recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Bygården i Vetrlidsallmenningen 4 fra 1904
De Kulturhistoriske samlinger
Geofysisk Institutt (UiB)
Geofysisk institutts inngangsparti
**Egill Reimers**, født 18. juli 1878 i Bergen, død samme sted 11. november 1946, var en av de mest markerte arkitektene i bergensområdet i første halvdel av 1900-tallet. Reimers ble uteksaminert som arkitekt ved Technische Hochschule, München i 1902. Reimers arbeidet først ved Stadtskonduktørens kontor i Bergen, før han i 1904 startet egen praksis. Reimers arbeider spenner fra jugendstil via nyklassisismen til senere funksjonalisme. Gjennom hele produksjonen viser verkene en forankring i byens byggetradisjon.

Bygården i Vetrlidsallmennigen 4 (1904) og Turnhallen (Danseteateret) i Sigurdsgate 6 (1908) har begge et tydelig preg av jugendstil. I 1908 tegnet han sin egen bolig Kirkeveien 6, et tidlig eksempel på den kommende nasjonalromantikken. Villaen i Formanns vei 42 regnes som et fint eksempel på bergensstilen i dette område. Villaen i Øvre Kalfarlien 42 (1915) vokser opp av terrenget og er en forløper til Bergensskolen. Konsertpaleet (1918) var opprinnelig konsertsal med 1200 sitteplasser som ble ombygget til fire kinosaler i 1981. Statsarkivet i Årstadveien 22 (1918–1921) regnes som et av hans hovedverk. Han fikk Houens fonds diplom for Statsarkivet i 1924. Reimers tegnet Historisk Museum (*De kulturhistoriske samlingene*) etter en reguleringskonkurranse i 1918 og bygget sto ferdig i 1927. For Universitetet i Bergen tegnet han også Geofysisk institutt (1928–51). Andre sentrale bygg av Reimers er tinghuset fra 1928, innviet 1933. I 1930 tegnet Reimers garasjen for brødbilene til Smith Sivertsens bakeri i Håkonsgaten 47a. Dette bygget regnes som det første funksjonalistiske bygg oppført i Bergen.

OL-deltakelse
-------------

Reimers ble olympisk mester i seiling under sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han vant sammen med Arthur Allers, Martin Borthen, Johan Friele, Kaspar Hassel, Christen Wiese, Erik Ørvig, Olaf Ørvig og Thor Ørvig olympisk gull i klassen *12 meter type 1919* med den norske båten «Heira II». Det var kun en båt i denne klassen.

### OL-medaljer

* 1920 Belgias flagg Antwerpen - Gull **Gull** i seiling, 12-metersklassen type 1919

Se også
-------

* Bergensskolen i arkitektur

Referanser
----------

1. ↑   Artists of the World Online, AKL Online kunstner-ID 00174060[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Egill\_Reimers[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Egill\_Reimers, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Egill Reimers – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Egill Reimers – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Egill Reimers – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
* Håkonsgaten 47a

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** KulturNav
 |
OSI-modellen| * 7 Applikasjonslaget
* 6 Presentasjonslaget
* 5 Sesjonslaget
* 4 Transportlaget
* 3 Nettverkslaget
* 2 Datalink-laget
* 1 Det fysiske laget
 |
| * v
* d
* r
 |

**Presentasjonslaget** er det sjette av de sju lagene i OSI-modellen. Det utfører tjenester for applikasjonslaget og benytter seg av tjenestene på sesjonslaget.

Presentasjonslaget er ansvarlig for leveringen og formateringen av informasjon for videre bearbeidelse og fremvisning på applikasjonslaget. Det avlaster applikasjonslaget for bekymringer angående syntaksforskjeller i datarepresentasjonen mellom sluttbrukersystemer. Et eksempel på en presentasjonstjeneste er å konvertere en EBCDIC-kodet tekstfil til en ASCII-kodet fil.

Presentasjonslaget er det første laget hvor man begynner å tenke på hva som sendes på et mer avansert nivå enn bare en masse nuller og enere. Dette laget tar seg av ting som hvordan tekststrenger er representert, som om lengden på en tekst angis først (slik Visual Basic gjør det) eller om slutten på teksten markeres med et spesielt tegn (slik C++ gjør det). Andre eksempler er hvordan video skal overføres og hvordan objektene i objektorientert programmering skal forvandles til en strøm av bytes. Tanken er at applikasjonslaget bare skal kunne angi dataene som skal overføres, og presentasjonslaget vil ta seg av resten.

Kryptering blir vanligvis utført på dette laget, men det kan også gjøres på applikasjons-, sesjons-, transport- eller nettverkslaget. Det er forskjellige fordeler og ulemper med å implementere kryptering på hvert av lagene.

I mange applikasjoner og protokoller skilles det ikke mellom presentasjonslaget og applikasjonslaget. HTTP for eksempel er vanligvis betraktet som en applikasjonslagprotokoll, men dekker presentasjonslagsaspekter slik som evnen til å identifisere tegnsett for korrekt konvertering, som da gjøres på applikasjonslaget.

Eksempler
---------

* HTTP/HTML
* ASN.1
* XML
* TDI
* XDR
* SNMP
* FTP
* Telnet
* SMTP
* Netware Core Protocol
* Apple Filing Protocol (AFP)
**Frédéric Chopin lufthavn Warszawa-Okęcie** (IATA:**WAW**, ICAO:**EPWA**) (Polsk: *Port Lotniczy im. Fryderyka Chopina*) er en flyplass som ligger i bydelen Okęcie i Warszawa. Den ble tidligere kalt **Okęcie International Airport**. Flyplassen er oppkalt etter den kjente polske komponisten Frédéric Chopin, og er landets største flyplass.

Historie
--------

Stedet der flyplassen i dag ligger har vært brukt til luftfart siden 1910. I 1927 ble det bestemt at Okęcie skulle bli Warszawas hovedflyplass. Etter ferdigstillelsen av bygningen i 1934, tok flyplassen over all flytrafikk fra Pole Mokotowskie flyplassen. I tillegg til å være base for LOT Polish Airlines, huset Okęcie også fire skvadroner i det Polske luftvåpenet og flyfabrikken Doświadczalne Zakłady Lotnicze.

Under 2. verdenskrig ble nesten hele flyplassen bombet og ødelagt. I 1969 ble en ny internasjonal terminal åpnet; innenriksfly gikk fortsatt fra det gamle terminalbygget. Den nåværende terminalen ble bygget i 1992 for å dele opp innenriks og utenrikstrafikken.

Transport til og fra
--------------------

Flyplassen ligger ca. 8 km unna byens sentrum, og betjenes av busser nummer 148, 175 og 188 samt nattbuss nummer N32.
Foretrekker man å ta drosje, anbefaler flyplassens ledelse tre registrerte drosjeselskaper: ELE SKY TAXI, SUPER TAXI og SAWA TAXI.

Statistikk
----------

| År | Passasjerer | Statistikker |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 4700000 |  |
| 2002 | 4 900 000 |
| 2003 | 5 200 000 |
| 2004 | 6 100 000 |
| 2005 | 7 071 881 |
| 2006 | 8 101 827 |
| 2007 | 9 268 476 |
| 2008 | 9 460 606 |
| 2009 | 8 320 927 |
| 2010 | 8 712 384 |
| 2011 | 9 337 734 |
| 2012 | 9 587 842 |
| 2013 | 10 683 706 |
| 2014 | 10 590 473 |
| 2015 | 11 206 700 |
| 2016 | 12 835 560 |
| 2017 | 15 752 000 |

Warszawa-Modlin lufthavn
------------------------

Warszawa fikk sin andre passasjerflyplass i 2012. Warszawa-Modlin lufthavn er en lavpris- og charter-flyplass 40 km nord for Warszawa, i byen Modlin.

Referanser
----------

1. ↑  Chopin lufthavn  *Trafikkstatistikk airportchopin*

Kilder
------

* informasjonsside om Frédéric Chopin lufthavn Warszawa-Okęcie på norsk Arkivert 2. februar 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (pl) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Warsaw Frederic Chopin Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
**Preposisjon** (av lat. praeponere, stille foran), er en grammatikalsk ordklasse. Vanlige preposisjoner i norsk er i, på, mellom, over, under, av, bak, før, etter, hos, gjennom, utenom, blant, ved siden av. 

Preposisjoner bøyes ikke, og står foran et annet ord for å danne et *preposisjonsuttrykk* (i senga, på taket). De samme ordene kan i enkelte tilfeller være plassert etter ordet de står til; de er da strengt tatt *postposisjoner*

I norsk kan stå sammen med substantiv, pronomen eller verb dersom verbet er i infinitiv. 

* Substantiv: Jeg sitter **i** bilen
* Pronomen: Han fikk en gave **av** meg
* Verb: Jeg er glad **i** å danse

Preposisjoner kan fortelle hvor noe er:

* Per sitter **på** taket

Preposisjoner kan fortelle noe om tid:

* Du må gjøre leksene dine **før** middag.

Foran stedsnavn brukes **i** eller **på**:

* Jeg bor **i** Oslo
* Du bor **på** Voss

Kasus
-----

I språk hvor man har grammatikalske kasus styrer preposisjoner normalt hvilken kasus det etterfølgende ordet får. I enkelte språk, som tysk, tar hver bestemt preposisjon en bestemt kasus, mens i andre, som latin, er det betydningen av preposisjonen i det enkelte tilfelle som avgjør kasus.

På norsk finnes det i enkelte dialekter tydelige spor etter at preposisjoner styrer kasus. Det finnes også noen eksempler som har blitt bevart i faste sammensetninger, som f.eks. *til bords*, til gårds*, til lands*, til vanns*, til sjøs*, *fra borde* og *av gårde*.

Se også
-------

* Postposisjon

| * v
* d
* r
Ordklasser i norsk språk |
| --- |
| Substantiv **·** Adjektiv **·** Pronomen **·** Determinativ **·** Verb **·** Adverb **·** Preposisjon **·** Konjunksjon **·** Subjunksjon **·** Interjeksjon |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Preseterist** er en eksamenskandidat som har fått karakteren «prae ceteris» (latin (*laudabilis*) *prae ceteris*, «(rosverdig) fremfor de andre»).

Tidligere tilsvarte dette examen artium-karakteren «særdeles tilfredsstillende» som ble tildelt ved minst meget tilfredsstillende i alle fag. Senere er «prae ceteris» benyttet om beste universitetskarakter ved teologisk og historisk-filosofisk embetseksamen. Dette tilsvarer *laudabilis cum litteris commendatitiis*, «rosverdig med anbefalingsskriv».

Gammelt karaktersystem
----------------------

Det gamle karaktersystemet for høyere utdanning, nå erstattet av bokstavsystemet, var delt inn i latinske kategorier med tilhørende tallkarakter.

* Laudabilis prae ceteris: 1,0-1,5
* Laudabilis: 1,6-2,5
* Haud illaudabilis: 2,6-3,2
* Non contemnendus: 3,3-4,0
* Immaturus: uten tallverdi

1,0 er beste karakter og 4,0 er dårligste ståkarakter.

Referanser
----------

1. ↑  Forskrift om ex.phil ved UiTø.

Kilder
------

* Forskrift om examen philosophicum ved Universitetet i Tromsø:[*død lenke*]
Cinépolis i Plaza Sendero i Ecatepec i Mexico
**Cinépolis** er en meksikansk kinokjede. Den ble etablert i Morelia i delstaten Michoacán i 1947. Den er i dag Latin-Amerikas største kinokjede. Verden over har den til sammen 5334 kinosaler fordelt på 652 kinoer (per februar 2018). Kjeden operer i Mexico, Guatemala, Honduras, El Salvador, Costa Rica, Panama, Colombia, Peru, Chile, Argentina, Brasil, Spania, India og USA. Per 2018 er det Cinépolis-kinoer i 99 byer i Mexico, 14 byer i Mellom-Amerika, 63 byer i Sør-Amerika, 64 byer i Asia, 18 byer i Europa (Spania) og 13 byer i USA.

Cinépolis' slagord er «La capital del cine» («kinoens hovedstad»).

Referanser
----------

1. 1 2  «Cinépolis – Nuestra historia». Arkivert fra originalen 12. september 2014. Besøkt 12. september 2014.
2. ↑  «Cinépolis – Datos de la compañía». Arkivert fra originalen 12. september 2014. Besøkt 12. september 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (es) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Cinépolis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Egil Henrik Teige** (født 12. mai 1941, død 20. mars 2006) var en norsk programleder i NRKs fjernsynsavdeling.

Han arbeidet både i Dagsrevyen, underholdningsavdelingen og faktaavdelingen. Han ble rikskjendis da han på 1970-tallet begynte å le i en dagsrevysending, og ikke lenge etter dette begynte han i underholdningsavdelingen. Teige jobbet flere steder i NRK-systemet over mange år, blant annet i Dagsrevyen, Underholdningsavdelingen, Forbrukermagasinet og Forbrukerrefleks. Han var programleder for den norske finalen i Melodi Grand Prix i 1978 og 1979 og NRKs kommentator under Eurovision Song Contest i Jerusalem i 1979. De siste årene arbeidet han med dokumentar-serien *På skråplanet*, om mennesker med sære eller unike leveveier eller hobbyer.

Teige døde etter lengre tids kreftsykdom, og ble 64 år gammel.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Egil Teige er død» nrk.no, 20. mars 2006
2. ↑  *Aftenposten*, 31. mars 1978, side 35

Eksterne lenker
---------------

* (en) Egil Teige på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Egil Teige hos Sceneweb Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Egill Eðvarðsson**  (født 1947 i Reykjavík) er en islandsk filmregissør.

Biografi
--------

Eðvarðsson har studerte musikk på Island, studert kunst på South Georgia College ett år før han ble uteksaminert som en tegneinstruktør ved Islands kunsthøyskole i 1971.

I tillegg til å være kjent som filmskaper har Eðvarðsson også komponert musikk, gitt ut lyrikk og hatt sinne malerier utstilt både på Island og i utlandet.

Han jobbet i 10 år som produsent ved islandsk TV, inkludert en rekke samarbeid med regissør Hrafn Gunnlaugsson. I 1981 var han en av stifterne av filmselskapet Hugmynd. I 1983 skrev manus for sin første spillefilm *Húsið: Trúnaðarmál*. Manus ble skrevet i samarbeid med Björn Björnsson og Snorri Þórisson, men Egill Eðvarðsson står alene for regi. Filmen, en psykologisk thriller fikk entusiastisk mottakelse av kritikerne og det islandske publikum.

Eðvarðsson står bak flere TV-filmer, de best kjente er *The Deacon* fra 1988 og *Story of a Child* fra 1989.

Filmografi
----------

* 1983 – *Húsið: Trúnaðarmál*
* 1989 – *Story of a Child*
* 1995 – *Agnes*

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Egill Eðvarðsson på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (da) Egill Eðvarðsson på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (en) Egill Eðvarðsson hos The Movie Database Rediger på Wikidata

Portal: Island

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** NKC
 |
Kart over Nordøst-Grønland, United States Air Force, 1969
**Prinsesse Caroline-Mathilde Alper** er en fjellkjede ved foten av halvøya Holm Land på Nordøst-Grønland. Området ligger i nordre del av Nordøst-Grønland biosfærereservat. Fjellkjeden er oppkalt etter prinsesse Caroline-Mathilde av Danmark (1912–1995).

Prinsesse Caroline-Mathilde Alper strekker seg fra Hekla Sund i sør til Ingolf Fjord i nord. Mot øst avgrenses fjellkjeden av Brede Spærregletscher, og mot vest avgrenses fjellene av Vandredalen og Sæfaxi Elv. Fjellkjedens utstrekning i nord-syd-retning er 55 km, og fjellområdets bredde utgjør 20 km.

Den høyeste fjelltoppen i Prinsesse Caroline-Mathilde Alper oppgis på det viste kartet fra US Air Force å være 1801 moh. En lavere topp på 1737 moh. ligger i den søndre del av fjellkjeden. Det vedlagte danske kartet oppgir ingen høyder for området.

Eksterne lenker
---------------

* Nordøst-Grønland, Kart i målestokk 1:1 000 000. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), 2010.
* Anthony K. Higgins: Catalogue of place names in northern East Greenland, Geological Survey of Denmark and Greenland Bulletin, bind 21, 2010, sidene 117–368. (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Prensnegler** er bløtdyr, og en familie snegler som lever i sjøvann (marine). Skallet hos disse artene er ettertraktet i samlinger og brukes i kunsthåndverk i flere steder i Asia. De finnes i Det indiske hav og Stillehavet, men mangler i Atlanterhavet.

Utseende
--------

Skallet er avlangt, tynt og ender i en spiss, opptil er 25 centimeter langt. Vanligvis rundt 13-17 centimeter. Skallet er udelt (ett skall) og høyrevridd og består hovedsakelig av kalsiumkarbonat (CaCO3). Å lese et skall vil si å holde det på en spesiell måte slik at antall vridinger kan telles og høyden kan måles. Åpningen skal vende mot deg og toppen opp. Mål er skallhøyde og nummer er vridninger.

Bare hodet og den store foten stikker ut av skallet, og danner den delen av kroppen som synes. Hodet er velutviklet med tentakler, øyne og munn. Arter som lever på svært dypt vann eller i jorden mangler øyne. Den har en tunge med små tagger, også kalt raspetunge. Med den rasper den i seg deler av planter, som er det den lever av. De har også giftkjertler, men skal ikke være farlige for mennesker.

Inne i skallet ligger kroppens indre organer oppkveilet. Det er kjønnsorganer, fordøyelsesorganet, kalt innvollsekken. Innvollssekken er usymetrisk. 

Prensnegler er i tradisjonell systematikk plassert i gruppen forgjellesnegler (Prosobranchia), Forgjellesnegler er en parafyletisk gruppe og er i nyere systematikk gjerne splittet opp i andre grupperinger. Forgjellesnegler har gjellene plassert foran hjertet. Åndedrett skjer via et hull i framkanten av skallet.

Levevis
-------

Prensnegler lever i saltvann, i hav der det er varmt vann. De finnes på sandbunn og i korallrev. 
De lever av plantemateriale som alger, og dyr.

Systematisk inndeling
---------------------

Denne inndelingen følger Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. 2005..

**Treliste**
* bløtdyr (Mollusca)
	+ snegler (Gastropoda)
		- Orthogastropoda Ponder & Lindberg, 1996
			* Caenogastropoda
				+ Neogastropoda
					- overfamilie Conoidea
						* familie prensnegler, Terebridae
							+ slekt *Duplicaria*
							+ slekt *Hastula*
							+ slekt *Myurella*
							+ slekt *Pervicacia*
							+ slekt *Terebra*
							+ slekt *Terenolla*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Prensnegler* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Prensnegler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Prensnegler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Prensnegler* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Prensnegler* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Prensnegler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Terebridae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Terebridae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Terebridae

Kilder
------

* Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. (J. Fryda, B. Hausdorf, W. Ponder, A. Valdés og A. Warén ) 2005. *Classification and Nomenclator of Gastropod Families*. Malacologia (vol. 47) 1-2. side 1-397.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Egill Heiðar Anton Pálsson** (født 1974 på Island) er en islandsk skuespiller, teaterinstruktør og professor i skuespill og regi. 

Han er utdannet skuespiller i Reykjavík fra 1995 til 1999 og studert teaterinstruksjon på Statens teaterskole i København i 2002. 
Han har undervist ved Islands kunstakademi fra 2004 til 2006, Den danske scenekunstskole fra 2006 til 2012 og på Hochschule für Schauspielkunst "Ernst Busch" i Berlin fra 2013. 

Han har satt opp forestillinger på Det Kongelige Teater i København, Göteborgs Stadsteater, Stockholm Stadsteater, Schaubühne Berlin, Þjóðleikhúsið (Islands Nationalteater) og Nationaltheater Mannheim. Fra august 2020 tar han over som teatersjef ved Hålogaland Teater i Tromsø.

Referanser
----------

1. ↑  «Egill Pàlsson | Det kgl. teater». *Det KGL Teater* **(dansk)**. Besøkt 14. februar 2020.
2. ↑  «Egill Pálsson blir ny teatersjef ved Hålogaland Teater HT - Hålogaland Teater». *halogalandteater.no*. Besøkt 14. februar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Egill Heiðar Anton Pálsson på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Video av enkel Stirlingmotor i drift
En **stirlingmotor** er en varmekraftmaskin som drives med utvendig forbrenning. Den ble oppfunnet av den skotske presten Robert Stirling i 1816.

Kort forklart virker stirlingmotoren ved at man skyver en innestengt mengde med gass mellom to kammer, et kammer hvor gassen varmes opp, og et annet kammer hvor gassen kjøles ned. Det er vanlig å bruke luft som gass, men helium og hydrogen er også benyttet. En varm gass vil utvide seg, og gassen vil trekke seg sammen når den avkjøles. Ved hjelp av stempler kan denne energien omdannes til mekanisk energi.

Sammenliknet med ottomotoren (bensinmotor) har stirlingmotoren en høyere virkningsgrad. Motoren er nærmest vibrasjonsfri og er svært stillegående. Siden motoren bruker ekstern oppvarming og skiller arbeidsgass fra både kjøling og oppvarming kan en bruke mange forskjellige varmekilder. Dette kan være solenergi, biobrensel eller spillvarme. Ulempene til motoren er at den trenger oppvarmingstid før den gir fullt energiutbytte, og at den ikke klarer å endre energiutbyttet hurtig. Motoren er derfor ikke egnet som bilmotor.

Eksterne lenker
---------------

* «Stirling Engines - How They Work», fra Youtube

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Egil Torin Næsheim** (født 9. mars 1939 i Stavanger, død 22. februar 2023 i Fredrikstad) var en norsk tegner og illustratør. 

Egil Torin Næsheim hadde illustrasjonsoppdrag for norske og utenlandske forlag, aviser, tidsskrifter og TV. Han har hatt et stort antall utstillinger og blitt innkjøpt av flere institusjoner. Mange av tegningene er utført i blyant og akvarell med motiv fra norsk natur i en lett karikert stil. Egil Torin Næsheim har også tegnet mye for barn, blant annet eventyrmotiver, og mottok Kultur- og kirkedepartementets pris for barne- og ungdomslitteratur tre ganger.

Egil Torin Næsheim bodde og arbeidet i Fredrikstad. Han var bror til tegneren Alf Næsheim (1926–2014). Deres far var maleren Sverre Næsheim (1900–76).

Referanser
----------

1. ↑   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Egil\_Torin\_Næsheim, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   KulturNav, KulturNav-ID b28e7366-0084-471f-a952-942a3c86660e, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Fredriksstad Blad, side(r) 22-23, utgitt 28. februar 2023[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Egil Torin Næsheim i Galleri BBB (Fredrikstad biblioteks nettgalleri av barnebokillustrasjoner)
* Presentasjon på Kulturnett.no
* Anmeldelse av biografien om Egil Torin Næsheim

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** KulturNav
 |

Portaler: Litteratur | Kunst
**Sandvika teater** (tidl. Sandvika kino) holder til i Kinogården i Sandvika ved Sandvikselva i Bærum. Bygningen er bygget i 1959 og eies av Bærum kommune. 

Kinogården ble bygget som kinolokale med 500 sitteplasser i 1959. Bygningen er tegnet av arkitektene Magnus og Anton Poulsson. Magnus Poulsson er blant annet kjent for å ha tegnet Oslo rådhus og Bærum rådhus. 

Landets første, kommunale kino- og kulturadministrasjon ble etablert i Kinogården i 1969. Etterhvert ble hovedscenen også tilgjengelig for andre kunstarter som teater, ballett, konserter mv. Kinodriften i bygget ble avviklet i 1987, og hovedsalen ble bygget om i 1989.

Gården ble pusset opp og rehabilitert sesongen 2008-2009, og har en publikumskapasitet på 497.

Litteratur
----------

* *100 år i Sandvika*, Selskapet til Sandvikens Vel, 1996.
* *Sandvika – fra tettsted til by*, Selskapets til Sandvikens Vel, 2006. ISBN 978-82-303-0619-2

Eksterne lenker
---------------

* Bærum kommune: Sandvika teater
* Kulturarena Bærum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Discogs
 |
Flagg som benyttes av ONLF
ONLA-opprørere
**Ogadens nasjonale frigjøringsfront (ONLF)** (somali: *Jabhadda Wadaniga Xoreynta Ogaadeenya*; arabisk: الجبهة الوطنية لتحرير أوجادين) er en separatistisk opprørsgruppe i Ogaden i det østlige Etiopia som har som mål at Ogaden skal bli en egen stat.

Historikk
---------

ONLF ble dannet i 1984 og kan ses som en fortsettelse av konflikten mellom Somalia og Etiopia om Ogadenregionen, en konflikt som begynte i kolonitiden da forskjellige deler av Afrika ble tildelt forskjellige europeiske land, og som på 1970-tallet kulminerte i Ogadenkrigen.[]

De svenske journalistene Martin Schibbye og Johan Persson tok seg inn i Ogadenområdet i 2011 med hjelp av ONLF-geriljaen ved deres mislykkede forsøk på å rapportere om de overgrep som flyktninger hadde vitnet om pågikk der, og koblingene det hadde til oljeselskapet Africa Oils virksomhet i regionen.[]

Rekruttering
------------

ONLF rekrutterer i hovedsak fra ogadenklanen, som utgjør omkring halvparten av den regionale befolkningen.

Referanser
----------

1. ↑  Blair, David (9. oktober 2007). «Ethiopia's 'secret war' forces thousands to flee». *Telegraph.co.uk* **(engelska)**. Telegraph Media Group. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 30. oktober 2007.

Eksterne lenker
---------------

* ONLFs hjemmeside
* "In the shadow of Ethiopia's rebels", artikkel av Elizabeth Blunt, *BBC News*, 14. august 2007
**Jaramogi Ajuma Oginga Odinga** (født sannsynligvis i oktober 1911 i Bondo i Nyanzaprovinsen, død 20. januar 1994 i Nairobi eller Kisumu) var en luo-høvding, en av de ledende motstandsmennene mot det britiske kolonialstyret i Kenya, det frie Kenyas første visepresident og senere ledere for den politiske opposisjonen mot Jomo Kenyatta.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han ble født som **Obadiah Adonijah**. I selvbiografien *Not Yet Uhuru* anslår Odinga at han var født i oktober 1911. Senere byttet han ut site kristne navn mot det tradisjonelt afrikanske Oginga Odinga.

### Politisk karriere

I 1957 ble Oginga Odinga politisk talsmann for luofolket. Samme år ble han valgt til representant av det lovstiftende rådet i den sentrale Nyanza-valgkretsen.

I 1960 dannet Odinga partiet KANU, sammen med Tom Mboya. Da Kenya ble selvstendig i 1964, ble Odinga landets første visepresident. Han ble imidlertid snart uenig med president Kenyatta om den politiske kursen, forlot sin post i KANU for å i 1966 opprette Det kenyanske folkeforbund.

I 1969 ble Odinga fengslet for år, etter en verbal disputt med Kenyatta ved ett kaotisk offentlig møte i Kisumu.

Først etter Kenyattas død i august 1978 gjenopptok Odinga sin politiske gjerning. I 1982 ble han satt i husarrest etter et kuppforsøk mot Daniel arap Moi.

Jaramogi krediteres for uttrykket «Not Yet Uhuru» som er tittelen på hans selvbiografi som han skrev i 1980-årtene under husarresten. «Uhuru» betyr frihet på swahili og det var hans synspunkt at selv etter uavhengigheten fra den britiske kolonialismen ble den politiske opposisjon brutalt undertrykket i Kenya, slik at landet ennå ikke hadde oppnådd ekte frihet. Jaramogis sønn Raila var også i forvaring i en periode av åtte år.

I 1990 forsøkte han forgjeves å registrere et opposisjonsparti, National Democratic Party. I 1991 var han medgrunnlegger av og interimsordfører for Forum forgjenopprettelse av demokrati (Forum for Restoration of Democracy, FORD)*.*

Oginga Odingas sønn Raila Odinga ble senere en av Kenyas ledende politikere. En annen sønon, Oburu Odinga, ble medlem av parlamentet.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Oginga-Odinga[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Oginga Odinga, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Oginga-Odinga, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Munzinger Personen, oppført som Jaramogi Ajuma Oginga Odinga, Munzinger IBA 00000009518, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6tf41pn, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2  «Oginga Odinga». *ne.se*. Besøkt 27. november 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |
«Christian II undertegner dødsdommen over Torben Oxe» slik kunstneren Eilif Peterssen så det for seg i et historiemaleri malt 1875-76
**Torben Oxe** (død 29. november 1517) var Christian IIs lensmann på Københavns slott fra 1514 og fikk dessuten Krogen (Kronborg) len ved Helsingør. Han ble fengslet av kongen som for riksrådet anklaget ham for blant annet giftmord på Dyveke, men han ble frifunnet for anklagen. Kongen bragte ham da for en birketingsrett av 12 bønder fra landsbyen Solbjerg, som uttalte: «Vi dømmer ham ikke, men hans gerninger dømmer ham.»

Torben Oxe ble henrettet den 29. november 1517. Dette opprørte adelen, og Riksrådet beklaget henrettelsen. Det var et av mange forhold som gjorde at Christian ble ansett som tyrann, noe som senere førte til hans avsettelse.

Eksterne lenker
---------------

* Torben Oxe på SNL
* Biografi på Danske konger dk

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Hardbakkedalen** øverst og **Hardbakkadalen** nederst er en dal i Bergen i Vestland fylke. Dalen hadde nederst opprinnelig gården Hardbakka (nå ruin) ovenfor Hardbakkaplasset.

Dalen er regnet som en av de mest naturskjønne i Bergen.

Dette er den midterste av tre daler opp fra nordre ende av Svartediket:

* Våkendalen, mot nord, hvor Tarlebøveien følger denne opp mot 'baksiden' av Rundemanen og Blåmanen
* Hardbakkadalen, mot nordøst, (postvei fra 1600–1780) som fortsatte videre over Borgaskaret som krysser Vidden og ned igjen mot Borgo ovenfor Lone i Arna.
* Isdalen, mot sørøst, er dalen som går opp langs 'baksiden' av Ulriken. Navnet blir også brukt om hele dalen utover mot byen.

Tjern og elv
------------

Fra Hardbakkatjørna på 306 moh. renner elven via Bogstifossen ut i Svartediket på 76 moh.

Friluftsliv
-----------

Dalen er sentrumsnært til Bergen og nås greit på 1 times tid. Det kan likevel anbefales en liten dagstur hvor man går opp sidedalen Våkendalen, eventuelt kulturminneløypen der, opp til Tarlebøvatnet hvor man tar av sti til høyre ved demningen, følger denne opp på Såtene vest for Langelivatnet. Her er flotte utsiktspunkt, hvoretter man ved nedstigningen i Hardbakkedalen får et like flott utsyn hele veien nedover. Dette gir best utsyn, fremfor å gå opp Hardbakkedalen.

Alternativt kan man gå opp den tredje dalen, Isdalen, opp til Vidden, ta nordover til Borgaskaret og deretter ned igjen Hardbakkedalen. Dette er en litt høyere løype i det som er Bergen sitt høyfjellsterreng, og anbefales ikke ved uvær og tåke/dis. Leteaksjoner forekommer flere ganger årlig i området.

Referanser
----------

1. ↑  Hardbakkedalen øverst og Hardbakkadalen nederst - Kartverket
**Fréderic-Albert Gustave Bruynseels** (født 13. juli 1888, død 10. oktober 1959) var en belgisk seiler som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Bruynseels ble olympisk mester i seiling under sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han vant sammen med Émile Cornellie og Florimond Cornellie olympisk gull i 6 meter-klassen type 1907 med den belgiske båten «Edelweiß». Det var fire båter i denne klassen, to norske og to belgiske. «Edelweiß» vant foran de norske båtene «Marmi» og «Stella».

OL-medaljer
-----------

* Gull 1920 Belgias flagg Antwerpen - **Gull** i seiling, 6 meter-klassen type 1907 Belgias flagg Belgia

Eksterne lenker
---------------

* (en) Frédéric Bruynseels – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Frédéric Bruynseels – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Frédéric Bruynseels – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Frédéric Bruynseels – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Frédéric Bruynseels – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Frédéric Pietruszka** (født 13. mai 1954 i Fontainebleau), fransk fekter som deltok i de olympiske leker 1976 i Montréal, 1980 i Moskva og 1984 i Los Angeles.

Pietruszka ble olympisk mester i fekting under Sommer-OL 1980 i Moskva. Han var med på det franske laget som vant lagkonkurransen i florett foran Sovjetunionen og Polen. De andre på laget var Philippe Bonin, Bruno Boscherie, Didier Flament og Pascal Jolyot.

Fire år senere, under Sommer-OL 1984 i Los Angeles, vant han en bronsemedalje i lagkonkurransen i florett med det franske laget som kom på tredjeplass bak Italia og Vest-Tyskland.

OL-medaljer
-----------

* Gull 1980 Sovjetunionens flagg Moskva - **Gull** i fekting, florett lag Frankrikes flagg Frankrike
* Bronse 1976 Canadas flagg Montréal - Bronse i fekting, florett lag Frankrikes flagg Frankrike
* Bronse 1984 USAs flagg Los Angeles - Bronse i fekting, florett lag Frankrikes flagg Frankrike

Eksterne lenker
---------------

* (en) Frédéric Pietruszka – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Frédéric Pietruszka – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Frédéric Pietruszka – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
**Charles-Gustave Kuhn** (født 28. april 1889, død 18. desember 1952) var en sveitsisk rytter som deltok i de olympiske leker 1928 i Amsterdam.

Kuhn vant en olympisk bronsemedalje under OL 1928 i Amsterdam. Han kom på tredjeplass i sprangridningskonkurransen med hesten «Pepita» bak, gullmedaljevinneren tsjekkoslovakiske František Ventura på «Eliot» og Pierre Bertrand de Balanda på «Papillon». Det sveitsiske laget, med Kuhn, kom på åttendeplass i lagkonkurransen i sprangridning.

OL-medaljer
-----------

* Bronse 1928 Nederlands flagg Amsterdam - Bronse i hestesport, sprangridning Sveits’ flagg Sveits

Referanser
----------

1. ↑  van Rossem, G. (1928). *The ninth olympiad Amsterdam 1928 Official report*. Amsterdam: The Netherlands olympic comitee. s. 555.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Charles Kuhn – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Charles Kuhn – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Charles Kuhn – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
**Tanisteri** er et gælisk system for overføring av titler og landområder. I dette systemet er tanisten (irsk: *tánaiste*; skotsk-gælisk: *tànaiste*; manx: *tanishtey*; engelsk: *tanistry*) en tronfølgerordning som ble brukt av flere keltiske stammer. Klanens høvding eller konge ble valgt blant overhoder for de forskjellige familiene, og utnevnt av en forsamling. Etterhvert utviklet dette seg til at kongen utpekte en etterfølger, uten å måtte ta spesielle hensyn til familiebånd. Den utpekte arvingen til tronen var således det nestkommanderende. Det skotske dynastiet Alpin holdt seg strengt til reglene fram til 1034, og brukte dem i en mer utflytende form fram til dynastiets fall i 1058. Det neste dynastiet, Dunkeld, avskaffet ordningen og innførte arverett for kongens førstefødte sønn. 

Ordet er bevart i Republikken Irlands regjering, der statsministeren er *Taoiseach* (bokstavelig «høvding») mens visestatsministeren, nestlederen, er *Tánaisteer* for regjeringen, i forbindelse med innføringen av landets nye grunnlov.

I den skotske adelen beholdt man ordningen inntil Jakob I (1406–1437) avskaffet det og erstattet det med den engelske arveordningen. I realiteten var herskerens nærmeste familie de fremste kandidater, og det var vanlig at det var en av kongens sønner som overtok tronen. Det var dog ingen automatikk i dette, og spesielt ingen sikkerhet for at det var eldste sønn som overtok. 

Det ser ut til at systemet fungerte rimelig godt innen et mindre stammesamfunn, men etter Skottlands samling tyder alt på at det skapte problemer. Mye av uroen under huset Alpin ser ut til å skyldes forsøk på å myrde seg fram til tronen. Så lenge det var bare mindre enheter som sto på spill, og ettersom det ofte var enkelt å dele makten i disse, var ikke ambisjonsnivået høyt nok til at det skapte borgerkrigstilstander. Med en så høy maktposisjon som konge over hele Skottland vokste også ambisjonene, og i et krigersamfunn var veien til borgerkrig da kort.

Referanser
----------

1. ↑  «tanistry», *Britannica*
2. ↑  «Department of the Taoiseach», *Gov.ie*
3. ↑  «Irish deputy PM faces no confidence vote», *BBC News*. 23. november 2017.
4. ↑   «Constitution of Ireland», *Irishstatutebook.ie*
5. ↑  Artikkel 13.1.1º og Artikkel 28.5.1º av Constitution of Ireland. Sitat: «The head of the Government, or Prime Minister, shall be called, and is in this Constitution referred to as, the Taoiseach.» Jf. Gov.ie

Litteratur
----------

* Bryne, Francis John ([1973] 1987): *Irish Kings and High Kings*. 2. utg. Dublin: B.T. Batsford Ltd
* Kelly, Gerald A. John (2012): "Election of Gaelic kings and leaders under féineachas Arkivert 6. mars 2016 hos Wayback Machine. *Irish Tribes*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Henri «Harry» Jean Joseph Derckx** (født 19. mars 1918 i Seine-et-Marne i Frankrike, død 12. juli 1983 i Rucphen) var en nederlandsk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1948 i London og 1952 i Helsingfors.

Derckx vant en olympisk bronsemedalje i landhockey under OL 1948 i London. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass i landhockeyturneringen bak India og Storbritannia. Nederland tapte semifinalen med 1-2 til India som siden vant finalen og ble olympiske mestere. I bronsefinalen møtte de Pakistan og første kampen endte uavgjort 1-1 og i neste kamp vant Nederland med 4-1. 
Derckx spilte alle sju kampene i OL-turneringen.

Fire år senere, under 1952 i Helsingfors, vant han en olympisk sølvmedalje i landhockey. Nederland vant både kvart- og semifinalen med 1-0 over Tyskland respektive Pakistan men tapte finalen til India med 1-6. Derckx spilte alle tre OL-kampene.

OL-medaljer
-----------

* 1952 Finlands flagg Helsingfors - Sølv Sølv i landhockey Nederlands flagg Nederland
* 1948 Storbritannias flagg London - Bronse Bronse i landhockey Nederlands flagg Nederland

Eksterne lenker
---------------

* (en) Harry Derckx – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Harry Derckx – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Dvergsøya** er ei øy i Kristiansandsfjorden utenfor Kristiansand. Øya brukes som friluftsområde, og er tilrettelagt med brygger og toaletter. For å komme til Dvergsøya er man avhengig av båt. Det går egen badebåt til Dvergsøya i sommermånedene.

Historie
--------

Dvergsøya var en husmannsplass under gården Dvergsnes. Maren het ei husmannskone fra Dvergsøya. Hun ble arrestert den 20. april 1670 i forbindelse med forliset av et skip på vei til Jylland. Det var flere involverte i denne saken, alle kvinner. En av Marens "medsammensvorne" forklarte i retten hva som skulle ha skjedd. De hadde *fløyet gjennom luften* ned til skipet. Der hadde de møtt djevelen, forkledd som en prest. Det var Maren som sørget for at båten sank. Maren nektet for historien og ble derfor dømt til pinlig forhør. Under tortur bekreftet hun historien og ble den siste heksa i Norge som ble brent på bål. Det skjedde den 9. september 1670.

To velstående menn fra Kristiansand bygde landsted på øya, Jebsen og Vogt. Jebsens villa ble åsted for en beryktet forbrytelse. Natt til første påskedag 1933 brøt tre menn seg inn i Jebsens villa og satte fyr på villaen etterpå for å skjule spor. Den ene av tyvene og brannstifterne prøvde etter innbruddet å bryte med de to andre. Som straff drepte de ham ved å drukne ham i et vaskevannsfat og dumpe ham i Kristiansandsfjorden. På tomta til Jebsens villa finnes i dag bare ruiner.

Under andre verdenskrig bygget tyske soldater luftvernsstillinger på den sørvestlige delen av Dvergsøya. Fundamentene er godt bevarte i dag.

### Kronprinsfamilien

Vogt solgte villaen, den har blant annet vært benyttet til gjestgiveri. Kronprinsfamilien har siden 2009 leid Vogts villa som feriested av Kristiansand kommune. Hovedhuset er tegnet av arkitekt Arnstein Arneberg, som også tegnet Skaugum. Byutviklingsstyret i Kristiansand vedtok i 2010 etter lengre tids debatt og protester å sette opp et over 200 meter langt gjerde for å sperre allmennheten ute fra området på øya hvor kronprinsparet har leid Vogts villa. Kronprinsfamiliens leieavtale opphørte 2023.

Se også
-------

* Badeplasser i Kristiansand

Referanser
----------

1. ↑  Dvergsøya www.visitnorway.com
2. ↑  «Havneguiden om Dvergsøya». Arkivert fra originalen 24. september 2015. Besøkt 11. august 2015.
3. ↑  «Rutetider, MS Bragdøya -juni, juli og august». Arkivert fra originalen 9. mai 2016. Besøkt 18. april 2016.
4. ↑  Ferierer på skrekkens øy Se og Hør
5. ↑  Luftvernbatteriet på Dvergsøya Digitalt fortalt
6. ↑  Med kronprinsparet på hytta www.kongehuset.no
7. ↑  Sommeridyll for kronprinsfamilien NRK Publisert 19.07.2014
8. ↑  Fædrelandsvennen 27.04.2023

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Henry «Harry» FitzGibbon Boswell** (født 6. januar 1915 i Montréal, død 14. mars 1999) var en canadisk offiser. Han deltok i andre verdenskrig og kjempet i 1940 i Norge. Boswell ble tildelt det norske Krigskorset med sverd for sin innsats.

Bakgrunn
--------

Boswell kom fra en velstående familie, som eide Boswell Brewery i Québec. Han gikk ved Bishop's College School og ble deretter offiser og ingeniør ved Royal Military College of Canada i Kingston i Ontario.

Kadettperioden ble etterfulgt av tjeneste i den britiske hæren. I 1937 ble han sekondløytnant i britiske Royal Engineers og i 1939 løytnant.

Andre verdenskrig
-----------------

I april 1940 ble Boswells avdeling sendt til Norge for å motstå de tyske invasjonsstyrkene. Avdelingen hans ble satt inn i Gudbrandsdalen, der Boswell utmerket seg under den britisk tilbaketrekningen fra Otta til Dombås. Boswell ledet arbeid med å sprenge broer for å forsinke tysk framrykking, noe som ga de britiske styrkene bedre tid til å gå i stilling.

Innsatsen fra aprildagene 1940 ble i 1942 hedret med Krigskorset med sverd av norske myndigheter i eksil i London.

Senere tjeneste
---------------

Boswell fortsatte sin tjeneste i den britiske hæren. Han var blant annet en tid i Singapore.

Han ble pensjonert i 1967 og hadde da rang av oberst.

Utmerkelser
-----------

Boswell var offiser av Order of the British Empire.

Referanser
----------

1. ↑  «Deaths», *The BCS Bulletin*, bd. LVIII, nr. 2, 1999, s. 23. Lest 23. august 2015.
2. ↑  Navnet skrives på forskjellig vis. Mellomnavnet forekommer også som Fitz-Gibbon, Fitz G. og FitzG, eller forkortet til F. G. eller F-G. Fornavnet Henry blir ofte til Harry.
3. ↑  «Allen Boswell, 71, is dead at Quebec», *The Gazette* (Montreal), 2. mai 1942.
4. ↑  *B.C.S. Magazine*, Midsummer 1930, s. 40.
5. ↑  *Royal Military College of Canada Review*, Kingston: Royal Military College of Canada, 1937.
6. ↑  *London Gazette*, nr. 34429, 24. august 1937, s. 5386.
7. ↑  *London Gazette*, nr. 34637, 20. juni 1939, s. 4154.
8. ↑  Erik Gjems-Onstad (red.): *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, Oslo: Grøndahl Dreyer, 1995, s. 32, 38.
9. ↑  *The Straits Times*, 23. september 1961, s. 4.
10. ↑  *London Gazette*, Supplement, 15. august 1967, s. 8944.
11. ↑  
*London Gazette*, Supplement, 10. juni 1961, s. 4149.
**Pecos** er ei elv i New Mexico og Texas i USA. Den begynner ved småbyen Pecos i New Mexico, og er 1490 kilometer lang. Den renner gjennom den østlige delen av delstaten og videre inn i det vestlige Texas, før den munner ut i Rio Grande nær Del Rio. Elva drenerer et nedbørfelt på rundt 115 000 km².

Santa Rosa-reservoaret i Guadalupe County, New Mexico
Elva er i New Mexico oppdemt ved Avalon og McMillan. Demningene ble bygget for å irrigere rundt 10 000 ha, som en del av et prosjekt startet i 1906. I Texas er elva oppdemt ved Red Bluff-demningen som danner Red Bluff-reservoaret. Den delen av reservoaret som strekker seg inn i New Mexico utgjør det laveste punktet i den delstaten. New Mexico og Texas hadde tidligere en strid om vannrettighetene til elva, som ble avgjort av den føderale regjeringen i 1949.

Elva spilte en stor rolle under spanjolenes utforskning av Texas.

I siste halvdel av 1800-tallet var «vest for Pecos» en henvisning til det barske grenselandet i Det ville vesten. Området vest for Pecos er i delstaten Texas' vedkommende en egen geografisk region, Trans-Pecos. I mer utvidet forstand benyttes Trans-Pecos om hele området mellom Pecos og Rio Grande, også det område som er inne i New Mexico.

Deler av elva ble 6. juni 1990 fredet som «National Wild and Scenic River».

Referanser
----------

1. ↑  Largest Rivers of the United States, USGS
2. ↑  Pecos Wild and Scenic River, New Mexico Arkivert 10. juni 2010 hos Wayback Machine. – National Wild and Scenic Rivers System

Eksterne lenker
---------------

* (en) Pecos River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** GNIS
 |
Presentatør ved et PechaKucha-arrangement i Cluj-Napoca i Romania 2010.
**Pecha Kucha**, **PechaKucha** (japansk ペチャクチャ - for «lyden av folk som snakker») og **Pecha Kucha Night** er en presentasjonsform og et kulturarrangement der programmet består av opptil 12-14 korte multimedia-presentasjoner. Hver deltager kan vise 20 bilder, men bare bruke 20 sekunder på hvert. Foredragsholderne har altså bare 6 minutter og 40 sekunder på å fremføre sitt innlegg før neste deltaker entrer scenen. Formatet gjør at presentasjonene blir konsentrerte og underholdende. Opplegget ble utarbeidet av Astrid Klein og Mark Dytham i Tokyo i 2003.

Pecha Kucha Night var opprinnelig ment som en begivenhet der unge designere og arkitekter kunne møtes, vise arbeidet sitt og utveksle ideer. I dag er konseptet noe utvidet, og består av flere aktører innen for eksempel kommersiell kommunikasjon, kunst og forskning. Det er ingen regler for hva en kan prate om, og det blir derfor et vidt spekter av forskjellige innslag.

Pecha Kucha er et internasjonalt fenomen og foregår i nesten 1000 byer rundt om i flere land, verden over. I Norge arrangeres det Pecha Kucha hver fjerde onsdag på Vitenparken - Campus Ås ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet. Her kommer forskere fra institusjonene rundt og presenterer forskning og funn på en underholdende måte. Det arrangeres også fire ganger i året på Norsk design- og arkitektursenter (DOGA) i Oslo, samt i Risør og Tromsø.

Liknende presentasjonsformer
----------------------------

Andre fordragsformater med svært begrenset presentasjonstid er de amerikanske *ignite* og *lightning talk* (*data blitz*, «lynforedrag»), presentasjonsopplegg der blant annet fortellertiden er fem minutter, og *speed geeking*, der publikum står midt i rommet og presentatørene rundt omkring forteller etter tur. Også de populære foredragene ved den årlige TED-konferansen i California er korte og konsentrerte.

Referanser
----------

1. ↑  «PechaKucha 20x20 - Global». *PechaKucha 20x20*. Besøkt 4. april 2017.
2. ↑  «vitenparken.no om Pecha Kucha». Arkivert fra originalen 27. august 2013. Besøkt 18. juli 2013.
3. ↑  doga.no om Pecha Kucha Arkivert 5. september 2010 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* kreativtforum.no om Pecha Kucha

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** NKC
 |