**Diaré** (middelaldergresk διάρροια, fra verbet διαρρέω, «renne gjennom») er en lidelse der avføringen skjer hyppig og har en flytende konsistens. Kriteriet for at en tilstand skal kunne kalles diaré er fler enn tre daglige tømninger av løs til vandig avføring. En skiller også mellom akutt og kronisk diaré.

Avføringsmønsteret kan variere sterkt fra menneske til menneske. For noen kan det være vanlig å ha avføring bare 1-2 ganger i uken. Andre har 1-2 regelmessige avføringer per dag. For å kunne si at et menneske har diaré, er det derfor viktig å få rede på avføringens konsistens.

Årsak
-----

Skissemessig oversikt over ulike former for menneskelig avføring
Normalt går maten langsomt gjennom tarmene, og mye av væsken og næringsstoffene suges opp gjennom tarmslimhinnen. Diaré er et tegn på at maten passerer for raskt gjennom tarmene. Det skjer fordi muskelsammentrekningene (peristaltikken) i tarmen er økt. På grunn av den raske passasjen blir ikke de viktige næringsstoffene sugd opp i tilstrekkelig grad, og kroppen vil etter hvert begynne å fungere dårlig. Først er det vann, natrium og kalium som går tapt. Etter hvert, hvis diaréen fortsetter, mister kroppen også aminosyrer og fettløselige vitaminer. 

Årsaken til diaré er oftest infeksjoner i mage-tarmkanalen. Både visse bakterier og virus (særlig norovirus) kan forårsake diaré. Enkelte kroniske sykdommer, for eksempel cøliaki (en slags tarmallergi overfor stoffet gluten), kan gi diaré tidlig i forløpet. Også stress og psykiske påkjenninger kan føre til diaré. Lidelsen kan være et symptom på skade, sykdom eller matforgiftning og er vanligvis forbundet med magesmerter og ofte kvalme og oppkast.

Symptomer
---------

Mange pasienter får luft i tarmen og kolikkliknende smerter. Langvarig[] diaré kan gi kvalme og nedsatt appetitt. Små barn, gamle og syke er spesielt utsatt for uttørring ved diaré. De vil da få tegn på at de mister for mye væske, for eksempel slapphet, tørre slimhinner og liten og konsentrert urinmengde. Småbarn med bleier vil også lett kunne bli såre og røde rundt endetarmsåpningen.

Behandling og forebyggende tiltak
---------------------------------

Som forstoppelse er diaré et symptom som er vanlig å behandle selv uten å oppsøke lege. Ved kortvarig diaré i forbindelse med gastroenteritt er det ofte ikke nødvendig med annen behandling enn tilstrekkelig væsketilførsel for å forhindre uttørring. Et tips for å stoppe/sinke diaré er å blande ut 1-2 skjeer potetmel med vann (må ikke drikkes for ofte, dersom for mye kan resultere i at hele systemet stopper). Man bør unngå fibberrik kost ved diaré.

*Loperamid* (Imodium) er et stoppende middel som kan brukes ved plagsom akutt diaré og ved kronisk diaré der den underliggende årsaken er kjent. Loperamid bør brukes med forsiktighet ved betennelsessykdommer i tykktarmen, som ulcerøs kolitt, fordi midlet hos disse pasientene øker risikoen for perforasjon av tarmen. Pasienter med nyoppstått diaré som varer utover noen få dager, bør alltid oppfordres til å oppsøke lege med henblikk på årsaksutredning.

Se også
-------

* Avføring
* Menneskelig avføring
* Montezumas hevn
* Norovirus

Referanser
----------

1. ↑  «Diaré, akutt». Pasienthåndboka.no. Arkivert fra originalen 4. august 2012. Besøkt 12. august 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Omgangssyke (virus), tarminfeksjon *(Pasienthåndboka)* Arkivert 11. januar 2010 hos Wayback Machine.
* Gastroenteritt *(Lommelegen)*[*død lenke*]

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |