denne politiske organisasjonen til i dag. 

I 1883 etablerte en tysk forretningsmann ved navn Arnold Vogel den første kaffeplantasjen i kommunen. Denne plantasjen stimulerte landbruks- og industriutvikling i området. Det første elektriske anlegget i delstaten Colima kalt El Remate ble bygget i 1906, og leverte strøm til Comala, Colima og Villa de Alvarez.

En toglinje som fra Colima by via Comala til Cerro Grande ved kysten åpnet i 1910.

I 1961 bestemte byen seg for å male seg hvit som en måte å skille seg fra de omkringliggende samfunnene. I dag er det fylt med strukturer med hvite vegger og røde tegltak. Det historiske sentrum av byen ble erklært som en historisk monumentsone ved presidentdekret i 1988.  Comala fikk status som «Pueblo Mágico» i 2002 på grunn av arkitekturen og tradisjonene landsbyen har å by på.

Byen i dag
----------

De største næringene i kommunen er landbruk og turisme. Byen har også stor produksjon av ponche, en alkoholholdig drikk med mange forskjellige smaker.

Juan Rulfos roman *Pedro Páramo* refererer til Comala.

Referanser
----------

1. ↑  INEGI – Censo de Población y Vivienda 2010
2. 1 2 3 4 5 6 7  «Enciclopedia de los Municipios de México Colima». Mexico: Instituto Nacional para el Federalismo y el Desarrollo Municipal and Gobierno del Estado de Colima. Arkivert fra originalen 22. juli 2011. Besøkt 02.02.2022.
3. 1 2  Oscar Navarro Cort. «Comala (Colima)». Mexico Desconocido magazine. Besøkt 02.02.2022.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Comala – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kommunens hjemmeside
* Comala hos Pueblos México

| * v
* d
* r
Pueblos Mágicos |
| --- |
| Álamos **·** Angangueo **·** Asientos **·** Bacalar **·** Bernal **·** Cadereyta de Montes **·** Capulálpam de Méndez **·** Coatepec **·** Comala **·** Cosalá **·** Creel **·** Cuatro Ciénegas **·** Cuetzalan **·** Cuitzeo **·** Dolores Hidalgo **·** El Fuerte **·** El Oro **·** Huamantla **·** Huasca de Ocampo **·** Izamal **·** Jalpan de Serra **·** Jerez de García Salinas **·** Loreto **·** Magdalena de Kino **·** Malinalco **·** Mazamitla **·** Mineral de Pozos **·** Mineral del Chico **·** Mineral del Monte **·** Pahuatlán **·** Palizada **·** Parras de la Fuente **·** Pátzcuaro **·** Real de Catorce **·** San Cristóbal de las Casas **·** San Sebastián del Oeste **·** Santa Clara del Cobre **·** Santiago **·** Sombrerete **·** Tapalpa **·** Tapijulapa **·** Taxco **·** Tepotzotlán **·** Tepoztlán **·** Tequila **·** Teúl de González Ortega **·** Tlalpujahua **·** Tlayacapan **·** Todos Santos **·** Tula **·** Valle de Bravo **·** Xico **·** Xilitla **·** Zacatlán |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |