**Alutor** eller **Aljutor** (Alutor: Нәмәлʔу, Nәmәl'u) er et tsjuktsji-kamtsjatkansk språk som i 2002 ble talt av omtrent 250 mennesker. Språket brukes av alutor-folket i Kamtsjatka-regionen i Øst-Russland. Fram til 1958 mente mange russiske eksperter at alutor var en dialekt av korjakisk, men idag mener de fleste at det er et eget språk.

Fonologi
--------

Alutor har seks vokaler som kan være både lange og betonet. Schwa kan ikke være lang, og kan kun betones under visse forhold.

### Vokaler

|  | Front | Midt | Bak |
| --- | --- | --- | --- |
| Close | i iː |  | u uː |
| Mid | e eː | ə | o oː |
| Open |  | a aː |  |

### Konsonanter

Alutor har 19 konsonanter.

|  | Bilabial | Labiodental | Alveolar | Palatal | Velar | Uvular | Faryngal | Glottal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vanlig | palatisert |
| Plosiver |  p |  |  t |  |  | k | q |  | ʔ |
| Frikativer |  | v | s | sʲ |  | ɣ |  | ʕ |  |
| Nasaler | m |  | n | nʲ |  | ŋ |  |  |  |
| Approksimanter | w |  | l | lʲ | j |  |  |  |  |
| Trill |  |  | r |  |  |  |  |  |  |

### Betoning

Betoningen i Alutor faller som regel på den andre stavelsen, og kan aldri falle på den siste stavelsen.

Hvis den andre stavelsen i ett ord er åpen og har en schwa blir tykket flytt til første stavelse. Hvis den første stavelsen også er åpen med schwa, blir en ny stavelse legget til ved å doble siste konsonant og legge til schwa for å skape en lukket stavelse, f.eks: \*/ˈmə.tan/ -> /məˈtan.**nə**/ 'mygg'.

Skriftspråk
-----------

Alutor er for det meste skrevet med en modifisert versjon av det kyrilliske alfabet:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | В’ в’ | Г г | Г’ г’ | Ғ ғ | Д д |
| Е е | Ә ә | Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к |
| Ӄ ӄ | Л л | М м | Н н | Ӈ ӈ | О о | П п | Р р |
| С с | Т т | У у | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш |
| Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |  |

Grammatikk
----------

Alutor er et polysyntetisk språk:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| qamav-ə-nak |  | akmin-nin |  | milɣəʕər |  | nutalq-ə-k |  | rəltil-ləʔ-ə-n |
| Qamav-E-ERG.SG |  | ta-3SG.A>3SG.P |  | rifle+ABS.SG |  | bakken-E-LOC |  | ligge-PTCP-E-ABS.SG |
| Qamav tok riflen (som) lå på bakken |

Både prefikser og suffikser blir brukt:

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| qəlʲippə |  | tətu-kki |  | ɣeqə-masla-ta |  | a-mal-ka. |
| Brød+NOM.SG |  | spise.med.noe-INF |  | ASSOC-smør-ASSOC |  | godt |
| Brød (spist) med smør er godt |

### Setningsstruktur

Alutor bruker en ergativ setningsstruktur. Det er ingen fast ordstilling, men Agent-Verb-Objekt og Verb-Agent-Objekt er de vanligste ordstillingene i språket.

### Substantiv

Substantiv er bøyd i nummer, kasus, bestemt form og grammatisk person.

Det er tre numre, entall, totall og tretall. For første deklinasjon er det kun forskjell på tall i absolutiv kasusen, mens i andre deklinasjon er det forskjellig bøyning for alle kasusene

|  | 1. Deklinasjon | 2. Deklinasjon |
| --- | --- | --- |
|  | en. | to. | fl. | en. | to. | fl. |
| absolutiv | (rot)/-n | -t/-ti | -w/-wwi | (rot) | -nti | -w/-wwi |
| ergativ | -a/-ta | -ənak | -ətək |
| locativ | -k/-ki | -ənak | -ətək |
| dativ | -ŋ | -ənaŋ | -ətək |
| lativ | -kəŋ | — |
| prolativ | -jpəŋ/-ɣəpəŋ (-e ~ -i) |
| kontaktiv | -jit ~ -jita |
| kausativ | -kjit ~ -kjita |
| equativ | -u/-nu | -u/-ənu |
| komitative | ɣa-...-a/-ta | awən-...-ma |
| associativ | ɣeqə-...-a/-ta | — |

Eksempeltekst
-------------

mej m-ə-n-ə-kjav-ə-n pəsa qoq, ana ɣətʔav-ə-tkə jəlq-ə-lʔ-ə-n unʲunʲu-pil - Hei, jeg skal vekke barnet mitt som sover, kanskje han/hun er sulten.

ʔəllaʔ-a tu-nina wapaq-u to jəlq-ə-lqiv-i - Moren min spiste fluesopp og sovnet

Rəvraŋa ajusq-ə-k ilɣətav-i tu nəməlʔ-ə-ŋ kimitʔ-ep-i - Ryvrana vasket seg i en kilde, og tok på seg nymylan[*klargjør*] klær.

Referanser
----------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑  ufal.mff.cuni.cz/~nedoluzko/2018/docs/phonology\_2018.pdf
4. ↑
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** UNESCO lang
 |