**Herøy kirke** bygget i 1916 var den tredje (kjente) kirken i Herøy i Møre og Romsdal og den første som sto i Fosnavåg. Kirken brant ned til grunnen 26. desember 1998. Blant annet en døpefont fra 1572 og en altertavle fra 1600-tallet gikk tapt. Flere kilder oppgir 1916 som byggeår for denne kirken. Skiltet øverst i kirkespiret hadde imidlertid årstallet 1917. 

De to tidligere kirkene i Herøy sto på øya Herøy, som også har gitt navn til kommunen. I 1916 ble sognet delt i to og kirken på Herøy ble revet og erstattet av denne kirken i Fosnavåg og Indre Herøy kirke. Tømmeret fra denne kirken som sto på Herøy ble brukt til å sette opp denne kirken i Fosnavåg i 1916. Tømmeret fra kirken som ble revet på Herøy ble brukt for å bygge denne kirken, samt at altertavle, døpefont og en rekke andre kunstverk fra Herøy steinkirke og den andre kirken i Herøy ble overført til den nye kirken i Fosnavåg. Det meste av dette gikk tapt da kirken brant ned til grunnen i 1998. Kirken ble erstattet av en ny kirke i 2003. 

Herøy er nevnt flere ganger i Snorre og var et sentralt handelssted i vikingtiden og middelalderen. I flere hundre år var Herøy prestegjeld et hovedkall på Sunnmøre. Første omtale av kirkestedet er i Aslak Bolts jordok i 1432.

Bilder
------

* Den gamle kirkegården på Herøya, der de to første kirkene stod. Foto: Jan-Tore EggeDen gamle kirkegården på Herøya, der de to første kirkene stod. Foto: Jan-Tore Egge
* Kirken fra 1859, som ble revet og brukt til å bygge denne kirken. Foto: KulturminnebilderKirken fra 1859, som ble revet og brukt til å bygge denne kirken. Foto: Kulturminnebilder
* Altertavlen som sto i de tre første kirkene og gikk tapt i barannen. Foto: UkjentAltertavlen som sto i de tre første kirkene og gikk tapt i barannen. Foto: Ukjent
* Herøy kirke brenner 2. juledag 1998. Foto: Kathrine Sund-HenriksenHerøy kirke brenner 2. juledag 1998. Foto: Kathrine Sund-Henriksen
* Brannmannskaper kjemper mot brannen. Foto: Kathrine Sund-HenriksenBrannmannskaper kjemper mot brannen. Foto: Kathrine Sund-Henriksen

Brannen
-------

Like over kl 02:00 natt til andre juledag 1998 fikk vaktsentralen i Ålesund får melding om brann i Herøy kirke. Fungerende sogneprest Jens Terje Johnsen, som bodde like ved kirken, prøvde å ta seg inn i kirka for å redde ut verdier, men tykk røyk gjorde det umulig. Det lokale brannvesenet startet slukningsarbeid, men hadde ikke røykdykkerutstyr som gjorde det mulig å redde ut verdier. Brannen hadde startet i kjelleren, trolig i det elektriske anlegget. Gulvet rundt døpefonten fra Herøy steinkirke var kollapset av brannen og gjorde det umulig å redde den og altertavlen fra samme kirke. Det ble forsøkt å sende røykdykkere fra Ålesund med ambulansehelikopter, men værforholdene gjorde det umulig. Redningshelikopteret fra 330-skvadronen ble rekvirert, men det hadde mye lengre responstid. De første røykdykkerne på stedet kom fra Ulsteinvik, men røykdykkerne fra Ålesund bidro også i bergingsarbeidet. Selv om store historiske verdier fra middelalderen gikk tapt, ble noe reddet ut. Blant annet prestens tre kapper, såkalte messehagler, to store lysestaker i messing og kirkedagboken ble berget ut i tillegg til tre av fire stoler brukt i forbindelse med bryllup. 

Rundt kl fire ble kirken overtent og det ble klart at det ikke var mulig å slokke brannen eller å gjøre flere forsøk på å berge ut verdier. Fokuset til brannvesenet endret seg til å hindre spredning til bygg i nærheten. Døpefonten fra 1572, en altertavle fra 1600-tallet og mange malerier fra slutten av 1600- og begynnelsen av 1700-tallet gikk tapt. Etter brannen viste det seg at brannsafen med kirkesølvet hadde overlevd brannen. 

Etter brannen ble det reist kritikk mot manglende brannsikring av kirken og manglende beredskap med røykdykkere. Det lokale kommunale brannvesenet hadde ikke røykdykkere og det tok tid å få flydd inn røykdykkere fra Ålesund med helikopter på grunn av dårlig vær. Samtidig lå kystvaktskipet KV «Ålesund» inne i Fosnavåg, med røykdykker ombord, uten at de ble varslet og mobilisert i brannslukningsarbeidet. Flere av de større fiskefartøyene som lå inne i Fosnavåg hadde også røykdykkerutstyr og mannskap med røykdykkertrening. Kirken manglet også moderne brannvarslingssystem og sprinkelanlegg. Investering i brannvarslingsanlegg ble diskutert så sent som to uker før brannen. Øyevitner fortalte at de hadde sett lyset i kirken blinke ca tre timer før brannen ble oppdaget av en tilfeldig forbipasserende. 

Den nye Herøy kirke ble vigslet av biskop Odd Bondevik 16. februar 2003. Første gudstjeneste i den nye kirken var imidlertid allerede på nyttårsaften 2002.

Referanser
----------

1. ↑  «Herøy kirke brant ned til grunnen». *vg.no* **(norsk)**. 26. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
2. ↑  «Herøy kirke brant ned til grunnen». *dagbladet.no* **(norsk)**. 26. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
3. ↑  «Dagsrevyen». *nrk.no* **(norsk)**. 26. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
4. ↑  «Sjanseløse i røykhavet». *vg.no* **(norsk)**. 27. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
5. ↑  «Elektrisk feil årsak til kirkebrann». *vg.no* **(norsk)**. 28. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
6. ↑  «Kirkesølvet ble reddet». *dagbladet.no* **(norsk)**. 26. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
7. ↑  «Bedre brannberedskap kunne ha reddet Herøy kirke». *vg.no* **(norsk)**. 26. desember 1998. Besøkt 17. februar 2021.
8. ↑  «Gudsteneste i ny kyrkje». *nrk.no* **(norsk)**. 31. desember 2002. Besøkt 17. februar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* «Herøy kirke (1916)». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.