recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Feda
**Feda** er en tidligere kommune i Vest-Agder fylke. Kommunen ble opprettet i  1900 og ble lagt ned i 1962. Området er nå del av Kvinesdal kommune.

Kommunen strakk seg på begge sider av Fedafjorden, og hadde samme utstrekning som Feda sogn. Kommunens sentrum var på strandstedet Feda hvor Fedaelva renner ut. Feda var i eldre tid tingsted for bygdene rundt, og stedet har vært kirkested siden middelalderen.

Feda kommune grenset til Flekkefjord og Gyland i nord, Kvinesdal i øst og Lyngdal og Farsund i sør.

Kommunehistorie
---------------

Feda kommune ble opprettet 1. januar 1900 ved at Feda sogn ble skilt ut fra Kvinesdal kommune (som da het Liknes) som egen kommune. Ved opprettelsen bodde det 1090 personer i kommunen. 1. januar 1963 ble området sammen med Fjotland kommune slått sammen tilbake med Kvinesdal. Ved nedleggingen bodde det 576 personer i kommunen.

Bygdebøker
----------

Gårds og slektshistorien om Feda kommune ble skrevet av forfatteren Ånen Årli. 

* Ånen Årli, *Feda: gards- og slektshistorie*, 1980

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  ¨Dag Juvkam.
2. 1 2 3  Per Tang (1951) «Feda» – **i:** *Norsk Allkunnebok*, bind IV (red.

Litteratur
----------

* Ånen Årli (1980) Feda: gårds- og slekthistorie – *Feda*.
* Margit Løyland (1999) *Fjordfolk* : Fedas historie fra de eldste tider og frem til 1963 – Kvinesdal kommune, Kvinesdal. ISBN 8299536006

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki
 |
Huset på brygga er det gamle Rutledal Handelshus  Foto: John Erling Blad 
Rutledal  Foto: Bjarne Thune 
Fergekaien i Rutledal  Foto: Bjarne Thune 
**Rutledal** er en bygd og fergested i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Bygden ligger på sørsiden av Sognefjorden, øst for Rutle og fylkesvei 57 krysser fjorden her med fergestrekningen Rutledal-Rysjedalsvika, mens fylkesvei 606 krysser fjorden med fergestrekningen Rutledal-Krakhella. Skjærene og holmene som kalles *Rutletangane* verner mot sjøen og stormen fra vest og nord. Gården Rutledal ligger omtrent 10 km nordøst for Gulen kirke i Eivindvik.

Navnet
------

Rutledal er først nevnt omkring 1350 og da skrevet Rutzladale. Skrivemåten betyr at navnet trolig er en genitivsform av Rutle og betyr Rutles dal. Det blir uttalt ru'ttledal og ble skrevet Røtledal i 1567 og 1603, Rutledall i 1611, Rutledalen i 1667, Rutledal i 1723.

Historie
--------

I 1938 ble det funnet en klebersteinsskål i en løetuft, og det viser at det er en gammel bosetning.

Fra 1785 til 1868 var Rutledal poststasjon i postruten Bergen – Molde. Det ble da bygget vei gjennom Nordguldalen til Rutledal slik at de ridene «postkarlene» slukke kunne komme seg raskt frem. Veien hadde syv broer og den var ferdig i 1790. Veien har blitt omlagt og utbedret flere ganger. Fra Rutledal ble posten ført med båt over Sognefjorden.

I 1916 ble det opprettet en postrute fra Rutledal til Sygnefest. Rutledal fikk rikstelefon i 1915 og brevhus i 1928. Fylkesbaatane har hatt rutestopp i Rutledal fra 1921. I 1959 ble det bygget vei til Brosvik. Den ble senere ført videre til Sygnefest, Rise og Dingja. I 2007 ble vegen ført helt fram fra Dingja til kommunesenteret Eivindvik.

I 1924 åpnet Sigvald Berntson Rutledal landhandel og som attåt næring fikk han ekspedisjon av rutebåtene. Han var gift med Aslaug HanstveitŪ. I tillegg til rollen som husmor og butikkdame ble Aslaug tilsatt som styrer av Rutledal brevhus da det ble åpnet. Butikken ble innredet i vestre del av deres bolighus.

I årene 1940–45 under den andre verdenskrigen bygget tyskerne mange brakker og festningsverk i Rutledalen blant annet Torpedobatteriet ved Rutledal. Tyskerne bygget også veier i området som senere er bygget om til en bilvei. Rutledal har hatt rutebilforbindelse både med Brekke og Bergen. Mange bunkere og leirer er fortsatt igjen, og åpent for folk som vil sjå.

### Rutledal Handelshus

Brynjulf Rutledal drev *Rutledal Handelshus* ved siden av et bruk i Rutledal. Handelshuset lå lagelig til ved sjøen og hadde et variert vareutvalg. Butikken ble også brukt av mange som kom sjøveien. Den ble stengt i 1986.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Kleiva, Ivar; Gulen i Gammal og ny tid, bind1 side 55
2. ↑  Kleiva, Ivar; Gulen i Gammal og ny tid, bind1 side 56
3. ↑  Handelsmann Sigvard Rutledal
4. ↑  Varehandel i Gulen – Rutledal

Litteratur
----------

* Kleiva, Ivar; *Gulen i Gammal og ny tid*, Gulen Kommune 1996,

Eksterne lenker
---------------

* Varehandel i Gulen – Rutledal
* Handelsmann Sigvard Rutledal
* Nrks fylkesleksikon «Fortet i Rutledal

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***Triceratops*** var en planteetende dinosaur som levde i krittiden for ca. 68–66 millioner år siden. Kjennetegnet til denne dinosauren var de tre hornene som var festet til en beskyttelsesplate på baksiden av hodeskallen. Dinosauren var ca. 8 meter lang, og veide ca. 10 tonn som fullvoksen. Det er spekulert i at dinosaurer, aldri slutter å vokse før de dør, og at det i så fall kunne det ha eksistert gigantiske triceratopser.

Denne dinosauren levde mest sannsynlig i flokk, og det er spekulert i at de hadde intelligens nok til å samarbeide når de møtte fiender som *Tyrannosaurus rex*, eller andre rovdyr.

Hodeskallen til en *Triceratops* kunne bli over en meter lang, og veide nesten 1000 kg, noe som førte til at denne arten hadde veldig sterke nakkemuskler, og var i stand til å påføre et fryktinngytende angrep, likt våre dagers neshorn, bare 5–6 ganger større og sterkere.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Triceratops* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Triceratops* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Triceratops* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Triceratops* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Triceratops* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Triceratops* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Herman Leopoldus Løvenskiold** (født 1677, død 16. mai 1750 på Birkholm (Løvenborg)), opprinnelig **Herman Leopoldus**, var en dansk-norsk godseier. Han ble adlet i 1739 og fikk da navnet Løvenskiold.

Biografi
--------

Han var sønn av kjøpmann i Christiania Herman Leopoldus (d. 1696) og Barbara Wiggers (d. 1692). I år 1700 ble han sekretær i Danske Kancelli og samme år giftet han seg med Inger Borse (d. 1714), en datter av assessor og jernverkseier Halvor Søfrensen Borse. Svigerfaren hadde giftet seg inn i en slektskrets i Grenland som eide store jordegods og selv blitt meget rik. Inger var bl.a. datterdatter av Anne Gundersdatter samt etterkommer av Jørgen von Ansbach. Gjennom arv og forretningstalent ble Leopoldus meget velstående og samlet store eiendommer i bl.a. Telemark. Herman Leopoldus og Inger Borse var foreldre til Herman Løvenskiold. Herman Leopoldus hadde også en søster, Barbara Leopolda (1679-1730), som i 1707 ble gift med David Jørgensen Monrad (1666 Assens-1746 Skien), sogneprest til Gjerpen, som første gang hadde vært gift med Abigael Flor (1682-1704), datter av Ole F. sogneprest til Gjerpen. 

I 1725 fikk han tittelen kanselliråd, 1733 virkelig justisråd, 1738 virkelig etatsråd og 1747 konferensråd. I 1736–38 var han kommitert i Kommercekollegiet, og i 1739 ble han opptatt i adelsstanden under navnet *Løvenskiold*. For å få titlene og adelskapet betalte han inn større beløp til kongens privatkasse, den såkalte partikulærkassen.

Han eide gårdene Bjørntvedt, Fjære og Bolvik Jernværk i Solum, Holden Jernværk på Ulefoss, samt herregårdene Aggersvold, Vognserup og Birkholm (senere Løvenborg) på Sjælland. 

I sitt annet ekteskap med Kirsten Sørensdatter Brinck (d. 1736) fikk han sønnen Søren (eller *Søfren*) som ervervet tittelen friherre under navnet Severin Løvenskiold. 

Herman Leopoldus Løvenskiold døde den 16. mai 1750 på Birkholm.

Referanser
----------

1. 1 2  Løvenskiold, Herman, Dansk biografisk Lexikon. Besøkt 13. des. 2014
2. ↑  Albert Fabritius: *Danmarks Riges Adel*, Kbh. 1946, side 52.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** WikiTree
 |
**Herman Løvenskiold** (født 24. januar 1783 i Porsgrund, død 24. november 1825 i Montpellier) var en dansk-norsk kancellideputert og amtmann. 

Han var sønn av kammerherre Severin Løvenskiold til Fossum og Bolvig og Benedicta Henrikka Aall (1756–1813). I 1800 ble han dimittert privat til Universitetet hvoretter han gjorde tjeneste som offiser ved landeværnet. I 1803 ble han juridisk kandidat, 1804 auskultant i Rentekammeret. Heretter studerte han de følgende år i Göttingen, Holland, Frankrike og England. 

I 1808 ble han medlem av *Kommissionen for Norges providering*, i 1809 var han konstituert amtmann i Vejle Amt, fra 1811–15 bekledde han stillingen som amtmann i Hobæk Amt, som han senere måtte oppgi på grunn av sykdom. Etter noen tid ble han på ny utnevnt til amtmann, denne gang over Svendborg Amt. I 1822 ble han deputert i Danske Kancelli og samme år ekstraordinær assessor i Højesteret. Han døde under en rekonvalesensreise i Montpellier den 24. november 1825.

I 1804 var han blitt utnevnt til kammerjunker og i 1812 til kammerherre og Ridder av Dannebrog. Den 8. oktober 1813 ektet han Sophie Hedevig baronesse Adeler til Adelersborg (1795–1859), en datter av geheimekonferensråd og baron Frederik Adeler. De fikk datteren Berthe Henriette Frederikke Løvenskiold (1814–1875), som ble gift i 1836 med Georg Fredrik Otto lensbaron Zytphen-Adeler (1810-1878).

Løvenskiold og hans hustru er begravet i Fårevejle kirke på Sjælland.

Referanser
----------

1. 1 2  *Løvenskiold, Herman*, Dansk biografisk Lexikon. Besøkt 29. mai 2016
2. ↑  *Fårevejle Kirke, i Danmark Kirker, IV, bind 4, 1990, s. 2450. Besøkt 29. mai 2016*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
Stårheim er ei bygd i Stad kommune i Vestland.

Geografi og befolkning
----------------------

Stårheim ligger på nordsiden av Nordfjorden mellom Måløy og Nordfjordeid, akkurat der fjordarmen Eidsfjorden skiller lag med hovedfjorden.  

Rundt det gamle byggsentrumet i Stårheimsvika finnes kirke, skole og forsamlingshus, og ellers hovedsakelig gårdsbruk. Øst i bygda ligger det et byggefelt med eneboliger.

Kommunikasjoner
---------------

Riksvei 15 går gjennom bygda. Det er 14 km østover til Nordfjordeid og 41 km vestover til Måløy. Lokale bussruter og ekspressbusser passerer Stårheim langs denne veien. Stårheim har ellers fergeleie med fergeforbindelse til Isane i Bremanger på riksvei 614. Her er det 73 km vei sørover til Florø. Fylkesvei 661 går ellers 15 km mellom Ytre Rød på Stårheim til Haugen. Nærmeste flyplass er Sandane lufthavn, som ligger på Anda i Gloppen 29 km unna.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
Det såkalte *Vatnåsskrinet* er et 45 cm høyt relikvieskrin fra 1200-tallet som trolig har norsk opphav. Det er i dag i Nationalmuseets middelaldersamling i København.
Detalj fra den ene langside med den tronende Kristus mellom sine apostler
**Vatnåsskrinet** er et gyllent relikvieskrin fra 1200-tallet som har fått sitt navn etter Vatnås kirke i Sigdal kommune i Buskerud.

Beskrivelse
-----------

Skrinet er bekledt med hamrede og gullbelagte kobberplater, og kan i form påminne om en stavkirke. Høyden er ca. 45 cm. og gavlene ender i støpte dragehoder i urnesstil med ca. 52 cm avstand mellom ytterpunktene. Over en rankemønstret kam, ses mitt på takryggen restene av et kors ovenpå en kule. Selve skrinet hviler på fire ben i forlengelse av hjørnene. Mellom benene ses 6 åpninger som kan minne om stavkirkenes ytre svaleganger. Under skrinet finnes en trelem med adgang til det relikvie som en gang har befunnet seg i skrinet.

Avbildninger
------------

På den ene langside ses øverst den tronende Kristus mellom apostlene i søylearkader, nederst Jesus på korset med Maria og Johannes, samt et par apostler ytterst. På hver av skrinets endevegger er anbrakt en stående figur. Langs henad skrinet og rundt kantene, ses drevne eller pressede figurer i form av hjort, hunder, kameler m.fl.

Proveniens
----------

Skrinets dragehoder tyder på nordisk opphav. Et annet relikvieskrin med opphav i Norge – det såkalte *Filefjellskrinet* i Bergen – har figurer som er presset over de samme stanser som ses på Vatnåsskrinet. Skrinet har fått navn etter Vatnås kirke i Sigdal, og denne kirke har også latt fremstille en tro kopi, som befinner seg på kirkens alter. Forklaringen på navnet skal skyldes at arkeologen Ingvald Undset (Sigrid Undsets far) har forvekslet gjenstander i sitt katalogiseringsarbeide med norske oldsaker i utenlandske museer. Skrinet befinner seg i dag i Nationalmuseets middelaldersamling i København.

Referanser
----------

1. ↑  Undset, Ingvald: *Norske Oldsager i fremmede Museer. En oplysende Fortegnelse*, Kristiania, 1878
2. ↑  Christie, Sigrid et al.: *St. Tomaskirken*, norgeskirker.no. Besøkt 21. oktober 2013
3. ↑  Grinder-Hansen, Poul: Den gyldne kirke fra Vatnås, I *Arvesølvet*, København, 2003, 159-172.
4. ↑  *Vatnås kirke*, Sverre Fekjan. Besøkt 21. oktober 2013
5. ↑  «Gyldent relikvieskrin, Vatnås skrinet». *Nationalmuseets Samlinger Online* **(dansk)**. Besøkt 20. november 2020.

Litteratur
----------

* Grinder-Hansen, Poul: *Den gyldne kirke fra Vatnås – og Oldsagssamlingen fra Det kongelige Danske Selskab for Fædrelandets Historie*, i Arvesølvet. Studier fra Nationalmuseet tilegnet Fritze Lindahl, 2003
* Undset, Ingvald: *Norske Oldsager i fremmede Museer. En oplysende fortegnelse*, Kristiania, 1878
*For embeds- og stortingsmannen, se Johan Lauritz Rasch*

**Johan Rasch** (født 5. april 1846, død 27. november 1927) var en norsk gårdbruker.

Han vokste opp på Ljabru gård i daværende Aker herred (nå Oslo), som faren Petter Rasch kjøpte i 1831. Petter var fra Hallingdal, og står i folketellingen av 1865 angitt som «sinnssvak». Det var derfor trolig moren Mari Kristiansdatter som styrte gården. Også Johans eldste bror Kristian ble erklært umyndig og fradømt gården, hvoretter Johan overtok. Johan var ansett som en flink og driftig kar. I 1900 bodde han med hustru Julie og datter Marie, født 1896, i Ljabrochausseen 246 på Ljan. Han var meget aktiv i kjøp og salg av eiendommer i Østre Aker, blant annet kjøpte han gården Nordre Hellerud i 1898.

Johan Rasch er opphav til navnet på Raschs vei på Bekkelagshøgda.

Referanser
----------

1. 1 2   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Aftenposten, type referanse dødsannonse, utgitt 28. november 1927[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Bekkelagshøgda lokalhistoriske forening medlemsblad» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 1. juli 2014. Besøkt 27. desember 2010.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Objektivitet:** Denne artikkelens objektivitet er omstridt. **Obs!** Endringer som mangler kildehenvisning og/eller avviker fra en objektiv fremstilling, kan bli fjernet.
**Seán William McLoughlin** (født 7. februar 1990), bedre kjent som **Jacksepticeye** (eller bare Jack), er en irsk Youtuber, kjent hovedsakelig for sin kanal hvor han spiller videospill.
Han har med årene blitt mer aktiv innenfor å intervjue filmstjerner, veldedighet, kortfilmproduksjon, egen kaffebedrift og stemmeskuespill.

Han opprettet sin YouTube-kanal i 2007, men startet først å publisere videoer i 2012. Han bodde da i en liten trehytte i Irland med webkamera festet i genseren som mikrofon, nå er han bosatt i England og har fra og med mars 2023 over 28 millioner abonnenter, over 5000 videoer og 15,9 milliarder visninger

Han lastet opp to videoer nesten hver eneste dag i rundt fem år, men innrømte i slutten av 2017 at han ikke hadde hatt et bra år, men at han skulle gjøre alt han kunne for å gjøre 2018 til et bedre år ved å ta bedre vare på seg selv, ha en bedre mental holdning og ved å jobbe mer fornuftig.

Siden da har han lagt stor vekt på mental helse og veldedighet. Til nå, år 2023, har han tilsammen samlet inn over 200 milliarder kroner for forskjellige veldedighetsorgandonasjoner  så langt.
Det meste av dette er samlet inn via hans årlige direktesendte veldedighetsarrangement kalt "Thankmas". Dette har han arrangert hver desember i flere år. Med tiden har dette blitt større og mer kjent. Sist gang var Jack Black gjest. I dag er det flere influensere som samler inn penger til Thankmas på egne kanaler over forskjellige plattformer.
Utenom dette har han hatt over 20 direktesendte innsamlinger og var med Emilia Clark på hennes direktesendte veldedighetsarrangement.

Referanser
----------

1. ↑   pantheon.world[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «jacksepticeye». *YouTube*. Besøkt 24. august 2018.
3. ↑  «jacksepticeye». *YouTube* **(engelsk)**. Besøkt 24. august 2018.
4. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Jacksepticeye – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jacksepticeye på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Jacksepticeye hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* Jacksepticeye på Twitter Rediger på Wikidata

* Jacksepticeye på Facebook Rediger på Wikidata

* Jacksepticeye på Instagram Rediger på Wikidata

* Jacksepticeye på YouTube Rediger på Wikidata

* Jacksepticeye på Tumblr Rediger på Wikidata

* Jacksepticeye på TikTok Rediger på Wikidata

* Jacksepticeye på Twitch Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni **·** MusicBrainz
 |

Portal: Videospill
Kart som viser Djurslands beliggenhet i Danmark
**Djursland** er en stor halvøy midt i Jyllands østkyst like nord for Århus og syd for Randers og Randers Fjord. Fornæs helt øst på Djursland er samtidig også Jyllands østligste punkt.

De største byer er havnebyen Grenaa beliggende på Djurslands østkyst med fergerute til Anholt, seminariebyen Rønde og hovedbyen på Mols, Ebeltoft, med fregatten «Jylland» og det gamle rådhus.

På Djursland ligger bl.a. Djurs Sommerland (Danmarks fjerde største fornøyelsespark) og Jyllands eneste rundkirke (i Thorsager).

Fra omkring 1970 og de neste 10 år flyttet mange byboere, spesielt københavnere, til nedlagte landeiendommer på Djursland. Fra 1974 til ca. 1985 organisert i de såkalte «Djurslandskollektiver».

Litteratur
----------

* Århus Amt: *På tur i Djurslands Fortid*.
* Vedsted J. 1986: *Fortidsminder og Kulturlandskab* ISBN 87-981329-5-4

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GeoNames
 |

Portal: Danmark
**Lupiner** (*Lupinus*) er en slekt i erteblomstfamilien som er viltvoksende i Eurasia, Amerika og Nord-Afrika. De fleste artene er ett- eller toårige urter, men det fins også flerårige stauder og til og med noen busker. Som de fleste artene i erteblomstfamilien binder lupiner nitrogen fra lufta til jorda og kan derfor anvendes som jordforbedrer.

Antallet arter er svært usikkert. Et vanlig estimat er noe over 420 arter. I tillegg kommer en rekke varianter og hybrider. Flere kultiveres som prydplanter, noen (frøene) brukes også som dyrefôr.

I Norge forekommer hagelupin (*Lupinus polyphyllus*), jærlupin (*Lupinus perennis*) og sandlupin (*Lupinus nootkatensis*). De tre norske artene er ikke spiselige. Alle tre har spredt seg ukontrollert etter opprinnelig å ha blitt utplantet i Europa, herunder også i Norge. Både jærlupinen og sandlupinen ble opprinnelig innført som sandbindere langs ny jernbanestrekninger, blant annet i forbindelse med byggingen av Jærbanen sørover fra Stavanger, men de har siden spredt seg til store deler av Norge. Alle tre er flerårige planter med en generasjonstid på fem år.

Blomstene sitter tett på toppen av stengelen. Det forekommer en mengde forskjellige blomsterfarger, blant annet blå, lilla, rosa, hvit og rød. Frukten er en lodden belg som inneholder mange frø.

I Sør-Europa brukes frøene fra noen lupinarter til produksjon av mel som blandes i annet mel. Slike melblandinger kan forekomme i importerte bakevarer. 

Lupiner kan gi alvorlige allergiske reaksjoner hos peanøttallergikere. Det er deklarasjonsplikt for lupinmel som brukes i bakervarer som lages i Norge.

Artene som vokser vilt i Norge står oppført på norsk svarteliste, både for 2007 og 2012.

Norske arter
------------

* HagelupinLupinus polyphyllusHagelupin  
*Lupinus polyphyllus*
* JærlupinLupinus perennisJærlupin  
*Lupinus perennis*
* SandlupinLupinus nootkatensisSandlupin  
*Lupinus nootkatensis*
* Hagelupinens utseende på sensommeren  Foto: Oskar AanmoenHagelupinens utseende på sensommeren  Foto: Oskar Aanmoen
* Lupinus polyphyllus*Lupinus polyphyllus*

Referanser
----------

1. ↑  Kjersti Fossåskaret Eltoft. «Hagen din kan være på svartelisten». NRK.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lupinslekten* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Lupinslekten* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Lupinslekten* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Lupinslekten* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Lupinslekten* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Lupinslekten* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Lupinslekten* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Lupinslekten* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lupinus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lupinus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lupinus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
Subtropisk klima
**Subtropisk klima** er den geografisk sonen mellom den tropiske sonen og den tempererte sonen (25° til 40° nordlig og sørlig breddegrad). Gjennomsnittstemperaturen er 20 til 35 ℃, der sommeren er lang og varm og der middeltemperaturen for varmeste måned er over 22 ℃. Vinteren er mild og kortvarig, men frost kan forekomme.

I et subtropisk klima må klimanormalen ha minst åtte måneder der middeltemperaturen er over 10 ℃. Den kaldeste måneden varierer stort sett mellom 3 og 18 ℃. Vinteren kan likevel være ganske kald, ned mot 0 ℃ i middeltemperatur, for eksempel i det nordlige Honshu i Japan. Andre eksempler på områder med subtropisk klima er østkysten av USA, fra sørlige New Jersey ned til Florida, samt sørlige Kina fra Shanghai og nedover kysten.

Med subtropisk klimasone menes de to klimabeltene som grovt sagt ligger mellom 35 og 40 graders bredde og vendesirklene på 23 graders bredde.

Se også
-------

* Klima
	+ Tropisk klima
	+ Temperert klima
	+ Arktisk klima

Referanser
----------

1. ↑  «subtropisk», *NAOB*
2. ↑  «Subtropical zone», *Metroblue*
3. ↑  «Subtropics», *ScienceDirect*
4. ↑  «Climate - Japan», *Climates to Travel*
5. ↑  Winberg, Morton D.: «Climate of Florida» (PDF), *Florida Climate Center*
6. ↑  «Shanghai Climate and Weather», TripReport
7. ↑  «Climate Zones», *National Weather Service*
8. ↑  «Tropics», *National Geographic Society*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Subtropics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** NDL **·** NKC
 |
**Chetan Karki** (født 7. november 1938, død 16. mai 2021) var en nepalsk sangforfatter, manusforfatter og filmregissør.

Ifølge filmregissør Prakash Sayami var Chetan Karki den første manusforfatteren innen napalesiske filmer, og han skrev sitt første manus for filmen *Pariwartan* med Raj Kapoor i hovedrollen. Hans samlede produksjon av filmmanus var over hundre filmer. Han regisserte filmene *Bishwas*, *Pahilo Prem* og *Bhumari*. Han skrev sanger blant annet for filmene *Maya Priti*, *Kanchi* og *Kanyadan*. «Teejako Rahara Aayo Barilai» betraktes som hans mest populære sang.

Han skrev også et dikt, en sangsamling, en novelle og en roman, og utga poesisamlinger på hindi og urdu.

Karki døde 16. mai 2021 av covid-19 i en alder av 83 år.

Referanser
----------

1. 1 2 3   www.lensnepal.com[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4  «गीतकार तथा निर्देशक चेतन कार्कीको निधन». *Setopati*. Besøkt 16. mai 2021.
3. ↑  «फिल्मकर्मी/गीतकार चेतन कार्कीको निधन». *ekantipur.com* **(nepali)**. Besøkt 16. mai 2021.
4. ↑  «निर्देशक चेतन कार्कीको निधन». *Online Khabar* **(engelsk)**. Besøkt 16. mai 2021.
5. ↑  «रहेनन् गीतकार चेतन कार्की». *onlinepatrika* **(engelsk)**. 16. mai 2021. Besøkt 16. mai 2021.
Brudgom i moderne bryllupsdress.
**Brudgom** er en benevnelse for en mann den dagen han gifter seg.

Ordet kommer fra norrønt *brúðgumi*. Om forstavelsen, se brud. Etterleddet *-gom* er en forvanskning av norrønt *gumi* med betydningen «mann» eller «menneske», beslektet med latin *homo* («mann»).

Mange kulturer har sterke tradisjoner for brudgommens antrekk og oppførsel. I Norge har det vært skikk at brudgommen er kledd i bunad eller kjole og hvitt, men mange har valgt å gifte seg i militæruniform eller en moderne dress. Brudgommen kan lede bruden til byllupsseremonien, og han skal lede henne etter at de er gift, ved sin høyre side. Ved bryllupsmiddagen er han tredje taler, etter at verten har ønsket velkommen, og brudens far har holdt sin tale. Brudgommen kan «takke for bruden», eller han kan tale for svigerforeldrene, men man trenger ikke følge tradisjonelle formkrav lenger enn det kjennes naturlig for moderne mennesker.

Se også
-------

* Bryllup
* Brud

Referanser
----------

1. ↑  «brudgom», *NAOB.no*

Kilder
------

* Waldemar Brøgger: *Skikk og Bruk* J.W. Cappelens Forlag 1960
* Falk og Torp 1903-06: *Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog*. Faksimileutgåve ISBN 82-90520-16-6

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Thomas Mårud** (født 8. januar 1977 i Kongsvinger) er en norsk deltidsmusiker. 

Han spilte mellom 2004 og 2014 sammen med forfatter Levi Henriksen. De debuterte med albumet Herfra til Rockaway Beach på Lydbokforlaget. Albumet inneholder selvbiografiske historier fra Levis musikalske oppvekst – fra foreldrenes bedehusmusikk, via country, til Ramones. Rockeren Thomas Mårud synger og trakterer diverse strengeinstrumenter på plata. 
15. oktober 2007 kom den andre skiva fra Levi Henriksen og Thomas Mårud. Bang Bang Rett Ned fikk svært god mottakelse fra norsk presse.

Thomas Øian Mårud spiller i dag gitar i bandet Roger Græsberg & The Anti-Music Bonanza.

Mårud er av yrke aktivitør for asylsøkere på et asylmottak i Kongsvinger.

Diskografi
----------

* *Det Er Her Vi Kommer Fra* – Levi Henriksen og Thomas Mårud – gitar og vokal (2010)
* *Bang Bang Rett Ned* – Levi Henriksen og Thomas Mårud – gitar og vokal (2007)
* *Herfra til Rockaway Beach* – Levi Henriksen og Thomas Mårud – gitar og vokal (2005)

Eksterne lenker
---------------

* Det er her vi kommer fra: Levi Henriksen & Thomas Mårud med Bra Landsens Folk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Åsatangen** er en liten tange nordøst i Steinsfjorden, ved Åsa i Ringerike kommune. Sør på tangen munner Åsaelva ut, som er uløselig knyttet til Kjerraten i Åsa som Peder Anker på Bogstad lot bygge i årene 1803–1807. Kjerratmuseet ligger bare noen få hundre meter øst for Åsatangen, litt lenger opp i elva.

Åsatangen er en populær badeplass og ligger langs fylkesvei 2850 (Åsaveien) rett sørvest for Åsakrysset, der det er avkjøring til Kjerratmuseet, Damtjern og skihytta Lauvlia via Stubdalsveien. I Åsaveien, like etter Åsakrysset, er det parkeringsmuligheter for dem som vil ta seg ned stien til Åsatangen.

Orebråtvika
-----------

**Orebråtvika** er ei lita vik og et viktig våtmarksområde innerst i Steinsfjorden, rett ved Åsatangen. Innerst i vika, som inngår i Steinsfjorden biotopvernområde, munner Valbekken ut. Bekken drenerer områder på Ringkollen. Innenfor vika og like før bekken munner ut ligger også småbrukene Orebråten (gnr. 18/3) og Elvestad (gnr. 18/30). Inn til disse går Orebråtaveien fra Åsaveien.
Østre Fredrikstad kirke
**Fredrikstad prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Fredrikstad domprosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet byen Fredrikstad og Glemmen i Østfold fylke, og hovedkirken var Fredrikstad kirke.

Historikk
---------

Byen Fredrikstad ble grunnlagt i 1567, etter at Sarpsborg nok en gang var herjet og brent av svenskene tidligere samme år. Sarpsborg ble følgelig nedlagt og byens borgere fikk kongelig tillatelse av Fredrik II til å anlegge en ny by lenger vest, ved munningen av Glomma. Den nye byen fikk navnet *Fredrikstad* etter kongen, og kirkegodset ble i 1575 overdratt den nye kirken i Fredrikstad.

Det opprinnelige Fredrikstad prestegjeld ble utskilt fra Borge prestegjeld samtidig med grunnleggelsen i 1567, og omfattet det som nå er Gamlebyen, samt bymarkene mellom Glommas østre bredd og fjorden i syd. Som en følge av byens vekst, ble Glemminge sogn på Glommas vestre (nordre) bredd, overført fra Tune prestegjeld til Fredrikstad prestegjeld i 1685. I 1867 ble de bynære områdene i *Forstaden* overført fra Glemmen til Fredrikstad by.

Tidligere skrivemåter var *Salsborg* (1568), *Friderichstad* (1769), *Frederichstad* (1801), Frederik(s)stad (til 1865).

### Nyere tid

Ved kgl.res. av 14. oktober 1882 ble Fredrikstad prestegjeld avviklet og delt i tre, gjeldende fra 1. januar 1883:

* Østre Fredrikstad
* Vestre Fredrikstad
* Glemmen prestegjeld

Referanser
----------

1. ↑  Kaurel, Finn (1986). *Fredrikstad byleksikon*. Møklegaards tr.
2. ↑  Historikk for prestegjeld og sogn i Østfold
**Ragnhild Løkke** (født 8. mai 1948 i Kristiansund) er en norsk grafiker. Hun har utdanning fra Kunstskolen i Trondheim (1975–1977) og Statens kunstakademi (1977–1983). Har vært bosatt i Oslo siden 1977. 

Løkkes arbeider er kjøpt inn av blant annet Norsk kulturråd, Nasjonalgalleriet, Riksgalleriet og Trondheim Kunstforenings Faste Samling. Hun har siden tidlig 2000-tallet uttrykt seg i et totalt abstrakt formspråk. gjerne i forenklede flater. De siste 20 år har hun konsentrert seg om Kvadratet, Sirkelen og Linjen. Hennes hovedredskap har vært en egen 200x100 Domeij grafikk-presse, der hun har arbeidet med tresnitt og koldnål i diverse serier i maksimal kvadrat størrelse i forhold til sin presse ( eks. kobberplater 92X92 på Hahnemuhlepapir). Svært små formater i kontrast, eks. 10x10, 8x8; har også vært viktige for utvikling av seriene.

Fra og med år 2022 konsentrerer kunstneren seg om maleriet, der farven blir en hovedkonsentrasjon.

Referanser
----------

1. ↑   Artists of the World Online, AKL Online kunstner-ID 00321787[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Ragnhild\_Løkke, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   KulturNav, KulturNav-ID 953c09af-9e7e-4edb-aa46-cdd87d40cb6f, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** KulturNav
 |
**Kolofon Forlag AS** er et norsk forlag for forfattere som vil gi ut sine bøker selv, og er Norges største i sitt slag. Forlaget ble startet i 1999. Hvert år utgis mellom 150 og 200 boktitler. 2.500 forfattere har hittill publisert sine bøker via Kolofon Forlag, som eies av forlagssjef Widar Løw Trondsen. Hovedkontoret ligger i Oslo. Forlaget har tre avdelingskontorer: I Power House i Trondheim, på Amfi Moa Syd i Ålesund og i Artillerigården i Gamlebyen, Fredrikstad.

Kolofon tilbyr hjelp til publisering, distribusjon og markedsføring. Forlaget gir utgivelsene ISBN, leverer plikteksemplarer, registrerer boken i bokhandlernes database, og hjelper til med verktøy for markedsføring og PR. I samarbeid med Fabeltjenester AS produseres videobokbad og podkaster som distribueres på forlagets egen YouTube-kanal og på strømmetjenestene Spotify, Apple Podcast, Google Podcast og Deezer.

Referanser
----------

1. ↑  «front». *www.powerhouse.no*. Besøkt 3. april 2022.
2. ↑  «Artillerigården – Det nye slaveri». *www.forsvarsbygg.no* **(norsk)**. Besøkt 3. april 2022.
3. ↑  «Lyd, musikk, video». *www.fabeltjenester.no* **(norsk)**. Besøkt 3. april 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
* Kolofon YouTube
* Kolofon Bokbad Spotify
* Kolofon Bokbad Apple Podcast
* Kolofon Bokbad Google Podcast
* Kolofon Bokbad Deezer

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |

Portal: Litteratur
**Strømsø/Danvik** er en bydel i Drammen som sammen med Austad og Fjell utgjør en del av kommunedel 6 i Drammen kommune. Bydelen består hovedsakelig av bydelsområdene Strømsø og Danvik og har 8 455 innbyggere per 1. januar 2011.

Etter kommunesammenslåingen i 2020 der Drammen, Nedre Eiker og Svelvik ble samlet under ett ble Danvik innlemmet i kommunedel 6 med Strømsø, Austad og Fjell. Knutepunktet og ligger på Fjell i Arena Fjell, Laurits Grønlandsvei 21, 3035 Drammen.

Kine Korsmo, er valgt som lokal koordinator for kommunedelen.

Referanser
----------

1. ↑  Fakta om Drammen Arkivert 4. mai 2012 hos Wayback Machine. fra Drammen kommune (lest 2. mars 2012)
2. 1 2  «Knutepunkt Fjell». *Drammen kommune* **(norsk)**. Besøkt 12. februar 2021.

| * v
* d
* r
Drammens kommunedeler |
| --- |
| Drammen | Kommunedeler (fra 2020) | 
* 1 Mjøndalen
* 2 Krokstadelva
* 3 Åssiden
* 4 Gulskogen
* 5 Konnerud
* 6 Fjell
* 7 Strømsø
* 8 Bragernes
* 9 Åskollen
* 10 Svelvik

 |  |
| Bydeler (før 2020) | 
* Austad/Fjell
* Bragernes
* Gulskogen
* Konnerud
* Skoger
* Strømsø/Danvik
* Tangen/Åskollen
* Åssiden

 |
**Pål Martin Sand** (født 21. juni 1976) er en norsk advokat og politiker (Ap). Sand var statssekretær for justis- og beredskapsminister Grete Faremo i Jens Stoltenbergs andre regjering fra 2. mai 2013 til regjeringsskiftet etter Stortingsvalget i 2013.

Sand er cand.jur. fra Universitetet i Oslo og Master of Laws fra King’s College London i 2004. Han har jobbet som dommerfullmektig i Hedmarken tingrett. Sand er fra 2016 advokat og partner i Dæhlin Sand Advokatfirma.

Han har tidligere vært personlig rådgiver for Aps partisekretær fra 2009 til 2012, politisk rådgiver for Aps justisfraksjon på Stortinget fra 2007 til 2009 og personlig rådgiver for partiets parlamentariske nestleder fra 2006 til 2007. Han har også vært medlem av Oslo bystyre samt fylkessekretær i Arbeidernes ungdomsfylking.

Referanser
----------

1. ↑   www.birthday.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Pål Martin Sand ( 36), ny statssekretær i Justis- og beredskapsdepartementet[*død lenke*]
3. ↑  Pressemelding (16. oktober 2013). «Offisielt frå statsrådet 16. oktober 2013 kl. 10.00». *regjeringen.no*. Statsministerens kontor. Besøkt 17. oktober 2013.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata*
**Fildeling** (IT) er deling av datafiler. Det deles ofte opp i to kategorier, lovlig fildeling og ulovlig fildeling.

Internett
---------

Som Internettjeneste viser fildeling til ordninger som lar en bruker eksponere filer på egen harddisk til søk og nedlasting fra andre Internettbrukere. Fildelingstjenester organiseres rundt bestemte nettsteder, og innebærer gjerne at man laster ned en spesiell klient (programvare) for både å søke hos andre, og avgrense sin egen eksponering. Eksempler på populære fildelingsprogrammer er LimeWire, Kazaa og μTorrent.

Den første av mange fildelingstjenester som oppnådde stor popularitet, var Napster i 1999. Da det ble avdekket at mange av filene som sirkulerte i Napster-systemet var kopiert uten opphavsrettshjemmel, fikk musikkbransjen stanset Napster 2001. Innholdsleverandørene (primært musikk- og filmbransjen) er opptatt av å kombinere fildeling med rettighetskontroll.

Nettverk
--------

En protokoll for fildeling gjør det mulig for klienter i et nettverk å lagre og å laste ned filer fra en server (tjener). Denne protokollen er spesielt avhengig av transportprotokollen i nettverket.

Lovlighet
---------

Fildeling kan defineres innen to områder, lovlig og ulovlig. Den lovlige fildelingen er for eksempel (gratis) Linux-distroer mens den ulovlige fildelingen kan være en film som er beskyttet av opphavsrett. Materiale som er beskyttet av opphavsrett kan man dele med nærmeste familie eller nærmeste venner såfremt eksemplaret skjer på grunnlag av lovlig gjengivelse av verket.

Referanser
----------

1. ↑  Clara.no: Underholdningsbransjens informasjonssentral for opphavsrett og klarering Arkivert 11. mai 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  Åndsverksloven § 12

Eksterne lenker
---------------

* Dagbladet om fildeling
* p2pnett.no – nyheter om fildeling
* Urospredere.no – Norsk dokumentar om fildeling

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
Utsikt over Siljan fra Gesunda
**Siljan** i Dalarna er Sveriges sjette største innsjø. Innsjøen ligger i kommunene Mora, Rättvik og Leksand. Sjøen ligger 161 meter over havet og har sammen med de tilgrensende innsjøene Orsasjön og Insjön et areal på 354 km². Siljan alene har et areal på 260 km². Største dybde er 120 meter. Siljans utløp er via Österdalälven til Dalälven. Siljan er forbundet med Orsasjön gjennom det fire kilometer lange smale sundet Moranoret ved tettstedet Mora. Den største øya i Siljan er Sollerön med et areal på 20,5 km².

Midtsommerfeiringen rundt Siljan er verdensberømt.

Siljans historie
----------------

For 365 millioner år siden slo en stor meteoritt ned med voldsom kraft og dannet det som idag kalles Siljanringen. Siljan, Orsasjön, Skattungen, Oresjön og småsjøene i Bodadalen er meteorkraterets ytre ring. 

Krateret er 50 km i diameter og er det største kjente krateret av denne typen i Europa.

Siljanområdets geologi
----------------------

Området omfatter Siljans ­og Orsasjöens vannsystem med det nærliggende terreng, samt området langs Siljanringen. Berggrunnen rundt Siljan består, foruten det prekambriske grunnfjellet, av sedimentære bergarter, hovedsakelig fra ordovicium og silur. Disse ble reist på høykant av meteorittnedslaget som dannet Siljan og er derfor blitt bevart til idag. Området er typeområde for mange fossiler og derfor geologisk viktig i global sammenheng. Det finnes mange både aktive og nedlagte steinbrudd i området. Et eksempel på et nedlagt steinbrudd som har fått et nytt liv er Dalhalla utenfor Rättvik, som har gjenoppstått som amfiteater og konsertscene.

Skipsfart
---------

Siljan og tilstøtende vassdrag var tidligere en viktig ferdselsåre i Dalarna, både når det gjaldt tømmerfløting og transport av gods og passasjerer. Særlig var transport av jernmalm fra områdene rundt Siljan viktig. Allerede i 1839 ble det første dampskipet, hjuldamperen "Prins August" satt i trafikk på Siljan. Dampskipet S/S Engelbrekt ble satt inn i trafikk i 1866, og har ennå seilinger i sommersesongene, det samme gjelder M/S Gustav Wasa som har trafikkert Siljan siden 1876.

Se også
-------

* Liste over innsjøer i Skandinavia

Referanser
----------

1. ↑   Vattendirektivet - 2016 rapportering, cdr.eionet.europa.eu, utgitt 11. april 2017, besøkt 17. juni 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Min karta». Lantmäteriet.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside for S/S Engelbrekt
* Hjemmeside for M/S Gustav Wasa

Portal: Sverige

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** LCCN **·** LIBRIS **·** GeoNames **·** VISS
 |
**Helge Hammelow-Berg** (født 25. april 1949) er en norsk underholder, forhenværende programleder og TV-kjendis. 

Helge Hammelow-Berg er mest kjent som programleder for omkring 500 sendinger med underholdningsprogrammet «Reisesjekken» på TVNorge fra 1990 til april 1997. Programserien ble en av kanalens mest populære, og sammen med Hallvard Flatland, som ledet TVNorges spillprogram «Casino», innførte Hammelow-Berg for alvor amerikansk pre-reality-TV og gameshow i Norge. TV 2 overtok Hammelow-Bergs TV-kontrakt i 1996 da TV-kanalen kjøpte opp TVNorge. Hammelow-Berg fikk da lønn i flere år uten å opptre i programmer. Etter TVNorge reiste programleder Hammelow-Berg også rundt i Norge og ledet lokale reisesjekker på utesteder og messer. Sammen med artistvennene Jahn Teigen, Lage Fosheim og Dag Spantell drev han dessuten restaurantene *Tre små griser* i Tønsberg og Risør på 1990-tallet. Restaurantprosjektene endte med at selskapet *To Svin AS* ble slått konkurs. 

Helge Hammelow-Berg kommer fra Stokke i Vestfold der han fortsatt bor. Han er utdannet adjunkt og underviste i fagene norsk, engelsk og samfunnsfag ved tidligere Tønsberg handelsgymnas. Han var også målvakt i fotballklubben Eik-Tønsberg og har vært tilknyttet Tønsberg amatørteater som skuespiller og teaterinstruktør siden 1970-tallet. Hammelow-Berg arbeider i dag som frilans-underholder.

Referanser
----------

1. ↑   Filmfront, filmfront.no[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Helge Hammelow-Berg på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
Frieles paviljong i Nygårdsparken ved Bergensutstillingen i 1898 Foto: K. Nyblin 
«Friele frokostkaffe» er det mest solgte produktet fra Kaffehuset Friele. Foto: 2011 
**Kaffehuset Friele** er et norsk kaffebrenneri eid av Nederlandske Jacobs Douwe Egberts. Kaffebrenneri og lager holder til på Midtun, sørøst for Bergen sentrum. Det er i dag[*når?*] Norges største kaffeprodusent, og har siden 1799 forsynt norske husholdninger.

Historikk og annet
------------------

Styreformann Herman Friele (født 1943) er syvende generasjons kaffebrenner, etter at det hele startet i 1799 da skipskaptein Herman Friele I gikk i land i Bergen for å satse på handelsvirksomhet. Han kjøpte en eiendom i Bergen og etablerte et importfirma med vekt på kaffe. Mot midten av 19. århundre, ble kaffeforbruket økende på grunn av fallende priser fra økt global produksjon.

Kaffehuset Friele kjøper råkaffe fra ni-ti forskjellige land, der Brasil, Colombia og Guatemala er de største leverandørene. Friele kjøper årlig 6 000 tonn kaffe fra Brasil, selskapet kjøper både direkte fra kaffefarmene, men også via kaffeeksportører og meglere.

Frem til midten av 1980-tallet solgte Kaffehuset Friele mesteparten av sin kaffe på Vestlandet og i Nord-Norge. Dette hadde tradisjonelt vært det tidligere grossistfirmaets kjerneområder, men i dag selges Friele kaffe over hele landet.

Kaffehuset Friele har i løpet av de siste årene blitt fornyet, og fabrikken på Midtun fremstår i dag som en av Europas mest moderne kaffebrennerier.[]

### Produkter i dag

* *Friele presskannekaffe*
* *Friele frokostkaffe (filter, kokmalt, presskanne og hele bønner)*
* *Café Noir*
* *Friele koffeinfri kaffe*
* *Friele økologisk kaffe*
* *Kronekaffe*
* *Espressokaffe*
* *Spesialkaffe hel*
* *Spesialkaffe malt*
* Lor

Av disse er *Friele frokostkaffe* det mest solgte produktet.

I tillegg produserer de kaffe for COOP under deres varemerke og kaffe for svenske Gevalia

Referanser
----------

1. ↑  Friele, Kaffehuset. «Kaffehuset Friele sin historie — Friele». *Kaffehuset Friele* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 20. mars 2017. Besøkt 20. mars 2017.
2. ↑  «Her arbeider de også i kaffepausene». *www.vest24.no* **(norsk)**. 16. september 2014. Arkivert fra originalen 19. oktober 2014. Besøkt 19. september 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Friele – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Kaffehuset Friele på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Kaffehuset Friele på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Kaffehuset Friele på YouTube Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Apparat som brukes for trykkbølgebehandling
ESWT-Apparat
**ESWT** (Extracorporal Shockwave Therapy) er tradisjonelt en metode/teknologi som anvendes innen medisinen mot steiner i urinveiene. Innenfor dette bruksområdet baserer man seg på den såkalt fokusert modus. rESWT (Radial extracorporal shockwave therapy) er en metode basert på samme teknologi, men som er modifisert for behandling av kroniske lidelser i bløtdelene/bevegelsesapparatet.

Historikk
---------

Metoden ble tatt i bruk i Europa i 1990. I Norge ble den innført i 2001. I motsetning til resten av Europa, hvor dette anses å være en legebehandling, er det her til lands flest fysioterapeuter i privat praksis som anvender metoden ved sine klinikker. Metoden har fått det dekkende navnet trykkbølgebehandling på norsk.

Innen fysikalsk medisin og rehabilitering startet det med å anvende ESWT ved behandling av helspore. Man skjønte etter hvert at helsporen sjelden er det store problemet, men derimot overbelastning av senen.[] Det var da man fant ut at man måtte endre modus fra ESWT, en fokusert intervensjon, til en rESWt, en radial intervensjon. Sistnevnte sprer energien inn i vevet i den hensikt å stimulere prosesser.[] Undersøkelser ved tysk universitet viste at suksessraten ved bruk av denne 3. generasjon apparater, ble radikalt mye bedre.[] Det er denne metoden som har fått sin utbredelse blant fysikalskmedisinere i privat praksis i Skandinavia.

Indikasjoner
------------

Vanlige indikasjoner for denne type behandling kan i dag benevnes som kroniske senelidelser. Gjennomgående rapporterer norske klinikker om gode resultater ved bruk av metoden på denne type lidelser.[] En gjennomgåelse av studier som er publisert de senere år viser en suksessrate på rundt 80 % etter 3 behandlinger,[] noe som korrelerer godt med det norske klinikker rapporterer.[]

Effekt
------

Effekt er i dag godt dokumentert ved flere universitet og sykehus i Europa.[] Den største undersøkelsen er gjort i forbindelse med FDA-godkjennelse for salg til spesialister innen ortopedisk medisin i USA.[] Denne undersøkelsen er en multisenterstudie der man behandlet et stort antall pasienter med plantar fasciitis, som også ble fulgt opp lenge etter avsluttet behandling. Konklusjonen er at metoden er sikker og effektiv.[] Metoden krever ikke bruk av smertedempende behandling, og er kostnadseffektiv.[]

Studier har også vist at trykkbølgebehandling ofte gir bedre effekt i kombinasjon med annen behandling som f.eks trening.[] Alvorlige bivirkninger er svært sjeldent og behandlingen regnes derfor som sikker.[] Noe smerte og hevelse kan oppstå i det behandlede området i timene etter behandlingen.

Referanser
----------

1. ↑  «Trykkbølgebehandling - Fysioterapi Sandvika». *Fysioterapi Sandvika*. Besøkt 1. oktober 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Borøya** er ei øy utenfor Sandvika i Bærum kommune i Indre Oslofjord. Øya er på 289 dekar og ligger sør for Kalvøya. Øya er preget av to langsgående rygger i sørvest-nordøst-retning, som så mange av øyene i fjorden. Høyeste punkt er 23 meter over havet. Berggrunnen er kambrosilurisk, med marine avsetninger i forsenkningene. Det var tidligere et gårdsbruk på øya, og det finnes i dag kulturbetingede vegetasjonstyper med høy verdi. 

Det meste av øya, sammen med de nærliggende holmene Furuholmen og Saraholmen, har siden 2008 vært et naturreservat. Her er en mosaikk av kalktørrenger, strandberg, strandenger og kalkfuruskog som samlet gir en stor grad av variasjon i habitater, og derved et meget høyt biologisk mangfold. Her finnes blant annet en av Skandinavias mest sjeldne sommerfuglarter, lakrismjeltblåvinge.

To områder er holdt utenfor naturreservatet, det gjelder odden mot øst og et område på vestsiden. Her er det blant annet offentlige grillplasser utplassert. MS «Rigmor» går i rute ut til øya i sommerhalvåret. Det er tillatt å overnatte på øya, men kun to døgn av gangen.

Borøya har også gravrøyser fra jernalderen.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Borøya (Bærum) i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
2. ↑  Borøya hos Bærum kommune
3. ↑  Borøya hos Oslofjordens Friluftsråd

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |