recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Norges flagg |
| Langrenn |
| Langrenn Norgesmesterskapet på ski |
| Gull | 2012 Fauske |  Lagsprint fristil |
| Gull | 2008 Selbu |  Lagsprint fristil |
| Bronse | 2009 Røros | Lagsprint klassisk |
| Bronse | 2010 Tolga | Lagsprint fristil |

**Øyvind Gløersen** (født 22. mai 1986 i Oslo) er en norsk langrennsløper som representerer Rustad IL.

Han er tvillingbror til Anders Gløersen, som også er langrennsløper.

Ved NM på ski 2008 vant han og broren gull på sprintstafetten, foran Eldar Rønning og Johan Kjølstad. Ved NM på ski 2010 fikk de samme to bronse på lagsprint, der Tomas og Petter Northug vant gull. 

Internasjonalt har han vunnet gull på sprint i Skandinavisk Cup i 2008, på Lygna Skisenter. I Skandinavisk Cup 2010 i Jõulumäe fikk han sølv på sprinten.

Gløersen giftet seg med Ragnhild Haga 28. mai 2022. 

Gløersen var fra desember 2014 til juni 2019 stipendiat i fysikk ved Universitetet i Oslo. Han tok doktorgrad i juni 2019. Han jobbet også ved Norges idrettshøgskole. Gløersen er forsker ved SINTEF i Trondheim.[]

Referanser
----------

1. ↑   www.vg.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.noblad.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Nordstrands Blad – *Vi har alltid vært rivaler!*
4. ↑  NRK.no – *Tvillinggull i sprintstafetten*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Øyvind Gløersen – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata
**Nedre magasin** også kalt **Gamle provianthus** eller **Det gamle hvelvede magasin** på Fredriksten festning i Halden er en bygning opprinnelig oppført i 1683-85, og gjenoppført etter brannen i 1826. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928.

Beskrivelse
-----------

Øvre magasin til venstre, Den gamle kommandantbolig i midten og Nedre magasin til høyre
Nedre magasin ligger nederst i husrekken som ellers består av Øvre magasin og Den gamle kommandantbolig i hovedfestningen, også kjent som Citadellet. Bygningen ligger rett innenfor Vestre kurtineport. Kommandant Huitfeldt fikk i 1664 bygget et tømret provianthus i festningen, men det viste seg snart å bli for lite, og det ble i 1682 gitt ordre om å bygge et nytt provianthus i stein. Arbeidet tok til i 1683, og det ble ferdigstilt i 1685. Bygningen består av to fulle etasjer og loft. Veggene er tykke gråsteinsmurer, innvendig er vegger og hvelvinger i pusset teglstein. Etasjeskiller er i tre, og bygningen var opprinnelig ikke bombesikret. Under beleiringen i 1718 ble bygningen provisorisk bombesikret, og i 1723-25 ble bygningen endelig bombesikret ved at det ble bygget hvelv mot loftet, samtidig som den ble forlenget med 30 alen. Opprinnelig hadde bygningen et høyt valmet tak, noe som kan sees på de opprinnelige tegningene. Etter brannen i 1826, ble taket gjenoppbygd som et lavere saltak. Taket er dekket med rød enkeltkrum teglstein.

Bruk
----

Nedre magasin til venstre, i forlengelsen av gata ligger vestre kurtineport, lengst til høyre skimtes Dronningens bastion
Bygningen var i bruk som provianthus fra 1685, og i 1692 var det innrettet tre melbinger og en grynbinge. I 1842 ble det rapportert at to rom i bygningen hadde hyller og ble brukt til oppbevaring av brød til garnisonen og fangene, de fire andre rommene ble brukt til å oppbevare korn og mel for bakeren og marketenterens varebeholdning. Senere ble det i 1880 oppbevart halm i bygningen, og fra rundt 1960 til 2001 ble bygningen brukt av Heimevernet til bl.a. lager, øvingslokale og skytebane.

Referanser
----------

1. ↑  Verneplan 2006, s. 133
2. ↑  Kavli 1963, s. 300
3. ↑  Kavli 1963, s. 293
4. ↑  Verneplan 2006, s. 136
5. ↑  Verneplan 2006, s. 135
6. ↑  Verneplan 2006, s. 133-135

Litteratur
----------

* Neubert, Poul J. og Egede-Nissen, Hans (2006). *Verneplan Fredriksten Festning* **(Norsk (bokmål))**. Oslo: Forsvarsbygg, Nasjonale Festningsverk. ISBN 82-7972-030-08 Sjekk `|isbn=`-verdien: length (hjelp). CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Widerberg/Kavli (1963). «Byen og dens hus». I Riksantikvaren. *Halden : Festningen og byen* **(Norsk (bokmål))**. Oslo: H. Aschehoug & Co.

Eksterne lenker
---------------

«Fredriksten festning». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
**PE-skum** (**PE-skummatter**) og **polyetylenmatter** er laget av materialet polyetylen og brukes til vann- og frostsikring i tunneler.
Plast eller plastbaserte materialer har vært brukt som vann- og frostsikring av veitunneler siden slutten på 1970-tallet. Polyetylen (PE-skum) har helt frem til denne dag vært benyttet som isolasjonsmateriale i norske veitunneler. Tunneler som er bygd de siste ti årene, har ikke åpent PE-skum. Her er PE-skummet dekket over med et tykt lag sprøytebetong.
I tilfellet med 20 m ubeskyttet PE-skum i et T8-profil, kan man i verste fall få en meget kraftig og uakseptabel brann. Dvs. en livstruende situasjon for mennesker som befinner seg nedstrøms fra brannen.

Referanser
----------

1. ↑  Jernbaneverket (27. februar 2010). «PE-skum skal sikres i jernbanetunneler».
2. ↑  Statens vegvesen (15. mai 2007). «Fullskala brannforsøk 50 MW brannsikret PE-skum». Arkivert fra originalen 10. januar 2018. Besøkt 9. januar 2018.
3. ↑  SINTEF (27. februar 2010). «Brannsikring av PE-skum» (PDF). [*død lenke*]
**Øyvind Eggen** (født 8. mai 1970) har hatt flere roller som forsker, samfunnsdebattant og leder innen utviklingspolitikk, internasjonal miljøpolitikk og bistand (u-hjelp). Han var forsker ved Norsk utenrikspolitisk institutt fra 2007 til 2013, hvor han forsket på effekter av bistand, bistandspolitikk og global utviklingsdiskurs. Fra 2013 til 2016 var han fagdirektør for evaluering i Norad. Fra 2016 til 2018 var han tilknyttet tankesmien Civita der han jobbet med utviklingspolitikk og bistand. Han var generalsekretær i Regnskogfondet fra 2018 til 2020. Han har tidligere arbeidet som journalist i blant annet *Stavanger Aftenblad*, og i flere frivillige organisasjoner.

Eggen er cand.polit. i sosialantropologi fra Universitetet i Tromsø (1998) og Ph.D. fra Universitetet for miljø- og biovitenskap (2011).

Eggen har vært styremedlem eller styreleder i flere frivillige organisasjoner. Han har hatt flere verv i Venstre, blant annet i Internasjonalt utvalg fra 2006 til 2018, i perioder som leder for utvalget. 

Han er forfatter av bloggen Innvikling.

Referanser
----------

1. ↑  «Medarbeidere Persongrupper». *Civita – Den liberale tankesmien*. Besøkt 13. desember 2016.
2. ↑  «Doktorgradsavhandling». Nupi. Arkivert fra originalen 29. oktober 2013. Besøkt 27. oktober 2013.
3. ↑  Innvikling

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Øyvind Eggen i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Øyvind Eggen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** CRIStin
 |
*Se pekerside for flere forekomster av Nedre gate.*
**Nedre gate** (1–7, 8) er ei gate på Grünerløkka i Oslo. 

Den går fra Nordre gate til Akerselva, der den fortsetter som ei gangbru over til Østre Elvebakke. På vestsida av gata ligger også ei annen gangbru over elva, til gårdene ved Brenneriveien.

Gata ligger innafor det området som kalles Ny York, men det er ingen hus igjen av den eldste bebyggelsen. Østsida utgjøres delvis grad av «baksida» på Stolmakergata borettslag fra 1985. Ellers ligger det i hovedsak eldre næringsbygg til gata. Mange er renovert, og dagens bruk er boliger, kontorer og selskaps- og konsertlokaler («Fabrikken»).

### Nedre gate 5

Nr. 5 er fra 1899 (arkitekter Ove Ekman og Einar Smith). Nr. 7 er fra 1896 (samme arkitekter). Her var det tekstilproduksjon (as Indigo) fram til 1934. Under andre verdenskrig hadde motstandsbevegelsen bilverksted i bygget. Nedre gate 5-7 fikk Oslo kommunes pris for god byarkitektur for 2013.

### Nedre gate 8

Nr. 8 er også fra 1899, arkitekt var O.B.T. Johnsen. Bygninga var opprinnelig lager, men blei i 1918 tatt i bruk som tobakksfabrikk. Seinere har det hovedsakelig vært kontorer, og bygget er i 2008 under ombygging til leiligheter.

Litteratur
----------

* Knut Are Tvedt, red. (2010). «Nedre gate». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 381. ISBN 978-82-573-1760-7.

Eksterne lenker
---------------

* Digitalt fortalt: «Nedre gate 8» (laget av Norsk kulturråd i prosjektet Kultur- og naturreise, (besøkt 9. mars 2012)
* Digitalt Museum, (besøkt 4. oktober 2012)
* Oslo kommunes bydelsoversikt

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Saksaywaman
**Saksaywaman** (spansk skrivemåte: *Sacsayhuamán*) er en seremoniell festning fra Inkariket på en høyde to kilometer nord for den peruanske byen Cusco, inkaenes tidligere hovedstad. Den består av høye vegger bygd av polerte steiner, noen svært store, som ble satt sammen uten noen form for mørtel. På inkaenes tid hadde Cusco form som en stor puma hvis man så den fra lufta. Saksaywaman utgjorde hodet på pumaen, og veggene går derfor i sikk-sakk, for å ligne på pumaens værhår. Komplekset ble påbegynt under Pachacutis styre på 1400-tallet, og ble ferdigstilt under Huayna Cápac på 1500-tallet.

Stedet brukes i dag til å feire Inti Rami, inkaenes solfest, hvert år ved vintersolverv 24. juni.

Navnet Saksaywaman er quechua og betyr «stedet hvor ørnen mettes».

Stedet står på UNESCOs verdensarvliste.

Saksaywaman med Cusco i bakgrunnen til venstre

Saksaywaman

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sacsayhuamán – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Sacsayhuamán – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** GeoNames
 |
**Nedrediket** (også kalt *Nederste diket*) er et grunt tjern øverst i Skredderdalen i de østlige  Byfjellene i Bergen. Tjernet er kunstig og ble demmet opp rundt 1880 som en del av vannforsyningen til de nye bydelene på Fjellsiden nordover mot Sandviken.

Nedrediket, som ble demmet opp rundt 1880.Nedrediket sett mot nord. Til venstre renner Mulelven videre nedover fra demningen som ble bygget rundt 1880. I bakgrunnen Sandviksfjellet.
Nedrediket ligger langs den grusbelagte gangveien fra Munkebotten til Fløyen via Sandvikspilen. Det mottar vann blant annet fra Storediket gjennom den øvre delen av Mulelven og er kilden til den nedre delen Mulelven, som renner bratt nedover Skredderdalen til Fjellveien og videre i rør ned til Slaktehustomten i Sandviksbukten. 

Deler av Nedrediket er de siste tiårene blitt til myr: i 1951 hadde tjernet en vannflate på 4200 kvadratmeter, som i 2009 var redusert til 2195 kvadratmeter. I de senere årene har skogen rundt Nedrediket blitt tynnet ut for å bedre utsikten over vannet.

Kilder
------

* Nedrediket. Bergens Tidende, 24. september 2012.
*
***Cleidecosta*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende
--------

Middelsstore, nokså brede, mørke smellere, kan ha fiolett metallglans. Antennene er trådformede og nokså korte.

**Larvene** er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

Levevis
-------

Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, og enkelte kan være brysomme skadedyr, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i den neotropiske økosonen.

Systematisk inndeling
---------------------

Navnet *Heligmus* er et junior-homonym for *Heligmus* Dujardin, 1845, en slekt av rundormer, og også for *Heligmus* Deslongchamps, 1856, en slekt av fossile muslinger, og bør derfor forandres.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien smellere, Elateroidea
			* Familien smellere, Elateridae
				+ Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857
					- Stammen Euplinthini Costa, 1975
						* Understammen Cleidecostina Johnson, 2002
							+ Slekten ***Cleidecosta*** Johnson, 2002
								- *Cleidecosta glyphoderus* (Candèze, 1865)
								- *Cleidecosta obscurus* (Costa, 1975) - Brasil, Bolivia

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cleidecosta* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
Mesoamerika og dets ulike underområder
Mayaskrift i *Museo del sitio* i Palenque i Mexico, et eksempel på en tekst på et mesoamerikansk språk skrevet med et mesoamerikansk skriftsystem.
**Mesoamerikanske språk** er en språkbunt som omfatter alle de indianske språka fra det mesoamerikanske kulturområdet, som dekker det sørlige Mexico, hele Guatemala og Belize og deler av Honduras og El Salvador. Området karakteriseres av stor lingvistisk variasjon og har flere hundre forskjellige språk fordelt på sju familier, men språka i området har på grunn av relativt tett kontakt utvikla en rekke fellestrekk.

De mesoamerikanske språka var blant de første til å utvikle egen skrift. De eldste tekstene stammer fra rundt år 1000 f.Kr. Etter den spanske erobringa fra slutten av 1500-tallet begynte man å skrive de mesoamerikanske språka med det latinske alfabetet. Mange av språka er i dag utdødde eller trua, men andre, blant annet nahuatl, mayiske språk, mixtekisk og zapotekisk, har flere hundre tusen brukere og lever i beste velgående.

Språk
-----

Blant de mesoamerikanske språka finner man språk fra disse språkfamiliene:

* Uto-aztekisk
* Otomangueansk
* Mixe-zoqueansk
* Totonakisk
* Mayisk
* Chibchansk
* Misumalpansk

Trekk
-----

De mest representative trekka som er felles for de fleste mesoamerikanske språka, er de følgende:

* avstemming av sonorante konsonanter i slutten av ord
* stemming av obstruenter etter nasaler
* vokalharmoni
* fast og forutsigbart stavelsestrykk
* markering av eierskap av typen «hans-substantiv1 substantiv2», med betydninga «substantiv2s substantiv1».
* bruk av relasjonelle substantiv som spatiale markører
* tjuetallssystem
* ingen verb-finale språk
* fravær av «switch reference»
* lokativer avleda fra kroppsdeler
* inkorporering av substantiver
* en rekke utbredte importord

Referanser
----------

1. ↑  Campbell, Kaufman og Smith-Stark (1986), ss. 536–558

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Synagogen i Krystalgade (1899)
**Københavns Synagoge** er en synagoge i Krystalgade nr. 12 i København.

Jødene i København fikk i 1684 tillatelse av kongen til å avholde offentlig gudstjeneste, men de fikk kun forsamles i private hjem eller i leide lokaler. Først i 1764 fikk jødene lov til å oppføre en synagoge, og den kom til å ligge i Læderstræde, men brant ned i bybrannen i 1795. Tomten i Krystalgade (dengang Skidenstræde) ble kjøpt i 1800, og i 1804 utarbeidet Peter Meyn et prosjekt som imidlertid ikke ble oppført. Den nåværende bygningen er oppført i 1830–33 og tegnet av G.F. Hetsch i en egyptiserende stil.

Synagogen er utformet som en basilika i gule murstein med nær kvadratisk grunnplan. Menigheten hadde ønsket et tønnehvelv, men på Hetschs anbefaling ble loftet i stedet et kassetteloft. Rekker av åttekantede søyler adskiller hovedrommet fra to smalere sideskip. 

Gudstjenesten er kjønnsoppdelt: Sideskipenes pulpiturer og balkongen på vestveggen utgjør kvinneavdelingen, mens mannsavdelingen finnes på gulvet i hovedrommet. På østveggen fører trapper opp til prekestolen og det bakenfor stilte hellige skap der torarullene huses. Det alterlignende bordet Bimah, hvorfra kantoren synger, står på en estrade.

Porten til Københavns synagoge, Krystalgade.
Ved en ombygning i 1885 (ved arkitektene Frederik L. Levy og Ove Petersen) ble et port- og trappehus tilføyd, mens det tidligere trapperommet til kvinneavdelingen ble omdannet til garderober.

Under okkupasjonen ble tora-rullene i 1943 gjemt i sikkerhet i den nærliggende Trinitatis kirke på foranledning av Københavns sosialbyråd Sigvard Munk.

I 1939 ble synagogen og gitteret mot gaten fredet i klasse A (klassene bortfalt i 1981). I 1978 ble det tinglyst bevaringsdeklarasjon på tomten.

Den 22. juli 1985 var synagogen utsatt for et terrorangrep, da en bombe eksploderte utenfor bygningen. 27 mennesker som oppholdt seg på Det mosaiske Troessamfunds pleiehjem i Krystalgade kom til skade. Organisasjonen Jihad al Islami tok ansvaret for angrepet mot jødiske og israelske interesser.

Natten mellem 14. og 15. februar 2015, skjedde et nytt terrorangrep foran synagogen, da Omar Abdel Hamid El-Hussein, skjøt flere skudd mot synagogen. To politibetjenter ble truffet i henholdsvis armen og benet. Dan Uzan, 37 år gammel, ble også skutt og døde på stedet. Han stod frivillig vakt i forbindelse med en bat mitzva (jødisk konfirmasjon).

Referanser
----------

1. ↑  Stein, Meïr, mag. art (Harald Langberg, redaktør): *Hvem Byggede Hvad*, København: Politikens Forlag 1952, s. 76.
2. ↑  Bing, Erik Henriques: *Torarullerne. Evakueringen af Københavns Synagoges toraruller i 1943*, s. 12
3. ↑  Fredede & Bevaringsværdige Bygninger
4. ↑  "Da terror ramte København", *b.dk*, 17. mars 2004.
5. ↑  «Minut for minut: Flere dræbt og såret ved skudangreb i København». *Danmarks Radio* **(dansk)**. 15. februar 2015. Besøkt 10. april 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN
 |

Portal: Danmark
**Fish River**, også kalt **Great Fish River** for å skille den fra den namibiske Fish River, er en elv som renner gjennom den sørafrikanske provinsen Eastern Cape. Elven er 644 km lang og flyter ut i Indiahavet. Elven renner vanligvis året rundt, selv om dens øvre del starter i en tørr region. Vann fra Oranje kan bli brukt til å holde elven flytende i tørre perioder.

I det 19. århundre var elven grensen til Kappkolonien og ble hardt bestridt under xhosakrigene mellom 1779 og 1878 mellom den innfødte xhosanasjonen på den ene siden og nederlandske bønder og nybyggerne i 1820 fra Storbritannia på den andre, og i 1835 fikk fingostammen slå seg ned på elvens bredder. Under apartheid utgjorde de nedre delene den vestlige grensen av det nominelt uavhengige bantustanet Ciskei.

Et betydelig vannprosjekt førte i 1970–årene vann fra Oranje via Fish River for agrikulturelt og industrielt bruk. Tunnelen som gjorde dette mulig var et betydelig foretak med sitt inntak ved Oviston. Oviston ligger på bredden av Gariep-dammen.

Til tross for sitt navn finner fiske i elven hovedsakelig sted i de nedre delene av elven og er primært et fritidsfiske. Årlig er Fish River kanomarathon en populær kanobegivenhet som finner sted i flere dager fra Cradock til munningen. Dykking i områdene ved Fish Rivers munning er litt av en opplevelse takket være de tallrike skipsvrakene som fins der, *SS «Cariboo»*, *SS «Kilbrennan»* og *«Waterloo»* for å nevne noen få.

Cradock er en betydelig bye som elven renner gjennom. Området mellom Port Elizabeth og Fish River er kjent som *Sunshine Coast*.

Great Fish Point er et fyrtårn som ligger nær munningen av elven, rundt 25 km fra feriestedet Port Alfred. Før fyrtårnet ble bygget i 1898 ble to skipslanterner som viste grønne lys reist i en flaggstang ved Port Alfred, men disse lysene viste seg å ikke være nok. Systemet som ble brukt til å rotere lensen med, er fremdeles intakt og på utstilling. Fyrtårnet er bare ni meter høyt, men det er plassert på 76 moh.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**HTC Touch Cruise**, også kjent som **HTC P3650** eller sitt kodenavn **HTC Polaris 100** er en Windows Mobile-basert mobiltelefon (Pocket-PC) som blir produsert av HTC. 

Den ble lansert i januar 2008, men i januar 2009 lanserte selskapet en helt ny versjon med bl.a. kraftigere maskinvare og lavere vekt under samme navn. Den nye versjonen er den første mobiltelefonen som har *HTC Footprints*, som er geomerking av bilder. Begge versjonene har HTC TouchFLO brukergrensesnitt. 

Skjermen er en berøringsskjerm som styres med *stylus* (penn) eller finger, og den kan vise et virtuelt qwerty-tastatur. Telefonen har en 4-veis navigasjonsknapp som også kan dreies for å scrolle.

Spesifikasjoner
---------------

Følgende spesifikasjoner gjelder 2009-modellen. Noen av 2008-modellens spesifikasjoner står i parentes. 

* Skjerm: 2,8 tommer, berøringsskjerm
* Skjermoppløsning: 320 x 240
* Styring: berøringsskjerm, 4-veis navigasjonsknapp
* Batteri: 1100 mAh
* Taletid: 400 minutter (GSM), 375 minutter (3G)
* Standbytid: 330 timer (GSM), 400 timer (3G)
* Kamera: 3,2 megapiksler (2008: 3 megapiksler)
* GPS og A-GPS
* 528 MHz Qualcomm prosessor (2008: 400 MHz)
* RAM: 256 MB (2008: 128 MB)
* ROM: 512 MB (2008: 256 MB)
* Quadband
* microSD minnekort
* Operativsystem: Windows Mobile 6.1 Professional (2008: Windows Mobile 6.0 Professional)
* Wi-Fi (IEEE 802.11 b/g)
* Bluetooth 2.0
* Mini USB (HTC ExtUSB)
* Størrelse: 102 mm (h), 53,5 mm (b) 14,5 mm (d)
* Vekt: 103 g med batteri (2008: 130 g)

Eksterne lenker
---------------

* HTC produktside – 2008-modellen
* HTC produktside – 2009-modellen
**Københavns Politi** er befolkningsmessig den største politikretsen i det danske politiet. Politikretsen omfatter København, Frederiksberg, Tårnby og Dragør kommuner og dekker et område på ca. 171 km² med drøyt 630 000 innbyggere.

Københavns Politi ledes av politidirektør Johan Reimann. (2011) Direkte underlagt politidirektøren er en stedfortredende visepolitidirektør, en administrativ visepolitidirektør, en sjefanklager og en sjefpolitiinspektør. Den operative politivirksomheten er delt i ordenspoliti og kriminalpoliti. Kretsen har omkring 2 600 ansatte, fordelt på politiutdannede medarbeidere, juridisk utdannede, kontoransatte og servicemedarbeidere.

Politikretsens hovedkvarter er Københavns politigård. I tillegg har Københavns Politi tre politistasjoner: Stasjon Amager, Stasjon Bellahøj og Stasjon City. Til hver av de tre politistasjonene hører dessuten et antall nærpolitistasjoner, hvor publikumsbetjeningen foregår mer lokalt i bydelene.

Fram til 1972 og i perioden 1998-2012 hadde Københavns politi et ridende politikorps organisert som Københavns Politis Rytteriafdeling.

Politistasjoner
---------------

* Stasjon Amager
	+ Nærpolitistasjon Lufthavnen
* Stasjon Bellahøj
	+ Nærpolitistasjon Frederiksberg
	+ Nærpolitistasjon Nordøst
	+ Nærpolitistasjon Nordvest
* Stasjon City
	+ Spesialgruppen Stasjon City
	+ Nærpolitistasjon Valby
	+ Nærpolitistasjon Københavns Hovedbanegård
	+ Nærpolitistasjon Indre By
	+ Nærpolitistasjon Vesterbro

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Copenhagen Police Department – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Københavns Politi på Twitter Rediger på Wikidata

* Københavns Politi på Facebook Rediger på Wikidata

* Københavns Politi på YouTube Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Københavns Universitets Symfoniorkester,** også kalt SymfUni, er et symfoniorkester tilknyttet Københavns Universitet. Orkesteret er basert i Frederiksberg.

Generelt
--------

SymfUni ble grunnlagt i 2007 av en gruppe studenter, og i dag består orkesteret av rundt 60 musikere. Disse studerer hovedsakelig ved forskjellige fakulteter på Københavns Universitet, men også de andre utdanningsinstitusjonene i København er godt representert. I tillegg har orkesteret en stor andel av utvekslingsstudenter. SymfUni har hatt samarbeidsprosjekter med forskjellige kor, og om våren 2012 reiste orkesteret blant annet til Nederland for å oppføre Niels W. Gades Elverskud sammen med et nederlandsk studentkor fra Nijmegen.

Repertoar
---------

Orkesteret har spilt atskillige konserter rundt i Europa med et bredt repertoar – fra Beethoven til Bizet.

Høsten 2013 hadde orkesteret et samarbeidsprosjekt med Universitätschor Dresden, hvor blant annet Förklädd Gud av Lars-Erik Larsson og "Vom Himmel hoch" av Felix Mendelssohn ble oppført. Våren 2014 oppførte orkesteret filmmusikk, blant annet "E.T. - Adventures on Earth" og "Raider's March" av John Williams.

Dirigenter
----------

* 2007-2009 Frederik Støvring Olsen
* 2009-2010 Kristoffer Kaas
* 2010-2013 Jan Scheerer
* 2013- Peter Piotr Gasior

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* SymfUnis Facebook-side

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Københavns havn. Inderhavnen. 2001  Foto: Hans Andersen 
**Københavns havn** er havnen i København. Den strekker seg i dag fra Svanemøllebugten i nord til Sjællandsbroen i syd og eies av Københavns Havn A/S. Selve havnedriften ivaretas av Copenhagen Malmö Port AB (CMP), som eies av By & Havn (tidl. Arealudviklingsselskabet) og Malmö Hamn AB.

Havnen er oppdelt i områder:

|  |  |
| --- | --- |
| * Nordhavnen
* Refshaleøen
* Søndre Frihavn
* Inderhavnen
 | * Holmen
* Sydhavnen
* Prøvestenen
 |

Det skjer til stadighet endringer, bl.a. er store deler av indre havn blitt omdannet til bolig- og forretningsområder.

Historie
--------

Byen oppsto som en havn langt tilbake i tidlig middelalder og på et tidspunkt ble den kongens eiendom. Christian IV flyttet Orlogsværftet fra Bremerholm til det nåværende Holmen, hvor også Flådens Leje ble plassert. Senere konger lot Holmen bebygge ytterligere, bl.a. Frederik V med mastekranen.

I 1742 ble havnen gjort til en selveiende institusjon og besto uendret til 1812, da det ble opprettet en sentral administrasjon av «Havne- og Mudringsvæsenet». Først i 2000 ble det nåværende Københavns Havn A/S opprettet etter en rettssak mellom staten og den selveiende institusjonen.

En særlig del av havnen spilte en vesentlig rolle, nemlig Frihavnen, som var et tollfritt område.

Billedgalleri
-------------

* Frederik Vs mastekran på Holmen. Mastekranen er tegnet av arkitekt Philip de Lange.Frederik Vs mastekran på Holmen. Mastekranen er tegnet av arkitekt Philip de Lange.
* Utsikt over Nordhavnen med Unipac i forgrunnenUtsikt over Nordhavnen med Unipac i forgrunnen
* Lasting av containerskipLasting av containerskip

Eksterne lenker
---------------

* (en) Port of Copenhagen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Arealudviklingsselskabet I/S

Portal: Danmark


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MarineTraffic
 |
Pilammunisjon i bruk: Høghastigheitsbilde av prosjektilhylse som skrelles av prosjektilet i flukt
**Pilammunisjon** er en type ammunisjon som hovedsakelig brukes i stridsvogner, og kalles derfor også **underkalibret stridsvogngranat**. Pilammunisjon omtales som regel som kinetisk ammunisjon eller APFSDS, en forkortelse for *armour-piercing, fin-stabilised, discarding sabot*. Ammunisjonen består av et pilformet prosjektil med mindre kaliber enn løpet den skytes ut fra, og en fóring eller prosjektilhylster - et drivspeil - rundt denne. På engelsk kalles denne fóringen en *sabot*, et uttrykk som av og til også brukes på norsk.

Konstruksjon
------------

Til sammen er prosjektil og drivspeilet adskillig lettere enn et konvensjonelt prosjektil av samme kaliber. Dette gjør at hele prosjektilet får mye høyere hastighet fra en gitt drivladning enn et tyngre prosjektil. Pilammunisjon er egnet til bruk i store, grovkalibrede løp, slik at kruttmengden i drivladningen er stor og hastigheten på prosjektilet tilsvarende høy. Som regel består pilen av en kropp av stål og en spiss i et hardere/tettere metall. Spissen på pila er ofte av wolframkarbid, som er usedvanlig hardt og gir god gjennomslagsevne mot panser. Atommaktene bruker gjerne utarmet uran, som både har gode metallurgiske egenskaper og er enda tyngre (tettere) enn wolfram. Utarmet uran er også pyroforisk, som betyr at når metallet under høyt trykk og friksjon "skreller" seg selv av og selvantenner som et aerosol. 

Siden løpet er glattboret får ikke prosjektilet noe spinn fra riflingen i løpet slik som et konvensjonelt prosjektil. Pila blir stabilisert i flukt av styrefinner.

Virkemåte
---------

På grunn av fasongen, vekten, og den høye utgangshastigheten beholder prosjektilet mesteparten av anslagsenergien gjennom hele banen, og vil trenge gjennom og ødelegge harde flater som panseret på stridsvogner gjennom varmen det avgir i det det bråstopper. Pilammunisjon blir som regel omtalt som *kinetisk ammunisjon* eller *APFSDS*, et akronym for Armour-Piercing, Fin-Stabilised, Discarding Sabot.

Referanser
----------

1. 1 2  Dullum, O. 2005: BLINDGJENGERFAREN I REGIONFELT ØSTLANDET Arkivert 8. juli 2019 hos Wayback Machine.. Forsvarets Forskningsinstitutt rapport - 2005/00599-1, Kjeller
2. ↑  an exemplary cut-away cross-section of the internal components of a 105mm APDS projectile
3. ↑   (på no) *Pilammunisjon/kinetisk ammunisjon effektivt? - Forsvar - VG Nett Debatt*, besøkt 2018-10-26
**Liv Undheim** (født 7. oktober 1949, død 4. april 2011) var en norsk politiker for Arbeiderpartiet og fagforeningskvinne. Hun var statssekretær i Olje- og energidepartementet i 1997. Hun ble valgt som LO-sekretær på LO-kongressen i 1993. Etter dette var hun nestleder i Norsk Kjemisk Industriarbeiderforbund fra 2001 og etter sammenslåingen med NOPEF i 2006 nestleder i Industri Energi frem til 2010. Hun ble i 2005 også valgt til visepresident i ICEM. 2009 ble hun leder for juryen i Arthur Svenssons internasjonale pris.

Liv Undheim har sin bakgrunn fra Figgjo fajanse i Rogaland, der hun jobbet som fabrikkarbeider i 13 år og var leder i fagforeningen. Hun jobbet deretter 9 år som forbundssekretær i Kjemisk forbund. Hun var fra 2010 ansatt som rådgiver i Industri Energi.

Referanser
----------

1. ↑  Gravferdsetaten i Oslo kommune
2. ↑  regjeringen.no

Kilder
------

* nopef.no[*død lenke*]
* Nopef.no Liv Undheim til topps - om to år[*død lenke*]
* www.industrienergi.no Liv Undheim er død[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Liv Undheim hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
**Thoise** er en militær flyplass og liten landsby i Shyokdalen i den nordindiske delstaten Jammu og Kashmir. Thoise opptar det eneste store stykket med flatt land i området. Flystripen er en viktig fasilitet som muliggjør en rask tilstrømning av menn og forsyninger fra det indiske fastlandet til Siachen, som er en isbre og slagmark med helikopterplattform nær Line of Control mellom India og Pakistan.

THOISE er ikke et ekte navn, men et akronym: **T**ransit **H**alt **O**f **I**ndian **S**oldiers **E**nroute (til Siachen). Thoise ligger en times flytur fra Delhi. Stedet ligger ca. 16 km unna landsbyen Hundur og 25 km fra Disket. Leh, hovedstaden i Ladakh, ligger omtrent 160 km unna. Thoise kan nås via Khardungla-passet, en av verdens høyestliggende veier som brukes av motorvogner. 

Thoise ligger utenfor rekkevidden til sivile. Den siste kontrollposten ligger i Hundur, på en bro der fotografering ikke er tillatt. Indian Oil Corporation bygger et oljedepot i Thoise for å tjene den indiske hæren. Byggeprosjektet er i gang og overvåkes fra Chandigarh.

Referanser
----------

1. ↑  «World Aeroport Data». Arkivert fra originalen 30. september 2012. Besøkt 12. februar 2008.
2. ↑  «BBC Hindi Service News». Arkivert fra originalen 9. november 2012. Besøkt august 2009.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Piloters rapporter og bilder fra innflyging til Thoise
* (en) On the trail of two rivers - rapport fra reisende

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Københavns Universitet Amager**, forkortet **KUA**, er Københavns Universitets bygninger på Njalsgade på Amager. Her ligger størstedelen av Det Humanistiske Fakultet. Området utvikles til **Søndre Campus**, som i tillegg til KUA også omfatter Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier i Snorresgade 500 m vest for KUA.

Bygningene ligger langs Njalsgade med metrostasjonen Islands Brygge mot vest og Bikuben-Kollegiet, Forbrugerstyrelsen og Amagerfælledvej mot øst. Området var opprinnelig Amager Fælled, ble deretter regnet som en del av Islands Brygge, men er nå den aller nordligste del av den nye bydelen Ørestad. I tillegg til Bikubenkollegiet ligger de markante nye bygningene Tietgenkollegiet, IT-Universitetet og DR Byen mot syd. Langs Njalsgade nord for KUA ligger den såkalte Moskegrunden og restene av Faste Batteri.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Søndre Campus Arkivert 11. mai 2008 hos Wayback Machine. Københavns Universitet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portal: Danmark
**Københavns politigård** (**Politigården**) er en bygning i København oppført i perioden 1918–1924 Politigården utgjør hovedkvarteret for Københavns politi og inneholder blant annet administrasjon, ledelse, beredskapsavdelingen, radiotjenesten og fengsel.

Hovedarkitekten bak den nyklassisistiske bygningen var Hack Kampmann. Etter hans død i 1920 overtok Holger Alfred Jacobsen oppgaven i samarbeide med Hans Jørgen Kampmann og med Aage Rafn som kunstnerisk leder.

Innvendig er bygningen inspirert av den sydeuropeiske renessanse samt barokkens arkitektur. I tillegg kommer mange fine detaljer i bygningen inspirert av antikk romersk kunsthåndverk og moderne art deco.

Den runde gården
----------------

Den runde gården er på 1615 m² og var Aage Rafns idé. I de første skissene til Politigården opererte Kampmann med en firkantet gård. Rafn har hentet inspirasjon fra Pantheon i Roma og fra den mauriske festningen i Alhambra.

Den runde gården har en diameter på 44 meter. Gården har 44 søylepar som bærer kontorer og ganger. Søylene er oppført i fransk kalksten. Gangen i tredje etasje ble lagt bak ved en balustrade. 

Alle fasader i den runde gården og gulvet i kolonnaden er kledd med donaukalksten, mens gårdens store runde gulvflate er kledd med fliser av dansk faksekalksten.

Politigården ble fredet i 1995.

Referanser
----------

1. ↑  Fredningssag / Politigården, Otto Mønsteds Gade 2 fra Kulturarvsstyrelsen (besøkt 22. juni 2014)

Kilder
------

* Politigården – PDF Arkivert 7. mars 2012 hos Wayback Machine.

Portal: Danmark
**Thoma Darmo** (født ca. 1904 i dagens Irak, død 7. september [JD 25. august] 1969 i Bagdad) var katolikos-patriarken av Østens gamle kirke med sete i Bagdad (Irak).

Mar Thoma Darmo ble i 1952 innsatt som metropolitt av Malabar og hele India av katolikos-patriarken av Østens kirke, Shimun XXIII. Som sådan var han overhodet for de indiske medlemmene av Østens kirke.

I 1964 nektet Thoma Darmo blant annet å godta kalenderreformen som Shimun hadde gjennomført og ble derfor avsatt. Han godtok heller ikke avsettelsen og grunnla Østens *gamle* kirke som en motkirke til Østens *assyriske* kirke. I 1968 returnerte han fra India til Bagdad og ordinerte fem biskoper for Østens gamle kirke, hhv. for Bagdad (Addai II), India (Aprem Mooken), Mosul, Kirkuk og Nord-Amerika. Disse igjen valgte ham til motkatolikos. Han døde allerede året etter.

Referanser
----------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**[nyopprettet]** | **Katolikos-patriark av Østens gamle kirke**(1968–1969) | Etterfølger:**Addai II** |
| Forgjenger:**Abimalek Timotheus** | **Metropolitt av Malabar og hele India**(1952–1968) | Etterfølger:**Aprem Mooken** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
Siebel Si.204D (PH-NLL)
**Siebel Si 204** var et lite tomotors transport- og øvelsesfly som ble utviklet fra Sh 104 under andre verdenskrig. Flyet ble produsert på grunn av RLMs behov for et lite sivilt transportfly i 1938.

Utvikling
---------

Siebel Si 204 var planlagt som et lite passasjerfly for Lufthansa med to piloter og åtte passasjerer. Utviklingen av dette helmetallflyet startet i 1938. Etter at andre verdenskrig startet ble det omgjort til et treningsfly med en glasscockpit til blindeflyving.

De to første prototypene ble levert som passasjerfly med den gamle cockpittypen. Jomfruturen ble foretatt en gang før september 1940, muligens 25. mai 1940.

I 1942 produserte Siebel Junkers Ju 88 på lisens, og derfor klarte de bare å produsere 15 i Halle. Siebel ble i stedet produsert i Frankrike og Tsjekkoslovakia.

Operasjonell historie
---------------------

Bruken av Si 204D var hovedsakelig i B- og C-skoler (avanserte skoler) og av FÜG 1. De ble brukt som taxifly for mannskap som hadde leverte andre fly til fronten. Si 204 A fløy hovedsakelig med radiokommunikasjonsskvadroner og transport av høyere offiserer, men også med flyskoler.

I juli 1944 ble fem Siebel Si 204 konvertert til nattkampfly.

En Siebel 204 var antakelig det siste flyet som ble skutt ned på vestfronten. Klokken 20:00 8. mai 1945 ble en Siebel skutt ned tre mil sørøst av Rodach i Bayern.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NKC
 |

Portal: Andre verdenskrig
En **pil** er et grafisk symbol slik som → eller ←, eventuelt skråstilte, brukt til å peke ut en retning, som på sitt enkleste kan være et linjesegment med et triangel påmontert i enden, og i mer komplekse former en representasjon av en faktisk pil (f.eks. ➵ U+27B5). Retningen som indikeres av en pil er den som går langs med linjen mot enden med et påmontert triangel.

Kjennetegn og symbol
--------------------

Pil og bue i våpenet til det finske landskapet‎ Norra Savolax.
Guden Ull med knippe av piler i Ullensakers kommunevåpen.
 Pilodd i Oddas kommunevåpen.
Den grafiske figuren pil, formet som en stilisering av en pil som skytevåpen, inngår i en mengde varemerker, flagg, bumerker, våpenskjold og andre kjennetegn. Vi finner denne figuren opp gjennom historien og i de fleste land.

Figuren kan være gjengitt som en hel pil med spiss og styrefjær, med bare pilespissen eller med tilleggsfigurer som pil i en bue eller to fuglevinger på pilen.

Pil er brukt som symbol for bl.a. den greske guden Apollon, guden Amor («Amors piler»), den nordiske krigsguden Tyr og som runefiguren Tyr, samt de kristne helgenene St. Hallvard, St. Sebastian og St. Ursula.

Flere piler kan være sammenstilt, for eksempel løven som holder et knippe piler i Nederlands riksvåpen, ørnen som holder et knippe i USAs riksvåpen, St Hallvard som holder tre piler i Oslos byvåpen og den norrøne guden Ull som holder et knippe i Ullensakers kommunevåpen.

I norske kommunevåpen har vi varianter av pilfiguren i skjoldene til Averøy, Finnøy (vinget pil), Hareid, Odda, Oslo, Ullensaker og Våler (Hedmark). I norske slektsvåpen er det pilfigurer bl.a. hos Anker, Arbo, Hersleb, Mejlænder, Pihl, Rasch, Schiøtt, Selmer, Weidemann og Wergeland.

Amors pil gjennom et hjerte brukes som symbol på forelskelse og kjærlighet.

En sirkel med pilespiss på skrå øverst, er et symbol for bl.a. mann, jern og planeten Mars.

Litteratur
----------

* Hans Cappelen: *Norske slektsvåpen*, Oslo 1969 (2. opplag 1976)
* Herman L.Løvenskiold: *Heraldisk nøkkel*, Oslo 1978
* Hans Cappelen og Knut Johannessen (red.): *Norske kommunevåpen*, Oslo 1987 med tilleggshefte 1988
* Harald Nissen og Monica Aase: *Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim*, Trondheim 1990
* Anders Bjønnes m. fl. (redaktører): *Segltegninger fra hyllingene i Norge 1591 og 1610*, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2010
* Allan Tønnesen (redaktør): *Magtens besegling. Enevoldsarveregeringsakterne af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af stænderne i Danmark, Norge, Island og Færøerne*, utgitt av det skandinaviske Heraldisk Selskap på Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s. ISBN 9788776746612
* Hans Cappelen: «Odd og pil», *Telemark historie – Tidsskrift for Telemark Historielag*, nr. 37, Bø 2016, side 147–161. Også trykt i justert versjon i *Heraldisk Tidsskrift*, bind 12 nr. 115, København mars 2017, side 203–215. Nettversjon her  Arkivert 16. august 2017 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Arrow symbols – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Arrow symbol – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Bergen lufthavn, Flesland er en av flyplassene som ble tatt ut i streik.
**Avinorstreiken 2008** varte fra 16. mai til 21. mai 2008 som følge av at lønnsforhandlingene mellom Avinor og de LO-organiserte lufthavnsansatte i Norge ikke førte fram. 220 bakkeansatte ble tatt ut i streik og fem flyplasser ble stengt.

Bakgrunn
--------

Streiken oppsto etter at lønnsforhandlingene mellom Avinor og de LO-organiserte lufthavnsansatte ikke førte fram. 220 bakkeansatte ble tatt ut i streik og de fem flyplassene Bergen lufthavn Flesland, Harstad/Narvik lufthavn Evenes, Molde lufthavn Årø, Mo i Rana lufthavn Røssvold og Mosjøen lufthavn Kjærstad ble stengt da det ikke lenger var forsvarlig å holde dem åpne. Også ansatte ved Oslo lufthavn, Gardermoen ble tatt ut i streik, men flyplassen ble ikke stengt.

Midnatt 17. mai ble også Kristiansund lufthavn, Kvernberget stengt. Senere, 20. mai, ble også Alta lufthavn, Leknes lufthavn, Sandnessjøen lufthavn, Sogndal lufthavn, Svolvær lufthavn og Stavanger lufthavn tatt ut i streik samt at streiken ved Oslo lufthavn ble utvidet. 

Lise Olsen, LO Stats forhandingsleder under meglingen, uttalte til NTB at: 

> 
> «*Vi kan bare konstatere at vi ikke lyktes med å nå fram i forhandlingene. Hovedkravet var en lønnsutjevning i forhold til sammenlignbare grupper i Avinor. Det kravet ble ikke innfridd, dermed ble det brudd*».[1]
> 
> 
>

Konsekvenser
------------

Streiken fikk store konsekvenser for både privatpersoner og næringslivet. På streikens første dag ble rundt 10 000 SAS-passasjerer, 1 000 Widerøe-passasjerer og 6 000 passasjerer hos Norwegian berørt. De neste dagene ble hele 30 000 passasjerer berørt.[2] Det ble meldt om at streiken hadde kostet flyselskapene hele 85 millioner kroner.[3]

Avblåsning
----------

Streiken ble offisielt avblåst natt til 21. mai 2008[4] da partene i konflikten kom fram til en avtale. Denne innebærer et generelt tillegg på 19 000 kroner pluss 2 000 kroner til individuell fordeling for de ansatte i tillegg til økte satser for ubekvemstillegg.[5]

Se også
-------

Flyvelederstreiken i USA 1981

Referanser
----------

1. ↑  VG: Stenger fem flyplasser
2. ↑  VG: 30 000 passasjerer rammes av streik i helgen
3. ↑  VG: Flystreiken kostet 85 mill. kroner
4. ↑  NRK: «Snart normalt på flyplassene». Publisert/besøkt 21. mai 2008
5. ↑  VG: Streiken er over
***Sidsel Sidsærk og andre kjærringemner*** er en barnebok av den norske forfatteren Hans Aanrud, utgitt i 1903.

Handlingen er, som i de fleste av Aanruds bøker, lagt til et østnorsk bygdemiljø, likt hans hjemtrakter i Gausdal. Hovedpersonen *Sidsel* følges gjennom oppveksten som legdejente. Det meste av handlingen er knyttet til hennes første tjeneste, som gjeterjente, men fortellingen føres fram til hun blir konfirmert og som voksen kan ta jobb som budeie på gården *Hoel*. 

Aanrud skriver i allvitende tredjepersons synsvinkel og skildrer et bygdesamfunn med «harmonisk realisme», hvor storbønder viser en patriarkalsk omsorg og vennlighet, og hvor fattigbarn kan få rom og anledning til å utvikle seg. Forfatteren legger vekt på skildring av naturen, årsrytmen på gården og på sunne karakteregenskaper som arbeidsglede og pliktfølelse. En undertone av følsomhet kommer til syne i kapitlet der Sidsel og broren møtes halvannet år etter morens død.

Referanser
----------

1. ↑  Uttrykk brukt av den svenske litteraturviteren Peter Hallberg (1963), sitert etter Birkeland, Vold, Risa *Norges barnelitteraturhistorie*. 2. utg. 2005
**Grått taigafly** (*Xestia speciosa*) er en sommerfugl som tilhører familien *nattfly* (Noctuidae). Den er utbredt over det meste av Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 37 – 48 mm), gråspraglete nattfly. Kroppen og forvingene er lysgrå. Forvingen har markerte tegninger: to brede, bølgete, svarte og hvite tverrbånd (mellomlinjer) avgrenser vingens midtfelt. Fremst i dette feltet sitter lyse, delvis svartkantede nyre- og ringmerker med mørk kjerne. Bak ringmerket er det et ovalt tappmerke som er svart i alle fall langs kanten. I vingens ytre del er det en svart flekk på framkanten nær vigespissen, et par avlange, svarte flekker ca. 1/3 fra framkanten og et par mindre, svarte flekker ved bakhjørnet. Bakvingen er lysgrå, lysere ved roten, med en diffus, grå diskflekk litt foran midten.

Levevis
-------

Arten finnes hos oss helst på fjellet. Larvene utvikler seg på busker som blåbær, blokkebær, gullris og dvergbjørk. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

Utbredelse
----------

Den er utbredt i store deler av Europa og det nordlige Asia, og i midtre og nordlige deler av Nord-Amerika. I Norge finnes den over hele landet, vanligst i indre strøk.

Referanser
----------

1. 1 2  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 25. juli 2020. Besøkt 25. juli 2020.

Kilder
------

* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Lepidoptera.no (artsomtale)
* *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* Utbredelsesdata

Eksterne lenker
---------------

* (en) *vanlig taigafly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig taigafly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *vanlig taigafly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig taigafly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig taigafly* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *vanlig taigafly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Xestia speciosa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Xestia speciosa* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Katedralen i Siedlce
**Siedlce** er en polsk by som ligger ved elven Muchawka i Det masoviske voivodskap.

Byen ble sannsynligvis grunnlagt før det 15. århundre og nevnes for første gang under navnet *Siedlecz* i et dokument fra 1448. I 1503 reiste Daniel Siedlecki en ny landsby med samme navn i nærheten, med en sentralt plassert kirke. I 1547 fikk byen, som oppstod ved en sammensmelting av de to landsbyene, byrettigheter av Sigismund I. Frem til 1807, da byen ble konfiskert av russiske myndigheter, var den eid av flere store magnatfamilier, blant dem Czartoryski og Ogiński. Under andre verdenskrig ble mer enn 50 % av byen lagt i grus.

Vennskapsbyer
-------------

Berdytsjiv, Dasing, Nevers, Pescantina, Sabinov, Vawkavysk

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 5. oktober 2022; filformat: JSON.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Siedlce – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Siedlce – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Michel Naim Aoun** (arabisk: ميشال عون‎, født 19. februar 1935 i Haret Hreik) er en libanesisk politiker og tidligere general, som siden 2016 har vært president i Libanon. 

Han leder partiet Den frie patriotiske strømning, et sekulært parti som hovedsakelig består av maronitter. Fra 22. september 1988 til 13. oktober 1990 var Aoun president og statsminister for en av de to rivaliserende administrasjonene i landet. Han ble nedkjempet av Syria på slutten av den libanesiske borgerkrigen og flyktet i eksil. Han kom tilbake til landet 7. mai 2005, elleve dager etter at de syriske troppene forlot Libanon. Det har overrasket mange at partiet hans støtter den pro-syriske 8. mars-alliansen.[]

Etter at president Michel Suleimans perioder utløp i 2014 gikk det 29 måneder før Libanons nasjonalforsamling greide å bli enige om ny president. Statsminister Tammam Salam var fungerende president i denne perioden. Aoun ble valgt til president 31. oktober 2016, for en periode på seks år.

Referanser
----------

1. ↑   www.presidency.gov.lb[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Middle East Political and Economic Institute - *Michel AOUN Elected Lebanese President, Ending More Than Two Years Vacuum*, besøkt 22. oktober 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BBC Things **·** Munzinger (iba)
 |