*For farfaren med samme navn, se Bernhard Cathrinus Pauss. For fetteren, se Bernhard Paus (1909–1970)*

**Bernhard Cathrinus Paus** (født 9. november 1910 i Christiania, død 9. februar 1999 i Agadir) var en norsk lege, ortopedisk kirurg, dr.med. sanitetsoffiser, humanitær leder, sykehusdirektør og stormester i Den Norske Frimurerorden fra 1969 til 1990.

Han deltok i humanitær innsats under både vinterkrigen og Koreakrigen, og var bl.a. sjefkirurg ved Norwegian Mobile Army Surgical Hospital (NORMASH), legesjef i Forsvarets sanitet, formann i Norsk Militærmedisinsk Forening, president i Nordisk ortopedisk forening og administrerende overlege (direktør) for Martina Hansens Hospital i Bærum. Sammen med ektefellen Brita Collett brakte han hospicekonseptet til Norge.

Bakgrunn
--------

Han tilhørte «Drammens-grenen» av slekten Paus, og var sønn av kirurg, sykehusdirektør og president i Norges Røde Kors Nikolai Nissen Paus og Sofie Amalie Brandt Ødegaard. Han var oppkalt etter sin farfar, skolemannen og teologen Bernhard Cathrinus Pauss. Hans morfar var oberst Vilhelm Ødegaard og han var bl.a. oldebarn av industriherren Benjamin Wegner og av trelasthandler Frederik J. Holst. Hans hanseatiske oldemor Henriette Seylers familie eide Berenberg Bank i Hamburg.

Han ble gift 23. april 1937 med Brita Lucie Collett, datter av brukseier Axel Collett og Lucie Trozelli Krefting. De hadde seks barn, blant dem statssekretær Lucie Paus Falck, konsernsjef Nikolai Bent Paus og kirurg Albert Collett Paus. Døtre: Lilian Vadem, Anna Henriette Grova, Bente Knutson

Hans bror, advokat og industrileder Vilhelm Paus, var gift med Britas søster, Anne Collett. Hans ett år eldre fetter, industrilederen Bernhard Paus, hadde samme navn som ham.

| Aner til Bernhard Paus |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 32. Nicolai Nissen Paus (1751–1841), lensmann i Kviteseid |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 16. Isaach Nicolai Nissen Pauss (1780–1849), skipsfører og skipsreder, Drammen |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 33. Marte Isaksdatter |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 8. Nicolai Nissen Pauss (1811–1877), skipsreder, Drammen |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 34. Lars Gundersen Beck, skipsfører |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 17. Marthe Marie Beck |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 35. Sara Christiansdatter |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 4. Bernhard Cathrinus Pauss (1839–1907), cand.theol. |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 36. Salve Olsen Hesnes (1749–1813), skipsfører |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 18. Bent Salvesen (1787–1820), skipsfører |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 37. Louise Bentsdatter (1760–1814) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 9. Caroline Louise Salvesen (1812–1887) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 38. Jacob Fegth (1761–1834), trelasthandler |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 19. Goron Cathrine Fegth (1785–1838) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 39. Karen Sophie Mathisdatter Westbye (1761–1796) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 2. Nikolai Nissen Paus (1877–1956), dr.med. |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 10. Benjamin Wegner (1795–1864), godseier, verkseier, trelasthandler |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 5. Anna Henriette Wegner (1841–1918) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 44. Abel Seyler (1730–1801), bankier og teaterdirektør |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 22. Ludwig Erdwin Seyler (1761–1836), medeier i Berenberg Bank |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 45. Sophie Elisabeth Andreae (1730–1764) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 11. Henriette Seyler (1805–1875) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 46. Johann Hinrich Gossler (1738–1790), eier av Berenberg Bank |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 23. Anna Henriette Gossler (1771–1836) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 47. Elisabeth Berenberg (1749–1822) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 1. **Bernhard Cathrinus Paus** |  |
|  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 48. Peder Johnsen Ødegaard (1745–1814) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 24. Joen Pedersen Ødegaard (1778–1850) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 49. Didrika Toresd. Lien (f. 1754) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 12. Johannes Ødegaard (1805–1886) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 50. Johannes Salvesen Salve (f. 1745) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 25. Marit Johannesdatter Salve (1777–1841) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 51. Elen Fastesdatter Skancke (1751–1802) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 6. Vilhelm Christian Marius Ødegaard, oberst |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 52. Alf Berg, lensmann på Lesja |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 26. Petter Sigvard Akeleye Berg (1780–1819) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 53. Anne Dorothea Akeleye (1749–1829) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 13. Sophie Amalie Brandt Berg (f. 1814) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 54. Peder Alstrup Jordhøy (f. 1748) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 27. Pouline Rønn Jordhøy |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 55. Sophia Amelia Brandt |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 3. Sofie Amalie Brandt Ødegaard (1881–1951) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 56. Henrik Tobias Holst (1735–1782) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 28. Bendt Sven Holst (1777–1854) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 57. Inger Marie Hansdatter (1735–1782) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 14. Frederik Julius Holst (1818–1865), trelasthandler, skipsreder, stortingsmann, ordfører i Moss mm. |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 58. Hans Lunde (1740–1815) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 29. Inger Helvig Lunde (f. 1788) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 59. Elen Andersdatter Hvaal (1758–1822) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 7. Inga Hedvig Holst (1853–1916) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 60. Marcus Jørgensen Monrad (1734–1808) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 30. Peter Marcussøn Monrad (1781–1850), prost i Moss |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 61. Kirsten Petersdotter Lund Steensen (1761–1838) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 15. Caroline Dorothea Monrad (1822–1907) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  | 62. Jacob Ambroe (1758–1807) |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 31. Severine Elisabeth Ambroe (1787–1848) |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 63. Anna Louise Gradmann (1757–1809) |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

