**Østre kurtine** også kalt **Øvre kurtine** eller **Kurtinen mellom Dragen og Prinsen** på Fredriksten festning i Halden er en bygning delvis oppført i 1663-64 (vollmuren), og delvis i 1742 (barakken). Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928.

Beskrivelse
-----------

Østre kurtine med kurtineporten til høyre og Øvre magasin helt til høyre, til venstre Prins Christians bastion
Østre kurtine ligger som en fondvegg øverst i gata gjennom Citadellet hvor husrekken ellers består av Øvre magasin, Den gamle kommandantbolig og Nedre magasin på sørsiden og Hovedvakten og Losjementsbygningen på nordsiden av gata i hovedfestningen. Østre kurtine danner østveggen i den uregelmessige femkanten som danner indre festning. Vollmuren er ca. 5 meter tykk i bruddstein og utgjør yttervegg i de hvelvede barakkene. Innerveggen er ca. to meter tykk i gråstein, og hvelvene er murt i tegl. Arbeidet med selve vollmuren startet med en sørlige delen mot Dragen i 1663. Året etter fortsatte arbeidet med muren over mot Prinsen, og det var avsatt plass til port. I 1667 manglet fremdels den indre kurtinemuren og hvelvingene mellom indre og ytre mur. Barakker ble bygd i 1684, men ble ikke gjort bombesikre som forutsatt da dette ble for dyrt. Det ble bygd i alt fire barakker, en på hver side av både Østre og Vestre kurtineport. I 1731 ble det igjen foreslått å bygge bombesikre barakker, men det var barakkene ved Vestre kurtine som ble prioritert først. Arbeidet med barakkene ved Østre kurtine begynte i 1738 og var fullført i 1744, med en ekstraordinær bevilgning på ca. 6800 riksdaler. Gjennom årene ble det prøvd forskjellige konstruksjoner for overdekning før man endte med skurtaket som er der i dag. Taket er tekket med rød enkeltkrum teglstein.

Bruk
----

Vestsiden (innsiden) av kurtineporten med sluttsteinen med Carl Johans kronede monogram
Østre kurtine var lenge i bruk som mannskapsforlegning og fengsel/arrest. I 1862 ble det rapportert at den var i bruk til kronarbeiderboliger, soldatarrester og våpensal for arsenalet. Neste rapport i 1896 melder at den fortsatt brukes til våpensal, men også som ved- og kullbod og som gartnerbolig. I forbindelse med reetableringen av festningen til aktivt bruk før 1905 ble Østre kurtine tatt i bruk til sanitet, og rominndelingen i både første og andre etasje ble fullstendig forandret. Fra 1954 har Halden historiske samlinger disponert bygningen til museumsformål, og det har huset en blanding av byhistorie, festningshistorie og apotekutstilling. Det ble gjort en større opprustning av museet i 1992, og det ble nå et rent festningsmuseum. I 1996 ble det i forbindelse med at en av tårnkanonene fra 1902 ble tilbakeført til bastionen gjenåpnet en gammel forbindelse opp til Prins Christians bastion gjennom et vannmagasin bygget i 1930-årene under bastionen.

Referanser
----------

1. ↑  Verneplan 2006, s. 143
2. ↑  Widerberg 1963, s. 28
3. ↑  Verneplan 2006, s. 139
4. ↑  Widerberg 1963, s. 130
5. ↑  Verneplan 2006, s. 139
6. ↑  Widerberg 1963, s. 266
7. ↑  Verneplan 2006, s. 143
8. ↑  Verneplan 2006, s. 143

Litteratur
----------

* Neubert, Poul J. og Egede-Nissen, Hans (2006). *Verneplan Fredriksten Festning* **(Norsk (bokmål))**. Oslo: Forsvarsbygg, Nasjonale Festningsverk. ISBN 82-7972-030-08 Sjekk `|isbn=`-verdien: length (hjelp). CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Widerberg/Kavli (1963). «Byen og dens hus». I Riksantikvaren. *Halden : Festningen og byen* **(Norsk (bokmål))**. Oslo: H. Aschehoug & Co.

Eksterne lenker
---------------

«Fredriksten festning». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.