**William Somerset Maugham** (født 25. januar 1874, død 16. desember 1965) var en britisk forfatter av drama, romaner og noveller. Han var blant de mest populære forfatterne i sin tid, og etter sigende den best betalte forfatteren på 1930-tallet.

Etter å ha mistet begge foreldrene da han var 10 år, ble Maugham oppfostret av en onkel på farssiden som var emosjonell kald. Siden han ikke hadde ønske om å bli advokat, som var tradisjonelt for mennene i familien, utdannet han seg isteden til lege. Det første opplaget av hans roman *Liza of Lambeth* (1897) solgte så raskt ut at han valgte å slutte som lege for å bli forfatter på heltid. Under den første verdenskrig tjenestegjorde han med Røde Kors og i ambulansetjenesten før han ble rekruttert til Secret Intelligence Service, som han arbeidet for i Sveits og i Russland før den russiske revolusjon i 1917. I løpet av og etter krigen reiste han til India og sørøstlige Asia; alle disse erfaringene ble reflektert senere i hans noveller og romaner. Hans spionroman *Ashenden or The British Agent* (1928) bygger på erfaringene i Russland, og blant hans mest kjente romaner er *Of Human Bondage* (1915; «Livets lenker») og *The Moon and sixpence* (1919: «Månen og sølvmynten»).

Betydningsfulle verk
--------------------

Maughams mesterverk er generelt vurdert til å være *Of Human Bondage* (1915; «Livets lenker»), en delvis selvbiografisk roman som handler om livet til Philip Carey og som forfatteren selv ble han adoptert og oppfostret hos en gudfryktig onkel. Philips klumpfot er en kilde til endeløs selvbevissthet, forlegenhet og plage, noe som var et ekko av Maughams strid med sin stamming og som hans biograf Ted Morgan noterer, med hans homofili.

To av hans senere romaner var basert på historiske mennesker: *The Moon and sixpence* (1919, filmet som *Skillingen og drømmen*). er om livet til den franske maleren Paul Gauguin; og *Cakes and Ale* (1930) inneholdt hva som ble oppfattet som et tynt forkledd og flatterende portrett av forfatterne Thomas Hardy (som hadde død to år tidligere) og Hugh Walpole. Maugham selv nektet for bevisst å ha gjort dette i et langt brev til Walpole: «Jeg har virkelig aldri hatt til hensikt at Alroy Kear var et portrett av deg. Han er sammensatt av et dusin mennesker og den største delen av ham er meg selv.» Maughams siste betydelige roman, *The Razor's Edge* (1944), var en avskjed for ham på mange vis. Mens mye av romanen skjer i Europa, er dens hovedfigur amerikaner og ikke britisk. Hovedpersonen er en desillusjonert veteran fra den første verdenskrig som oppgir sine rike venner og levevis, reiser til India på søken etter selvinnsikt og opplysning. Fortellingens tema om østlig mystikk og krigstretthet traff en streng hos det lesende publikum i slutten av den andre verdenskrig. Romanen ble raskt filmatisert.

Blant hans noveller er en del av de mest minneverdige de som handler om livene til vestlige, hovedsakelig britiske, kolonister i Østen. Disse uttrykker typisk sett den emosjonelle tretthet og tyngde som kolonister fikk i sin isolasjon. «Rain», «Footprints in the Jungle», og «The Outstation» er betraktet som særlig minneverdige. «Rain», i særdeleshet, som kartlegger den moralske oppløsning av en misjonær som forsøker å konvertere den prostituerte Sadie Thompson fra Stillehavet til kristendommen. Novellen har blitt omgjort til et skuespill og er filmatisert flere ganger. Maugham har uttalt at mange av hans korte fortellinger ble inspirert av historier han fikk høre på sine reiser til det britiske imperiets utposter. Maughams beherskete prosa tillot ham å utforske spenninger og følelser uten å bli melodramatisk.

Maugham var en av de mest betydningsfulle reiseskribenter i mellomkrigstiden og kan bli sammenlignet med samtidige som Evelyn Waugh og Freya Stark. Hans beste i denne retningen er blant annet *The Gentleman in the Parlour* (1930) som handlet om en reise gjennom Burma, Siam (Thailand), Kambodsja og Vietnam, og *On a Chinese Screen* (1922), en rekke korte vignetter som kunne ha vært skisser til fortellinger som aldri ble skrevet.

Påvirket av de utgitte dagbøkene til den franske forfatteren Jules Renard, som Maugham likte for deres ansvarsbevissthet og klokskap, utga han selv utvalgte deler fra sine egne dagbøker under tittelen *A Writer's Notebook* (1949). Selv om disse utvalgte dagboknotatene i sitt vesen er episodiske og av varierende kvalitet, strekker de seg over mer femti år av forfatterens liv og inneholder mangt som både hans lesere og hans biografer studerte med interesse.

Utvalgte filmatiseringer
------------------------

* 1925: *Østenfor Suez*
* 1928: *Sadie Thompson*
* 1934: *En kvinnes slave*
* 1940: *Brevet*
* 1942: *Skillingen og drømmen*
* 1948: *Kvartett*
* 1948: *Knivseggen*
* 1952: *Trio*
* 1984: *Knivseggen*
* 2000: *Up at the Villa*
* 2004: *Being Julia*
* 2006: *Kjærlighetens slør*

Priser
------

* Innstiftet i 1947: *Somerset Maugham-prisen*.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som W. Somerset Maugham, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/W-Somerset-Maugham, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 104298324, besøkt 16. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0041445[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Моэм Уильям Сомерсет, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Internet Speculative Fiction Database, oppført som W. Somerset Maugham, ISFDB forfatter-ID 5267, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   Discogs, oppført som W. Somerset Maugham, Discogs artist-ID 2074360, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
10. ↑  ; *Archive of Fine Arts*; besøksdato: 1. april 2021; abART person-ID: 26484.
11. ↑   *Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase*, NKC-identifikator jn19990005484, Wikidata Q13550863,
12. ↑   The Globe, hefte 38033, side(r) 7, spalte 3, www.britishnewspaperarchive.co.uk, utgitt 2. juni 1917[Hentet fra Wikidata]
13. ↑   The Peerage person ID p4686.htm#i46854, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
14. 1 2 3   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
15. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 18. september 2012, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
16. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 11915212t.
17. ↑   *Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase*, NKC-identifikator jn19990005484, Wikidata Q13550863,
18. ↑   *CONOR.SI*, CONOR.SI-ID 9702243, Wikidata Q16744133
19. ↑  «W. Somerset Maugham», *The Literature Network*
20. ↑  Hart-Davis, Rupert (1985): *Hugh Walpole*. Hamish Hamilton. ISBN 0-241-11406-3. s. 316–317.
21. ↑  «The Orient-ation of Somerset Maugham», *ThingsAsian* 29. november 2006

Eksterne lenker
---------------

* (en) William Somerset Maugham – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) William Somerset Maugham på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) William Somerset Maugham hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (sv) William Somerset Maugham i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) William Somerset Maugham på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) William Somerset Maugham på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) William Somerset Maugham på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) William Somerset Maugham på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) William Somerset Maugham hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) William Somerset Maugham hos Internet Broadway Database Rediger på Wikidata
* (en) William Somerset Maugham på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) William Somerset Maugham på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (en) William Somerset Maugham hos The Peerage Rediger på Wikidata
* (en) The British Empire, Biographies, Authors
* (en) Verker av William Somerset Maugham i Prosjekt Gutenberg

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |