recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Pleurarius*** er en slekt av biller som lever i død ved. De tilhører gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

Middelsstore, langstrakte, jevnbrede, blanke biller. På farge er de svarte eller mørkebrune. **Hodet** er stort og bredt med små, runde fasettøyne som er delt i to av en list. Antennene er 10-leddete, C-formede, men ikke knebøyde, de ytterste fem eller seks leddene har bladlignende utskudd og danner en løs vifte som ikke kan lukkes. **Brystskjoldet** (pronotum) er avrundet firkantet sett ovenfra, bredere enn langt, blankt, med en lengdefure i midten. Det er et tydelig, smalt skille mellom brystskjoldet og dekkvingene. **Dekkvingene** er ganske lange, parallellsidige, blanke.

Levevis
-------

Voksne og larver lever sammen i råtnende ved, og danner en slags samfunn. Dette kalles subsosialitet og er uvanlig hos biller. De voksne billene tygger trefliser som de fôrer til larvene, og hjelper dermed fordøyelsen. Både voksne og larver spiser dessuten de voksne billenes avføring (såkalt koprofagi). Dette øker næringsutbyttet siden avføringen har blitt infisert med mikroflora (bakterier og andre mikroorganismer) som frigjør næringsstoffer fra treet. De voksne billene hjelper også larvene til å bygge et puppekammer der de kan forvandle seg til en puppe. Voksne og larver kommuniserer seg imellom med lyd, og minst 14 forskjellige lydytringer er identifisert. De voksne billene lager lyd bed å gni bakkroppen mot vingene, larvene ved å gni det bakre beinparet mot hoftene til det midtre beinparet.

Utbredelse
----------

Slekten er kjent fra det sørlige India og Sumatra.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien Skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien Passalidae - totalt 70 slekter
				+ Underfamilien Macrolininae
					- Slekten ***Pleurarius*** Kaup, 1868
						* ***Pleurarius brachyphyllus*** Stoliczka, 1873
						* ***Pleurarius pilipes*** Kaup, 1868

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Pleurarius* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Pleurarius* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Nicolas «Nico» Polychronidis** (gresk: Νίκος Πολυχρονίδης; født 8. november 1989) er en gresk skihopper, som inntil 2012 konkurrerte for Tyskland, og har tysk mor og gresk far.

Han representerte Hellas i Ski-VM 2013 i Val di Fiemme, og ble nr. 45 i normalbakken og ble diskvalifisert under kvalifiseringen i storbakken. Han debuterte i verdenscupen i skihopping i et kvalifiseringsrenn i Willingen februar 2013, men kvalifiserte seg ikke til rennet. Han debuterte i renn (bortsett fra kvalifiseringer) i Sapporo den 25. januar 2014, og ble nr. 40. Hans personlige bestenotering er på 186 meter, satt i Heini Klopfer-bakken i Oberstdorf i februar 2013, som også gresk rekord i skihopping.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Nico Polychronidis – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Nico Polychronidis – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Nico Polychronidis – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Nico Polychronidis – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Nico Polychronidis – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (pl) Nico Polychronidis – skijumping.pl Rediger på Wikidata
**St. Lawrence** er ikke blant de lengste elvene i Nord-Amerika, men absolutt blant de vannrikeste. Den kommer fra Ontariosjøen, renner omtrent 1 197 km mot nordøst og munner ut i St. Lawrence-bukta ved Québec. Elvemunningen er verdens største, og vannet er brakt helt ut til øya Anticosti ute i St. Lawrence-bukta. Nedbørsområdet er totalt på 1 030 000 km², og hele lengden fra utspringene ved Øvresjøen er 3 058 km.

Langs elva ligger det flere betydningsfulle byer, Kingston i Ontario og storbyene i Québec, Montréal, Trois-Rivières og hovedstaden Québec. Elva er også en viktig vannvei, og ved hjelp av sluser kommer skipene helt opp til de store sjøene og den kanadiske storbyen Toronto og videre til Detroit og Chicago. Herfra kan man nå Mississippi ved hjelp av kanaler. Med andre ord kan man seile helt fra Atlanteren til Mexicogolfen, noe som har stor betydning for handel og skipsfart.

Elva ble oppdaget av franske Jacques Cartier i 1534. Han seilte oppover elva på jakt etter sjøveien til Asia. Han kom ikke lenger enn fossene overfor Montréal, som ennå i dag kalles Lachine (fransk for Kina). Permanent europeisk bosetting kom med den franske grunnleggelsen av Quebec i 1608.

Se også
-------

* St. Lawrence-bekkenet

Referanser
----------

1. 1 2 3  The Canadian Encyclopedia: *St. Lawrence River* Arkivert 5. desember 2016 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Saint Lawrence River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Saint Lawrence River – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

St. Lawrence-elva mellom Quebec (til venstre) og Lévis (til høyre). Île d'Orléans skimtes i bakgrunnen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** GeoNames **·** GeoNames **·** GeoNames **·** BBC Things **·** GNIS
 |
En klassisk overdrive-pedal fra Ibanez.
**Distortioneffekter** (egentlig forvrengingseffekter) er innen musikk er en måte å forandre lyd på. Den benyttes typisk i forbindelse med elektriske gitarer i form av en effektpedal som er koblet til en gitarforsterker, eller som en innebygget funksjon i forsterkeren. Bruken av effekten begynte da man oppdaget at rørforsterkere går *overdrive* (komme i høy intensitet) når rørene ble overbelastet. Overdrive i sin rene form uten effektpedaler benyttes stadig flittig i kombinasjonen mellom hammondorgel og Leslie-høytalere. Sistnevnte er en spesielt konstruert forsterker/høyttaler som benyttes for å frambringe spesielle lydeffekter ved å utnytte dopplereffekten. Denne sounden ble utviklet og perfeksjonert av Jon Lord fra rockbandet Deep Purple. I musikksjangere som rock, heavy rock og metal brukes disse lydeffektene ofte. Forvrenging av lyd i negativ forstand, eksempelvis ved komprimering av lydfiler som MP3 er noe annet.

Overdrive / distortion
----------------------

En overdrivepedal klipper eller overstyrer og/eller komprimerer dynamikken i et lydsignal. Effekten legger til *sustain* (varighet), harmonier, og overtoner som gitaren ikke ville ha uten disse hjelpemidlene. Den mest brukte typen pedaler legger til *sustain* og en varmere, rundere klang, mens de mer ekstreme legger til mange overtoner som ikke eksisterer i den egentlige tonen, og gjør at man får en mye mer kompleks og dissonerende tone, som lyder skarpere for øret. 

En annen måte å oppnå distortionlyd er å gi en rørforsterker et mye sterkere signal (*gain*) enn den klarer å behandle. Og man oppnår da samme effekt. Det er denne metoden det menes når man bruker ordet «overdrive». Man varierer da graden av forvrenging (*distortion*) ved å justere innsignalet opp for å få mer forvrenging eller ned for å få mindre. Mange gitarister mener denne metoden gir en bedre og mer autentisk distortioneffekt. De fleste rørforsterkere til elektrisk gitar og bassgitar er tilrettelagt for dette.

Fuzz
----

En fuzzboks lager også en forvrengt versjon av lydsignalet, men i motsetning til andre distortionpedaler, øker den og klipper signalet tilstrekkelig. Dermed gjøres en vanlig sinusbølge om til en bølgeform som er mye nærmere en firkantbølge. Lyden av dette gir en klassisk fuzztone, som er litt røff i kantene. Den blir ennå mer forvrengt enn lyden i en vanlig forvrenging eller overdriveboks. Fuzzlyden har vanligvis også en lavere mellomtone enn andre forvrengte eller endrete lyder.

Referanser
----------

1. ↑   «Guitar Distortion Pedals», *AMS*
2. ↑  «Guitar Dictionary» Arkivert 8. desember 2017 hos Wayback Machine. *Music Dictionary*
3. ↑  «Jon Lord», *Dairiki.org*
4. ↑   «The Distortion of Sound» Arkivert 30. september 2014 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
| Kasus |
| --- |
| Abessiv |
| Ablativ |
| Absolutiv |
| Akkusativ |
| Adessiv |
| Adverbial |
| Allativ |
| Antessiv |
| Aversiv |
| Benefaktiv |
| Dativ |
| Delativ |
| Direkte |
| Distantitiv |
| Distributiv |
| Distributiv-temporal |
| Dubitiv |
| Eksessiv |
| Ekvativ |
| Elativ |
| Essiv |
| Formell essiv |
| Modal essiv |
| Evitativ |
| Final |
| Formal |
| Genitiv |
| Illativ |
| Inessiv |
| Instruktiv |
| Instrumentalis |
| Karitiv |
| Causal |
| Kausal-final kasus |
| Komitativ |
| Lativ |
| Lokativ |
| Medial |
| Modal |
| Multiplikativ |
| Nominativ |
| Oblik |
| Objektiv |
| Partitiv |
| Perlativ |
| Possessiv |
| Postessiv |
| Postposisjonell |
| Preposisjonell |
| Privativ |
| Proksimativ |
| Prolativ |
| Prosekutiv |
| Separativ |
| Sosiativ |
| Subessiv |
| Sublativ |
| Superessiv |
| Superlativ |
| Temporal |
| Terminativ |
| Translativ |
| Vialis |
| Vokativ |
|  |
| **Morfosyntaktisk parallellstilling** |
| Absolutiv |
| Akkusativ |
| Ergativ |
| Instrumentalis |
| Instrumental-komitativ |
| Intransitiv |
| Nominativ |
| Pegativ |

**Distributiv-temporal kasus** kan i ungarsk uttrykke hvor ofte noe skjer (f.eks. månedlig, daglig); den kan avvike fra distributiv ved ord med tidsmessig betydning.

Denne adverbtypen i finsk kan uttrykke at noe skjer ved et spesielt punkt i tiden (f.eks «på søndag» er *sunnuntaisin*), eller en opprinnelse (f.eks. «født i» er *syntyisin*). Kasusen er begrenset til et lite antall adverbstammer og substantiv, for det meste de med flertallsform dannet med et *-i-*-suffiks. Endingen er *-sin*. For eksempel roten *päivä* (dag) har flertallformen *päivi-*, og derfor distributiv-temporal *päivisin* («iløpet av dagene»).

Distributiv-temporal kasus spesifiserer når noe er gjort, til forskjell fra distributiv, som spesifiserer hvor ofte noe er gjort, som i vanlig vedlikehold. Disse setningene er gode eksempler: *Siivoan päivisin* vs. *Siivoan päivittäin*. Den førstnevnte (dist.-temp.) betyr «jeg rengjør om dagen», altså at rengjøringen gjøres på dagtid, mens den sistnevnte (dist.) betyr «jeg rengjør daglig», som betyr at det ikke er noen dag uten rengjøring.

Hvis flertallsformen har en annen form enn *-i-* brukes enten *joka* (hver) eller essiv. For eksempel *uusi vuosi* (Nyttår) er henholdsvis enten *joka uusi vuosi* eller *uusina vuosina*.
**Juliusz Kindermanns palass** (polsk *Pałac Juliusza Kindermanna*) ligger ved Piotrkowska-gaten 137 i Łódź. 

Palasset ble reist i italiensk renessanse i 1907 til forretningsmannen Juliusz Kindermann etter tegninger av Karl Seidl fra Wien. Det skulle opprinnelig ha to tilbygg, men til slutt ble kun frontbygningen og ett tilbygg reist. Palasset var en av få residenser som lå langt vekk fra fabrikkbebyggelsen til eieren. 

Bygningen bærer preg av florentinsk, romersk og venetiansk renessanse. Elevasjonen fra Piotrkowska-gaten består av seks vindusrader, og vinduenes overstykker har en flattrykt bueform. Hele elevasjonen kranses av en kordongesims, og under denne finnes en vakker mosaikkfrise fra 1909 med allegoriske bilder som forestiller handel og industri. Mosaikken ble utført i det venetianske verkstedet til Antonio Salviatti etter tegninger av Hans Schram. I det asymmetrisk plasserte karnappet finnes et palladiansk vindu. I trappeoppgangen er derimot et vakkert glassmaleri bevart.

I 1910 ble et oransjeri reist på baksiden av palasstomten etter tegninger av Lew Lubotynowicz, og utbygd i 1937 etter Juliusz Kindermanns død. I årene 1940–1941 ble første etasje ombygd innvendig, og karnappet på den vestlige elevasjonen fjernet. I 1967 ble innkjørsporten omgjort til en arkade. 

I dag huser palasset Klub Nauczyciela («Lærerklubben»). Ved siden ligger Józewskis passasje, der hvor palassets nordlige tilbygg opprinnelig skulle reises.
***Hej hej skiva*** er et album med Helsingborgsgruppen Nic & the Family. Skiven kom ut i 2004. Det ble sluppet to singler fra albumet, «Hej hej Monika» og «Hej, det är Nic Klick». Begge singlene ble hits, og den største hiten ble «Hej Hej Monika». Nic & the Family har ikke sluppet noen andre album, hverken før eller etter *Hej hej skiva*, og klassifiseres derfor som et såkalt *one-hit wonder*.

Sporliste
---------

1. «Tjejer skvallrar»
2. «Grupptryck»
3. «Hej Hej Monika»
4. «Min bästa vän»
5. «Djungelvrål»
6. «Amerikanska människor»
7. «Spöken»
8. «Kriminell falsett»
9. «Jag är kärleken»
10. «Hej, det är Nic Klick»
11. «Zoo»
12. «Homo Sapi-Jens»
13. «ねぇねぇ モモコ»
14. «Om typ 60 år ska jag dö»

Listeplasseringer
-----------------

| År | Tittel | Sverige |
| --- | --- | --- |
| 2004 | *Hej Hej Skiva* | 37 |

Referanser
----------

1. ↑  «Listplacering».

Eksterne lenker
---------------

* Informasjon på Svensk mediedatabase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**ACTIVE**, tidligere European Good Templar Youth Federation (EGTYF), er en paraplyorganisasjon som samler europeiske ungdomsorganisasjoner med avholdsstandpunkt. Den er assosiert med, men den er ikke den europiske grenen av International Organization of Good Templars (IOGT). Juvente og Junior- og barneorganisasjonen JUBA er de norske medlemmene.

ACTIVE regner alkohol og andre rusmidler som en av hovedgrunnene for vold og konflikter mellom mennesker, og derfor går organisasjonen inn for en rusfri livsstil.

Organisasjonen arrangerer også en årlig sommerleir. Sommerleiren i 2005 ble holdt i Altthymen, Tyskland, i 2008 ble den holdt i Ransberg, Sverige. I 2009 ble den holdt i Albania. I 2010 arrangeres den i Fredrikstad i Norge, hvor det også ble avholdt en kongress og verdenskongress til IOGT. I 2011 ble sommerleiren arrangert i Riga. I 2012 ble sommerleiren og ACTIVE-kongressen holdt i Island.

I 2006 skiftet EGTYF navn til ACTIVE. 

Simon Olsson fra UNFSverige er president i organisasjonen (2012-2014).

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 19. desember 2014. Besøkt 19. desember 2014.
2. ↑   Arkivert 23. mai 2013 hos Wayback Machine.
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 11. januar 2013. Besøkt 26. januar 2013.

Eksterne lenker
---------------

* Active
* Juvente
* JUBA
**Roger Berntsen** (født 24. oktober 1979 i Farsund) er en norsk siviløkonom og finansalytiker som siden 2006 har hatt stillingen som analysesjef i forretningsbanken Netfonds. 

Berntsen tok artium ved Eilert Sundt videregående skole i 1998 og ble i 2003 utdannet siviløkonom ved Handelshøyskolen BI. I 2006 ble han ansatt som analysesjef i forretningsbanken Netfonds.

Han har siden blitt kjent for sine «spådommer» om den fremtidige utviklingen på Oslo Børs og i andre markeder, med flere ukentlige utspill i aviser, TV-sendinger og paneldebatter. Han har bemerket seg som en nokså radikal analytiker ved at han til stadighet foreslår alternative strategier i et forsøk på å slå markedet. Før børsnedgangen på Oslo Børs i januar 2008 gikk han flere ganger ut og advarte om en forestående resesjon i amerikansk økonomi, som ville få ringvirkninger i norsk økonomi. Etter at han traff godt på dette, har Berntsen vært en gjenganger i aviser som Dagens Næringsliv og Finansavisen med kommentarer om alt fra Norges Banks styringsrente til verdensøkonomiens konjunktursvingninger.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Farsund avis - Lynkarriere i finansbransjen (14.06.2008)[*død lenke*] «Roger Berntsen fra Farsund har de siste par årene stadig dukket opp i media med kommentarer og spådommer om aksjemarkedet, renter og verdensøkonomi.»
2. 1 2  Aksjedagen 2012 Børsklubben UiS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
**Dickinson College** er et privat, ikke-kommersielt *liberal arts*-college (høyskole) i Carlisle i delstaten Pennsylvania, USA. Det ble grunnlagt i 1773 og fikk college-status 9. september 1783, som det første college som ble opprettet etter uavhengigheten, og det 16. eldste i landet.

Grunnleggerne var Benjamin Rush, underskriver av USAs uavhengighetserklæring, og John Dickinson, presidenten i Pennsylvania. *Dickinson School of Law*, grunnlagt i 1834, ligger like ved, men ble skilt ut fra høyskolen sent på 1800-tallet. Den ble inkorporert i Pennsylvania State College i 1997 og er ikke en del av Dickinson College.

Ved Dickinson College var det 2.400 studenter i 2006, og skolepengene utgjorde US$ 35 784, som er meget høyt i amerikansk sammenheng. 42% av søkerne slapp inn i 2007. Siden 2000 har inntaket blitt innstrammet med 20%, SAT-kravet har økt med 100 poeng, og sponsormidlene er mer enn doblet.

Undervisningen gis til Bachelorgraden. Det legges spesiell vekt på internasjonal studentutveksling, og Dickinson College finansierer tolv læresteder i utlandet som har studentutveksling med høyskolen.

James Buchanan, USAs 15. president, var avgangsstudent her i 1809, mens grunnleggeren av selskapet du Pont, Alfred V. du Pont, gikk ut i 1818.

I småbyen Carlisle ligger også US Army War College.

Rangeringer
-----------

*U.S. News & World Report* rangerte Dickinson College som nummer 37 blant liberal arts-collegene i USA i 2015, *Forbes* plasserte det på 87.-plass blant alle colleger i USA, mens *Washington Monthly* rangerte det som nr. 96 av amerikanske liberal arts-colleger i 2014.

Dickinson College var ikke å finne blant de 500 beste universitetene i verden i Times Higher Education World University Rankings 2014-2015, i QS World University Rankings for 2014 eller i Academic Ranking of World Universities (Shanghai-rankingen) for 2014.

Referanser og lenker
--------------------

* Dickinson College

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. desember 2007. Besøkt 6. januar 2008.
2. ↑  Dickinson details Arkivert 10. februar 2007 hos Wayback Machine.
3. ↑  Dickinson College - U.S. News & World Report
4. ↑  America's Top Colleges - Forbes
5. ↑  2014 Liberal Arts College Rankings Arkivert 29. juni 2015 hos Wayback Machine. - Washington Monthly
6. ↑  World University Rankings 2014-15 - THE World University Rankings
7. ↑  QS World University Rankings® 2014/15 - QS Top Universities
8. ↑  Academic Ranking of World Universities 2014 Arkivert 19. januar 2015 hos Wayback Machine. - Academic Ranking of World Universities

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Dickinson College – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames
 |
***Dicronocephalus bowringi*** er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En middelsstor (23-30 millimeter), grågult bestøvet gullbasse, bunnfargen er svart, men dette er vanligvis bare synlig i et par smale lengdestriper på pronotum (når ikke til bakkanten), på scutellum og et par flekker på dekkvingene. Kroppen er tett dekket med matt bestøvning. På hodet har hannene to nokså lange, krumme, forgrenede horn som ligner mye på et hjortegevir. Pronotum er ovalt (avrundede bakhjørner) med to blanke, svarte lengdestriper. Dekkvingene har en krum, svart strek på "skuldrene". Beina, særlig forbeina, er lange. På beina er lårene og leggene på forbeina svarte, de øvrige leddene rødlige.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg i jorda. Hunnen samler friske blader, som hun ruller sammen, legger et egg på og begraver. Hannenes forlengede forbein og horn tyder på at de kjemper om hunnene.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Kina (Sichuan).

Systematisk plassering
----------------------

Navnet har vanligvis vært stavet *Dicranocephalus*, men dette navnet er opptatt av tegeslekten *Dicranocephalus* Hahn, 1826 (Coreidae). Arten blir ofte plassert som en underart av *Dicronocephalus wallichi*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
				+ Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821
					- Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
						* Slekten *Dicronocephalus* Hope, 1837
							+ ***Dicronocephalus bowringi*** (Pascoe, 1863)

Kilder
------

* Pascoe E.P. (1863) On certain additions to the genus *Dicranocephalus* and Notices of new or little-known Genera and Species of Coleoptera. *The Journal of Entomology, descriptive and geographical*. London 7:1-34

Eksterne lenker
---------------

* Bilde av en hann
* (en) *Dicronocephalus bowringi* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Dicronocephalus bowringi* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Dicronocephalus bowringi* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Filmprissesongen avsluttes vanligvis med Oscar-utdelingen i februar eller mars.
**Filmprissesongen** er den årlige tidsperioden mellom november og februar da de fleste filmprisutdelingene foregår. Utdelingene foregår i hovedsak i USA, men British Academy Film Awards foregår i Storbritannia. I oktober begynner de første prisakademiene å stemme, og etter hvert følger prisnominering og selve utdelingen.

Filmprissesongen starter vanligvis med Gotham Awards eller Governors Awards, og slutter med den mest prestisjetunge prisen, Oscar. Den norske filmprisen Amandaprisen foregår vanligvis i august, og er derfor ikke en integrert del av begrepet «filmprissesongen».[]

Filmpriser etter dato
---------------------

### November

* Gotham Awards
* Governors Awards (hedersprisene til Oscar-akademiet)
* Hollywood Film Awards

### Desember

* New York Film Critics Circle
* National Board of Review of Motion Pictures
* Los Angeles Film Critics Association

### Januar

* Critics' Choice Movie Awards
* Golden Globe Awards
* Writers Guild of America Awards
* Producers Guild of America Awards
* Screen Actors Guild Awards

### Februar

* Directors Guild of America Awards
* Satellite Awards
* British Academy Film Awards («BAFTA-prisen»)
* Golden Raspberry Awards (pris for de «verste» filmene)
* Independent Spirit Awards
* Academy Awards («Oscar»)

Referanser
----------

1. ↑  Kommentar: Filmen vinner - fortsatt *Verdens Gang* (3. mars 2014). Besøkt 14. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Filmprissesongen 2015/2016 på Rotten Tomatoes
***Hej hej sommar*** er en svensk barneprogram (Sommarlovsmorgon) som gikk på Sveriges Television fra 2006 til 2008. Programmet ble ledet av Nic Schröder 2006–07 og Sandra Dahlberg og «Svante» 2008.

Kjenningsmelodi
---------------

Her er teksten til programmets kjenningsmelodi:   
 *Hej hej sommar! [Hej hej sommar] Hej hej sommar! [Hej hej sommar]*   
 *Vi ska bada, sola, bada, sola, bada tills tårna domnar*   
 *Hej hej sommar! [Hej hej sommar] Hej hej sommar! [Hej hej sommar]*   
 *Hur ska jag kunna slappa när hjärtat det klappar*   
 *Hej hej sommar!* [Kauking (Sandra)]

Visse saker ble endret i kjenningssangen: I 2006 sang Nic sammen med folk han møtte når han kjørte, men i 2007 sang han selv. Sandra sang også selv, og når sangen var slutt, gjorde hun en «*kulning*» ved et kubeite.

2006
----

Sommeren 2006 hadde Nic «stjålet» «Hej hej-sändningsbussen» av SVT og kjørte rundt i Sverige og fra bussen sendte han filmer og TV-serier, blant annet *Flight 29 Down* (unntatt de 4 siste episodene), *Hydronauterna*, *Plums* og *Emblas hemlighet*. Han arrangerte også konkurranser for TV-seerne og på fredager arrangerte han vannkonkurranser i en vannpark og på fredager fikk han også besøk av en kjent person. *Hej hej sommar* sendtes klokken 9:15 mandag–fredag 19. juni–11. august.

2007
----

Sommeren 2007 eide Nic Vägrenens camping (egentlig *Sjöatorps camping*) i Hjortsberga. Han bodde der i «Hej hej studion» der han sendte TV-serier og filmer, blant annet *Blue Water High*, *Tintin*, *Sauen Shaun*, *Morden i midsommar*, *Flight 29 Down*, *Young Dracula*, *Äventyr i Anderna* og *Lillas smågodis*. Han arrangerte konkurranser for TV-seerne og på fredager arrangerte han vannkonkurranser i en vannpark som lå ved campingplassen.

Nytt fra 2007 var at «Sommarlovsmorgon» sendtes i reprise om kvelden. *Hej hej sommar* sendtes mandag–fredag klokken 9:15 og 18:30 11. juni–17. august.

2008
----

Utsiktstårnet i Nykulla var Hej hej sommar's studio i 2008.
I 2008 var Sandra Dahlberg leder, og Nic var hovedkarakteren i TV-serien *Det femte väderstrecket* som sendtes av Sandra. Sandra og Nic arbeidet for «Sektion SG» («Sektion för Särskilt Granskande»). Sandra bodde i et studiotårn der hun sendte TV-serier og filmer, blant annet *Planet Sketch*, *Philofix*, *Blue Water High*, *Young Dracula*, *Värsta vännerna*, *Sune* og *Lillas smågodis*, men hun visste ikke at en mann ved navn Svante (egentlig Melker Henningsson) bodde i tårnet.

*Hej hej sommar* ble sendt mandag–fredag klokken 9:15 og 18:30 9. juni–15. august. På fredager arrangerte Sandra og «Svante» konkukrranser for TV-seerne.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 31. mai 2006. Besøkt 9. april 2012.
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Svensk mediedatabas
***Astridene*** er en bok av Solveig Aareskjold der hun med utgangspunkt i norrøne sagaer fokuserer på kvinnene i kretsen rundt kong Olav Tryggvason.

Innhold
-------

I boken viser Solveig Aareskjold at kvinnene, slik de fremstår i de norrøne sagaene, fremstår betydelig friere og mer selvstendige enn i den påfølgende kristne middelalderen.

Anmeldelser
-----------

I *Trønder-Avisa* skriver  skriver Gaute Ulvik Haugan bl.a at Aareskjold:

«har lest sagaverkene og middelalderkildene med øyne få har brukt før henne. For kvinnene hadde en vesentlig større posisjon enn mange tror, og når Aareskjold gir oss kodenøkkelen åpenbarer de unike kvinnehistoriene seg i klartekst i de gamle kildene.

Aareskjold tydeliggjør at vikingkvinnene ikke fikk vesentlige roller, men tok posisjon selv. Hun poengterer at man gjerne kan feiltolke vikingkvinnene når man leser sagaen med dagens kvinnesyn og innprentede oppfatning av kvinnenes plass i historien. Men idealet var annerledes den gang; "Jo mer ærgjerrig en kvinne var, jo mer attraktiv var hun", skriver Aareskjold. Og hun beskriver hvordan både trellkvinner, husfruer, kongsdøtre og -søstre og dronninger selv tok store posisjoner i historien.»

Referanser
----------

1. ↑  Sterke kvinne Trønder-Avisa 03.11.2017, s. 18.
**Astrid Skare** (1891–1963) var en norsk politiker for Arbeiderpartiet. Hun satt på Stortinget for Buskerud fylke i tre perioder fra 1945 til 1957. Hun var fylkets første kvinnelige stortingsrepresentant.

Liv og virke
------------

Hun vokste opp i Åsen i Trøndelag, der faren Mathias Jørum var lærer, klokker, bonde og kommunepolitiker. Faren kom fra Grong, og moren kom fra Overhalla. Astrid hadde til sammen elleve søsken fra farens to ekteskap.

Hun gikk folkehøgskole hos skolestyrer Anton Fjær, det som senere ble Skogn folkehøgskole. Deretter tok hun jentekurset (husmorskole) ved Mære landbruksskole. Hun jobbet så på kaffistover rundt om i landet (Oslo, Flekkefjord, Skien, Svolvær), og hun møtte lærer Olav Skare, som hun giftet seg med. De fikk fem barn.

Astrid og Olav Skare flyttet til Åros i Røyken da han fikk en stilling som styrer ved Frydenlund skole. De hadde også en liten jordvei, hvor de kunne holde dyr og dyrke frukt, bær og grønnsaker.

Astrid Skare kom med i arbeiderkvinnebevegelsen og hadde flere verv i Røyken arbeiderparti. Hun hadde også kommunale og fylkeskommunale verv, men skulle gjøre seg mer bemerket som rikspolitiker.

Hun ble valgt inn på Stortinget fra Buskerud første gang i 1945 og så gjenvalgt i 1949 og 1953. I alle periodene var hun medlem av Odelstinget og av Stortingets kirke- og undervisningskomité.

I et minneord het det at «Astrid Skare var en kvinne med sine meningers mot, men i alt sitt virke holdt hun tydelig sak foran person. I alle de saker hun var med på å behandle, kunne man tydelig merke hennes positive og samfunnsbyggende innstilling».

Referanser
----------

1. 1 2  Gartland, Olav S. (1974). «Ei innfløttarsoge frå Namsskogan: Guri Olsdtr. og Ole Knutsen Skottebøl». I Krekling, Sigurd. *Årbok for Namdalen*. Namsos: Namdal historielag. s. 39–40. ISSN 0333-0397.
2. 1 2 3  Nordby, Terje (red.) (1985). *Storting og regjering 1945–1985. Biografier*. Oslo: Kunnskapsforlaget.
3. 1 2  Martinsen, Terje (2004). *Røyken: Bygda og menneskene*. 1. Røyken kommune. s. 344–345. ISBN 978-82-997046-1-8.
4. ↑  «Dødsfall». *Drammens Tidende og Buskeruds Blad*: 3. 20. november 1963.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Astrid Skare hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Astrid Skare hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Stortinget
 |
**Idrosjøen** (italiensk *Lago d'Idro*, og *Eridio* fra latin *Eridius lacus*) er en innsjø i provinsen Brescia (Lombardi) og i provinsen Trento (Trentino-Syd-Tirol).

Med en høyde på 368 meter over havet er innsjøen den høyestliggende innsjøen i Lombardia før Alpene. Innsjøen får hovedsakelig vann fra elven Chiese, som også er det eneste utløpet. Idrosjøen dekker et areal på 11,4 km² og er 122 meter på det dypeste. 

Rundt innsjøen ligger det skogkledde fjell. Den har en kystlinje på 24 km, som deles mellom fire kommuner: Idro, som har gitt navn til innsjøen, Anfo, Bagolino og Bondone.

Idrosjøen har alvorlige problemer med eutrofiering som følge av dårlige kloakksystemer rundt innsjøen og bruken av elvene inn i innsjøen for kunstig vanning. I tillegg blir elvene benyttet til produksjon av vannkraft. Innsjøen har derfor blitt en konflikt mellom miljømessige, jordbruks- og strømindustrienhensyn.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Idro». *Banca dati dei laghi italiani* **(italiensk)**. Istituto di Ricerca sulle Acque (IRSA). Arkivert fra originalen 11. mai 2016. Besøkt 21. august 2015.

Eksterne lenker
---------------

* Idro Arkivert 11. mai 2016 hos Wayback Machine.
* Salviamo il lago d’idro

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Idrætsforeningen Odin** var et idrettslag fra Kristiania. Odin var en gutteklubb med kort levetid, den oppsto tidlig på 1900-tallet og ble oppløst i 1908. Klubben var i september 1905 med på å stifte Kristiania og Omegns Fodboldkreds og deltok i kretsseriene i 1906 og 1907, de to første som ble arrangert. Odin ble utpekt til å spille oppvisningskamp i Trondheim i forbindelse med kroningen av Kong Haakon i juni 1906. Klubben slo Kvik, Trondheim, 1-0 og ble etterpå populært kalt «Kroningslaget».

De senere landslagsspillerne Minotti Bøhn og Macken W. Aas spilte for Odin i 1906, men gikk til Mercantile i 1907. Berge Reissiger var visepresident i fotballforbundet i 1906, også han gikk etter hvert til Mercantile.

Odins mest kjente medlem var Oscar Mathisen, som representerte klubben da han i 1905 deltok i sitt første skøytestevne. Fra og med 1906 representerte han Kristiania Skøiteklub.

Referanser
----------

1. 1 2  Peder Chr. Andersen (1933). *Oslo Fotballkrets gjennem 25 år*. Oslo.
2. ↑  Asbjørn Halvorsen, red. (1947). *Norges Fotballeksikon*. Oslo: Prent forlag. s. 20.
3. ↑  Oscar Mathisen (1946). «Mitt livs løp». Jacob Dybwads forlag. Besøkt 27. oktober 2012.
**Hanne Østli Jakobsen** (født 1987) er en norsk journalist. Hun har jobbet i VG og har tidligere vært forskningsjournalist for både Morgenbladet (2013-2016,2017-2019), forskning.no (2009-2013) og Radio Nova.

Jakobsen har studert journalistikk og statsvitenskap ved Høgskolen i Oslo og Akershus. I 2017 ble hun tildelt ViS-prisen for forskningsjournalistikk fra Vitenskapsakademiet i Stavanger for forskningsjournalistikk i Morgenbladet, hvorav særlig artikkelserien om fantastiske formidlere og artikler om ukultur i akademia ble fremhevet.

Referanser
----------

1. ↑   forskning.no, besøkt 16. juli 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  CV på LinkedIn
3. ↑  forskning.no Får pris for å skrive om fantastiske forelesere, sexpress og maktmisbruk 15.06.2017

Eksterne lenker
---------------

* Hanne Østli Jakobsens artikler i forskning.no[*død lenke*]
* Hanne Østli Jakobsens artikler i Morgenbladet Arkivert 29. mai 2019 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
**Hannes Schedel** (født 5. mai 1960 i Passau i Bayern i Vest-Tyskland; død 14. april 2020 samme sted) var en tysk lege.

Biografi
--------

Hannes Schedel var sønn av legeekteparet Franz og Ernerose Schedel. Han studerte humanmedisin ved universitetene i Regensburg og München. Etter studiene arbeidet han et halvt år som assisterende lege ved den onkologiske klinikk hans far hadde grunnlagt. Då gikk hanover, fortsatt innen onkologien, til den radiologiske klinikk og polyklinikk ved LMU München.

Etter anerkjennelse som lege for radiologi var han fra 1992 overlege ved stråle- og polyklinikken ved Virchow-Klinikum i Berlin. I 1994 habiliterte han seg og ble ledende overlege samme sted. Samme året grunnla familien et rebahiblseringssentrum spesialisert på onkologi og radiologi i Lübben i Spreewald, som Hannes Schedel ledet sammen med sine søsken. 

Da faren døde i august 1996 vendte han tilbake til  Niederbayern for å overta ledelsen for *Klinik Prof. Schedel* i Kellberg (Landkreis Passau).

Fra 2003 var han assisterende professor ved universitetet i Oradea.

Schedel døde av COVID-19 i hjembyen Passau i april 2020, i en alder av 59 år.

Kilder
------

* Lebenslauf Hannes Schedel, Klinik Prof. Schedel
* *Klinikchef Prof. Dr. Hannes Schedel (59) überraschend gestorben*, Passauer Neue Presse, 15. April 2020

Referanser
----------

1. 1 2  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 20. mars 2017. Besøkt 22. november 2020.
2. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Hannes Schopf** (født 1947, død 10. april 2020) var en østerriksk journalist og sjefredaktør (1984-94) for det katolske uketidsskriftet *Die Furche.* Han var medlem av Österreichischer Presserat og talsmann for Verband Österreichischer Zeitungen.

Schopf arbeidet først for *Österreichischen Bauernbündler* (senere: *Österreichische Bauernzeitung*). Så gikk han over til *Furche,* som han arbeidet for i femten år. Schopf var sjefredaktør der fra 1984 til 1994. Han stod for en tydelig katolsk linje. Han var imidlertid også kritisk til en del konservative tendenser i kirken. Fra 2015 var han talsmann (*Sprecher*) for Verband Österreichischer Zeitungen.

Schopf var på skiferie i Ischgl i mars og returnerte hjem med tegn på smitte av koronaviruset. På langfredag 2020 døde han av covid-19.

Referanser
----------

1. 1 2  *Hannes Schopf an Covid-19 gestorben* ORF Wien.
2. ↑  *Früherer "Furche"-Chefredakteur Hannes Schopf ist tot*, Kleine Zeitung av 10. april 2020.
3. 1 2  Paul Vécsei, *Hannes Schopf 1947 - 2020*, Wiener Zeitung av 10. april 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Paul Vécsei, Hannes Schopf 1947 - 2020* (Nachruf) Wiener Zeitung av 10. april 2020

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
*For det norske bandet med lignende navn, se Johndoe.*
**John Doe** er det amerikanske navnet for en anonym mann eller en generell, ikke spesifikk amerikansk mann. Det kvinnelige navnet er **Jane Doe**. 

Navnet brukes blant annet i rettslige sammenhenger, der parter er ukjente, eksempelvis *John Doe & Al.(llied parts)*, eller som navn på uidentifiserte lik.

Tilsvarende i Norden for navn som henviser til ikke spesifikk mann av nasjonal opprinnelse er Medel-Svensson (Sverige), Holger Danske (Danmark) og *Ola og Kari Nordmann* (Norge). Holger Danske henviser til en legendarisk sagnhelt fra middelalderen. I Sverige brukes iblant «N.N.», fra latin *nomen nescio* («Jeg kjenner ikke til navnet») eller *notetur nomen* («Her bør navnet skrives»). En variant av dette er navnet Navn Navnesen.

* Frank Capra regisserte spillefilmen *Meet John Doe*, utgitt i 1941.

Se også
-------

* Nomen nescio
* Ola Nordmann
* Personer som nasjonalsymboler

Referanser
----------

1. ↑  Ola og Kari Nordmann, SNL
2. ↑  Hvem er Ola Nordmann?, Aftenposten 17. august 2007
**Fyresdal Bygdemuseum** ligger i sentrum (Moland/Kyrkjebygda) i Fyresdal kommune. Museet ligger under Vest-Telemark Museum, men har et lokalt styre. Samlingene ligger i tilknytning til Øyskogen, og er hovedsakelig avgrenset av Sitjeåi, hovedveien (Fylkesvei 355), og bebyggelsen i Folkestadbyen.

Øyskogen
--------

Øyskogen er et antall fredede kjempefuruer, og et gravfelt som ifølge herredsskogmester Einar Stoltenbergs registreringer sommeren 1939 besto av over 20 gravhauger. Under Telemark fylkeskommunes kulturhistoriske registreringer (2004–2005) ble 18 av disse gjenfunnet. Gravfeltetet er i stor grad lokalisert innenfor et sekundært oppført steingjerde, haugene er dekket av gressplen og pent holdt. Det ligger midt i sentrum av Kyrkjebygda i Fyresdal kommune, på gnr 36 bnr 1 og 97, og utgjør idag en del av Fyresdal Bygdemuseum. 

Bygdemuseet omfatter i tillegg til funnene i Øyskogen blant annet et titall gamle hus fra senmiddelalder og fremover, eiendommen Øystad i Folkestadbyen, et gammelt bakeri, og et bygg med utstilte oldfunn, fra jernalder, vikingtid og middelalder.

Hvert år spilles *Olsokspelet* og det arrangeres bygdedager (marked) og aktivitetsdager.

Fyresdal Bygdemuseum er også Fyresdal kommunes tusenårssted.

Eksterne lenker
---------------

* Vest-Telemark.museum.no
* Muséet på kommunal turistside
* Kulturhistorisk registrering- Fyresdal kommune – Sentrum vest 2004-2005[*død lenke*] – se side 10-11
* Lokalhistoriewiki om Gravhaugene i Øyskogen
* Øyskogen hos Google maps

| * v
* d
* r
Vest-Telemark Museum |
| --- |
| Dyre Vaa-samlingane • Eidsborg stavkyrkje • Fyresdal Bygdemuseum • Grimdalstunet • Kviteseid bygdetun • Myllarheimen • Norsk skieventyr • Skinnarland-samlinga • Vest-Telemark Museum Eidsborg • Vinje biletgalleri • Øyfjell bygdemuseum • Åmdals Verk gruver |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
|  |
| --- |
| Kong Kristian IVs krone |
| Fyrstelige og adelige titler |
| Keiser og keiserinne

---

Konge og dronning

---

Kurfyrste og kurfyrstinne

---

Storhertug og storhertuginne

---

Erkehertug og erkehertuginne

---

Hertug og hertuginne

---

Storfyrste og storfyrstinne

---

Markgreve og markgrevinne
Marki og markise

---

Fyrste og fyrstinne

---

Greve og grevinne

---

Borggreve og borggrevinne
Vicomte og vicomtesse

---

Baron og baronesse
Friherre og friherrinne

---

Ridder og dame

---

Edler og edle

---

Herre og dame |

Alternativ til fyrstekrone, mest brukt i Tyskland, Østerrike, Belgia, Polen og Russland.
Liechtensteins riksvåpen.
En **fyrste** (tysk: *fürst*; engelsk og fransk: *prince*) er i prinsippet en suveren hersker, og ordet brukes derfor som fellesbetegnelse på alle monarker, uansett hvilken tittel de innehar (for eksempel keiser, konge, hertug og så videre). Ordet kommer fra latin *princeps*, via den gammelhøytyske oversettelsen *furisto* og tysk *Fürst*, og var opprinnelig ikke en tittel, men betød bare «den første».

Senere ble fyrste også tatt i bruk som en adelstittel i noen land (blant andre Tyskland og Russland). Otto von Bismarck var en slik fyrste.

Ordet *fyrstehus* brukes om en slekt som fyrstelige personer nedstammer fra. Det norske kongehuset tilhører fyrstehuset Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg.

Bruk av tittelen i Europa
-------------------------

I dag brukes fyrste (tysk: Fürst) som tittel av statsoverhodet i Liechtenstein. I tillegg bruker statsoverhodene i Monaco og Andorra titler som tilsvarer og oversettes til norsk som fyrste. Disse statene betegnes som fyrstedømmer.

På engelsk og romanske språk brukes ordet *prince* for både fyrste og prins, derfor blir *prince* i betydningen fyrste ofte feilaktig oversatt til prins. En suveren fyrste heter på engelsk *sovereign prince* og på fransk *prince souverain*, men på alle germanske språk unntatt engelsk er en prins et ikke-regjerende medlem av et fyrstehus. Det er derfor mest korrekt å oversette *Prince of Wales* til «fyrste av Wales», fordi Wales var et fyrstedømme da tittelen ble tatt i bruk. Fyrstedømme heter på engelsk *principality*, på fransk *principauté*, men på norsk og andre germanske språk er det ikke noe som heter prinsedømme.

Rangkroner brukt i tysk heraldikk
---------------------------------

| Fyrster |  | Prinser |
| --- | --- | --- |
| Konge |  |  |
| Storhertug |  | Kongelig kronprins |
| Hertug |  | Arveprins til et storhertugdømme
Yngre prinser av kongehus |
| Landgreve |  | Yngre prinser av storhertugelig fyrstehus |
|  |  | Arveprins til et hertugdømme |
| Markgreve |  | Yngre prinser av hertugelig fyrstehus |
| **Kroner for ikke-fyrstelig adel** |
| Greve |  |  |
| Baron |  |  |
| Ubetitlet adel |  |  |

Se også
-------

* Fyrstedømme
* Riksfyrste
* Kurfyrste
* Fyrstbiskop
* Rangkrone

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** NKC
 |
***Blake’s 7*** er en britisk science fiction-serie som ble sendt på BBC fra 1978 til 1981. Serien er satt i en fjern dystopisk fremtid der jordens innbyggere styres av en totalitær organisasjon kalt The Federation. Herskerne har nærmest uinnskrenket makt til å kvele alle former for individualisme, og dissidenter blir sendt til en fengselskoloni på en annen planet. En gruppe ledet av Roj Blake forsøker å gjøre opprør, men misslykkes. Han dømmes til fengsel og settes på et fangeskip med kurs for fengselsplaneten. Underveis klarer han og noen av de andre av fangene å ta seg inn et ubemannet romfartøy som viser seg å være mer avansert enn noen av skipene til The Federation. De stikker avgårde i skipet og besøker flere fremmede planeter med andre vesener. Blake er imidlertid fast bestemt på å bekjempe The Federation og rekrutterer stadig nye medlemmer til sin kamp. De iverksetter flere angrep, men samtidig oppdager de en krigsflåte fra Andromedagalaksen som har som mål å invadere jorden. Til slutt bryter det ut en intergalaktisk krig. De ledende rollene spilles av Gareth Thomas, Paul Darrow, Michael Keating, Sally Knyvette, Jan Chappell, Josette Simon og Steven Pacey. Serien ble skapt av Terry Nation.

Serien ble moderat populær i sitt hjemland og hadde drøyt 10 millioner seere på det meste. Den fløt for en stor del på en science fiction-bølge skapt av den første Star Wars-filmen.

Den ble innspilt på et lavt budsjett.

Referanser
----------

1. ↑  «BFI Screenonline: Blake's 7 (1978-81)». *www.screenonline.org.uk*. Besøkt 21. august 2022.
2. ↑  «Blakes 7 – Nostalgia Central». *nostalgiacentral.com* **(engelsk)**. 18. juni 2014. Besøkt 21. august 2022.
3. 1 2  Kielty, Martin KieltyMartin. «40 Years Ago: 'Blake's 7' Kills Off All Its Stars ... Or Does It?». *Ultimate Classic Rock* **(engelsk)**. Besøkt 21. august 2022.
4. ↑  «BBC 7 - Drama - Blakes 7». *www.bbc.co.uk*. Besøkt 21. august 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Blake’s 7* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Blake’s 7* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
**World Athletics Indoor Tour** er en serie med innendørsstevner i friidrett, som første gang ble arrangert i 2016. Touren er etablert etter modell av Diamond League, for å promotere innendørs friidrett.

Format
------

I hvert stevne konkurreres det i minimum 12 øvelser, hvorav fem eller seks teller i World Indoor Tour. I sesongen 2019 var følgende øvelser tellende i sammendraget:

* Menn; 60 meter hekk, 400 meter, 1500 meter, høydehopp og lengdehopp
* Kvinner; 60 meter, 800 meter, 3000/5000 meter, stavsprang, tresteg og kulestøt

De fire beste utøverne i hver øvelse får poeng etter plassering (10-7-5-3), og det tildeles tre poeng bonus for å sette verdensrekord.

Den som vinner en øvelse i touren sammenlagt mottar 20.000 USD. I tillegg deles det ut pengepremier for plassering i enkeltstevner, med 3000 USD for førsteplass, 1500 USD for andreplass, 1000 USD for tredjeplass, 750 USD for fjerdeplass, 500 USD for femteplass og 300 USD for sjetteplass. I mellomdistanseløp deles det også ut 200 USD for sjuendeplass og 150 USD for åttendeplass. Alle som vinner en øvelse i touren sammenlagt får også en plass i VM i friidrett innendørs.

Utgaver
-------

 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Utgave | År | Antallstevner | Startdato | Sluttdato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 2016 | 4 | 6. februar | 20. februar |
| II | 2017 | 5 | 28. januar | 18. februar |
| III | 2018 | 6 | 3. februar | 25. februar |
| IV | 2019 | 6 | 26. januar | 20. februar |

  | 

| Stevne | Stadion | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| New Balance Indoor Grand Prix | Reggie Lewis Track and Athletic Center, Boston | X | X | X | X |
| Indoor Meeting Karlsruhe | Messe Karlsruhe, Karlsruhe | X | X | X | X |
| Copernicus Cup | Arena Toruń, Toruń | - | X | X | X |
| Madrid Indoor | Gallur, Madrid | - | - | X | X |
| Birmingham Indoor Grand Prix | Birmingham Arena | - | X | - | X |
| Birmingham Indoor Grand Prix | Emirates Arena, Glasgow | X | - | X | - |
| Globen Galan | Ericsson Globe, Stockholm | X | - | - | - |
| PSD Bank Meeting | Arena-Sportpark, Düsseldorf | - | X | X | X |

  |   |

Referanser
----------

1. ↑  «IAAF World Indoor Tour launched». *IAAF*. 7. desember 2015. Besøkt 18. april 2019.
2. 1 2 3  IAAF - *IAAF 2019*, besøkt 18. april 2019.
3. 1 2

Eksterne lenker
---------------

* IAAF World Indoor Tour Arkivert 19. april 2019 hos Wayback Machine.
**Kemal Kozarić** (født 13. oktober 1956 i Sarajevo i daværende Jugoslavia) var sentralbanksjef i Bosnia-Hercegovinas sentralbank (Centralna Banka Bosne i Hercegovine – CBBH) fra 2005 til 2015. Han ble utnevnt til sentralbanksjef 1. januar 2005, og ble gjenvalgt i 2009. 

Kozarić er født i Sarajevo, der han også gikk grunnskole og videregående skole. Han fullførte sin utdanning ved Universitetet i Sarajevo i 1981, der han studerte økonomi og markedsføring. I september 2006 forsvarte han sin mastergradoppgave *«Perspectives of the Monetary Policy Model of Bosnia and Herzegovina on the Path towards the European Union»*, som ha han Mastergradtittelen. Den 11. februar 2009 forsvarte han også sin doktorgradsavhandling, som hadde tittelen *«Impact of Credit Growth on the Economic Development of Transitional Countries»*, som ga han Doktorgrad innen økonomi. 

Fra 1996 til 2000 var han finansminister i Sarajevo kanton, og i 2003 ble han utnevnt til visesentralbanksjef (*Vice Governor*) i sentralbanken, samtidig som han fikk plass i sentralbankens styre. Fra 1. januar 2005 har han vært sentralbanksjef, og 10. juni 2009 utnevnte sentralbankens styre (*CBBH Governing Board*) han til sentralbanksjef, for hans andre periode. 

I august 2015 tok Senad Softić over som sentralbanksjef.

Referanser
----------

1. ↑  Dnevni avaz - *Kemal Kozarić i zvanično predao dužnost guvernera Senadu Softiću* Arkivert 21. september 2016 hos Wayback Machine. (norsk versjon med Google Translate), besøkt 30. april 2016.

Eksterne lenker
---------------

* CBBH - *President of the Governing Board / Governor Kemal Kozarić Ph.D.* (arkivert)