 |

Utdannelse og karriere
----------------------

Sjefkirurg ved NORMASH og legesjef i Forsvarets sanitet Bernhard Paus i Korea under Koreakrigen
Han tok examen artium i 1927, medisinsk embedseksamen ved Det Kgl. Frederiks i 1936, ble spesialist i generell kirurgi i 1946 og i ortopedisk kirurgi i 1953. I 1964 ble han dr. med. ved Universitetet i Oslo med avhandlingen *Treatment for tuberculosis of the spine*.

Han var knyttet til Norges Røde Kors' feltsykehus i Finland under vinterkrigen 1939/1940; sykehuset ble ledet av hans far, som også var president i Norges Røde Kors på den tiden. I 1940 deltok han som lege under kampene i Norge. Fra 1940 arbeidet han ved bl.a. Rikshospitalet, Aker sykehus, Ullevål sykehus og Sophies Minde Hospital, og var en periode konstituert som direktør for Troms og Tromsø sykehus til 1947.

Han var legesjef i Forsvarets sanitet fra 1951 til 1958, og tjenestegjorde som kirurg og sjefkirurg ved Norwegian Mobile Army Surgical Hospital (NORMASH) under Koreakrigen i 1951 (major) og 1953 (oberstløytnant). Han arbeidet deretter som overlege ved det skandinaviske sykehuset i Seoul, National Medical Center (NMC), fra 1958 til 1960. Bernhard Paus hjalp mange hardt skadede koreanere med medisinsk hjelp og til et nytt liv i Norge. Han introduserte også Korea til vestens medisin og tok initiativer til moderne sykehusbygging. Norsk-koreaneren Lee Chul-ho har i intervjuer trukket frem Bernhard Paus og Trygve Lie som de to nordmenn som har gjort mest for Korea.

Han var formann i Norsk Militærmedisinsk Forening 1954–55.

Han var administrerende overlege (direktør) ved Martina Hansens Hospital i Bærum fra 1964 til 1980. Paus var president i Nordisk ortopedisk forening fra 1974 til 1976. Han var styreformann for Statens fysioterapiskole og medlem av styret for det skandinaviske sykehuset i Seoul og styret for Martina Hansens Hospital. Han var formann for Norske Koreaveteraners Forening fra starten i 1978. Han var norsk styremedlem i den internasjonale ortopediske forening fra 1968 til 1978.

Humanitært og samfunnsmessig engasjement
----------------------------------------

Bernhard Paus som stormester i Frimurerordenen, malt av Agnes Hiorth. Slektsvåpen øverst til høyre.
Hans kone Brita Collett Paus startet Fransiskushjelpen i Norge som han var tilsynslege for fra 1980 til 1993, og ekteparet Paus bragte dermed hospicebevegelsen til Norge. Bernhard Paus og Fransiskushjelpen var blant pionerer når det gjaldt smertebehandling i Norge.

Han var stormester i Den Norske Frimurerorden fra 1969 til 1990, som etterfølger etter høyesterettsdommer Anton Cathinco Stub Holmboe. Under hans 21 år som Frimurerordenens stormester og høyeste styrer økte medlemstallet til nærmere 20 000. Han gjorde ordenens lover offentlig tilgjengelige og avskaffet også blodblandingen i forbindelse med de høyeste ordensseremoniene. Hans riddernavn i Frimurerordenen var «Eques (a) Juvenci et Stellae» (ridder av oksen og stjernen, etter familievåpenet). Hans valgspråk var «magna est Veritas et praevalebit» («stor er Sannheten og måtte den seire»). Hans far og morfar var også begge medlemmer av Den Norske Frimurerordens høye råd. Han var en etterkommer av teaterprinsipalen Abel Seyler, en sentral skikkelse i tysk frimureri på 1700-tallet.

I 1974 opprettet han et stipend ved Universitetet i Oslo som ble utdelt til arbeidet for å fremme gjensidig aktelse og forståelse mellom mennesker.

Kunstneriske portretter
-----------------------

Bernhard Paus' våpen som stormester i Den Norske Frimurerorden
Det finnes bl.a. et maleri av ham av Agnes Hiorth.

Utmerkelser
-----------

* Sveriges flagg Ridder av Karl XIIIs orden
* Norges flagg Ridder 1. klasse av St. Olavs Orden (1980)
* Norges flagg Norges Røde Kors hederstegn (1940)
* Finlands flagg Frihetskorsets orden med sverd (1940)
* Sveriges flagg Vasaordenen (1942)
* Norges flagg Deltagermedaljen
* FNs flagg FN-medaljen
* USAs flagg Bronze Star Medal
* Sør-Koreas flagg Koreansk deltagermedalje
* Norges flagg Den norske Koreamedalje
* Sør-Koreas flagg Order of Diplomatic Service Merit
* Æresmedlem av Den Norske Frimurerorden
* Æresmedlem av Norsk ortopedisk forening
* Æresmedlem av Koreansk ortopedisk forening

Publikasjoner
-------------

* *Treatment for tuberculosis of the spine : anti-tubercolosis drugs in conjunction with radical operation and short hospitalization with no enforced recumbency or immobilization* (doktorgradsavhandling), Universitetsforlaget 1964

Litteratur
----------

* Pedersen, Lorentz Ulrik, *Norge i Korea : norsk innsats under Koreakrigen og senere*, Huitfeldt, 1991

Referanser
----------

1. 1 2 3   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Paus, Bernhard». *Norges leger 1996*. Oslo: Den norske lægeforening. 1996. s. 381. ISBN 8290921446.
3. ↑  «Paus, Bernhard». *Store norske leksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. 2005–2007.
4. ↑  «Bernhard Cathrinus Paus», i Terje Helsingeng (red.), *Stormesteren*, Den norske frimurerorden, 2005, ISBN 82-996484-1-6, s. 166

| * v
* d
* r
Den Norske Frimurerordens stormestre |
| --- |
| Karl III Johan **·** Oscar I **·** Karl IV **·** Oscar II **·** Conradi **·** Mohr **·** Færden **·** Bødtker **·** Rønneberg **·** Hvinden Haug **·** Kaas **·** Holmboe **·** Paus **·** Knutrud **·** Hagen **·** Nygaard **·** Skar **·** Evensen **·** Tollefsen |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |