***Lactobacillus*** er en slekt av gram-positive melkesyrebakterier som lever av å bryte ned melkesukker i svært sure miljøer med svært lite eller intet oksygen. De fleste av dem er harmløse, og finnes naturlig som symbionter og en naturlig del av tarmfloraen, særlig hos pattedyr. Hos mennesket finner man dem vanligvis i tarm og vagina.

*Lactobacillus* i matvarer
--------------------------

*Lactobacillus* er viktige i en del matvarer der de de bryter ned råstoffene for å lage det produktet man søker. Mat der de er en nødvendig del av prosessen inkluderer mange av våre tradisjonelle matvarer som ost, surkål, sylteagurk, øl og vin, og tilsvarende produkter fra andre kulturer som sider, yoghurt og kimchi. Det er melkesyrebakteriens nedbryting av laktose som gjør melk sur. Sammen med andre melkesyrebakterier er også en viktig del av framstillingen av silofôr. Den aktive ingrediensen i surdeig er også stort sett *Lactobacillus* (i motsetning til gjær som i vanlig brøddeig). *Lactobacillus* er en av de vanligste organismene som ødelegger for ølgjæring. Noen av artene (særlig *L. casei* og *L. brevis*) vil gjøre om sukker til melkesyre til pH synker til et nivå disse artene foretrekker.

Melkesyrebakterier som medisin
------------------------------

*Lactobacillus*-bakterier er en naturlig del av menneskets tarmflora. Foruten å hjelpe til med å fordøye melk og melkeprodukter, bryter de ned enkelte stoffer som ellers ville ha vært skadelige. Enkelte undersøkelser tyder også på at de er aktive i bekjempelse av både tarmbetennelse og dannelse av kreft. Kulturer av *Lactobacillus* og andre melkesyrebakterier (Gynoflor) brukes for å gjenopprette økosystemet i vagina. Under normale forhold vil disse holde pH på mellom 4,5 og 3, og utskille hydrogenperoksid som dreper andre bakterier.

Systematikk
-----------

*Lactobacillus* er en stor slekt med mange arter. Det er beskrevet mer enn 125 foreløpig, og det reelle tallet er trolig mye større.

Arter:

*Lactobacillus acetotolerans*  

*L. acidifarinae*  

*L. acidipiscis*  

*L. acidophilus*  

*L. agilis*  

*L. algidus*  

*L. alimentarius*  

*L. amylolyticus*  

*L. amylophilus*  

*L. amylotrophicus*  

*L. amylovorus*  

*L. animalis*  

*L. antri*  

*L. apodemi*  

*L. aviarius*  

*L. bifermentans*  

*L. brevis*  

*L. buchneri*  

*L. camelliae*  

*L. casei*  

*L. catenaformis*  

*L. ceti*  

*L. coleohominis*  

*L. collinoides*  

*L. composti*  

*L. concavus*  

*L. coryniformis*  

*L. crispatus*  

*L. crustorum*  

*L. curvatus*  

*L. delbrueckii subsp. delbrueckii*  

*L. delbrueckii subsp. bulgaricus*  

*L. delbrueckii subsp. lactis*  

*L. dextrinicus*  

*L. diolivorans*  

*L. equi*  

*L. equigenerosi*  

*L. farraginis*  

*L. farciminis*  

*L. fermentum*  

*L. fornicalis*  

*L. fructivorans*  

*L. frumenti*  

*L. fuchuensis*  

*L. gallinarum*  

*L. gasseri*  

*L. gastricus*  

*L. ghanensis*  

*L. graminis*  

*L. hammesii*  

*L. hamsteri*  

*L. harbinensis*  

*L. hayakitensis*  

*L. helveticus*  

*L. hilgardii*  

*L. homohiochii*  

*L. iners*  

*L. ingluviei*  

*L. intestinalis*  

*L. jensenii*  

*L. johnsonii*  

*L. kalixensis*  

*L. kefiranofaciens*  

*L. kefiri*  

*L. kimchii*  

*L. kitasatonis*  

*L. kunkeei*  

*L. leichmannii*  

*L. lindneri*  

*L. malefermentans*  

*L. mali*  

*L. manihotivorans*  

*L. mindensis*  

*L. mucosae*  

*L. murinus*  

*L. nagelii*  

*L. namurensis*  

*L. nantensis*  

*L. oligofermentans*  

*L. oris*  

*L. panis*  

*L. pantheris*  

*L. parabrevis*  

*L. parabuchneri*  

*L. paracollinoides*  

*L. parafarraginis*  

*L. parakefiri*  

*L. paralimentarius*  

*L. paraplantarum*  

*L. pentosus*  

*L. perolens*  

*L. plantarum*  

*L. pontis*  

*L. psittaci*  

*L. rennini*  

*L. reuteri*  

*L. rhamnosus*  

*L. rimae*  

*L. rogosae*  

*L. rossiae*  

*L. ruminis*  

*L. saerimneri*  

*L. sakei*  

*L. salivarius*  

*L. sanfranciscensis*  

*L. satsumensis*  

*L. secaliphilus*  

*L. sharpeae*  

*L. siliginis*  

*L. spicheri*  

*L. suebicus*  

*L. thailandensis*  

*L. ultunensis*  

*L. vaccinostercus*  

*L. vaginalis*  

*L. versmoldensis*  

*L. vini*  

*L. vitulinus*  

*L. zeae*  

*L. zymae*

Referanser
----------

1. ↑  Ljungh A & Wadstrom, T. (red) (2009): Lactobacillus Molecular Biology: From Genomics to Probiotics. Caister Academic Press. ISBN 978-1-904455-41-7

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lactobacillus* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Lactobacillus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Lactobacillus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Lactobacillus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Lactobacillus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lactobacillus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lactobacillus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lactobacillus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** NDL **·** NKC
 |