Deltakelse i Ikkespredningsavtalen

 

|  |  |
| --- | --- |
| ██ Signert og ratifisert
██ Tilsluttet
██ Overholder etter traktat, men utenfor (Taiwan)
  | ██ Trukket seg (Nord-Korea)
██ Ikke signert (India, Israel, Pakistan, Sør-Sudan)
  |

**Ikkespredningsavtalen** (engelsk **Nuclear Non-Proliferation Treaty** også kalt **NPT-avtalen**) er en internasjonal traktat om ikke å spre atomvåpen i verden. Den ble underskrevet i London, Moskva og Washington 1. juli 1968, og trådte i kraft fra 5. mars 1970.

Avtalen er i dag (2006) undertegnet av 188 suverene stater.

Avtalens innhold
----------------

Avtalen forbyr stater som har atomvåpen å overføre disse til land som ikke har atomvåpen fra før. Atommaktene skal heller ikke oppmuntre eller hjelpe andre land med å skaffe seg slike våpen.

Avtalen forbyr også stater uten atomvåpen å motta slike og å framstille dem. Stater uten atomvåpen skal inngå kontrollavtaler med Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) med ikke-spredning for øyet. Ellers skal medlemslandene hjelpe hverandre med å gjøre bruk av atomenergien til fredelige formål. De skal også forhandle seg fram til en stopp på atomkappløpet, til atomnedrustning og til generell og fullstendig nedrustning.

Litt historikk
--------------

Pr. 31. desember 1982 hadde 120 land gitt sin tilslutning til ikkespredningsavtalen. Norge gjorde det i 1969. 74 land som ikke selv har atomvåpen (inkludert Norge) har gitt sin tilslutning til en tilleggsavtale med IAEA om sikringstiltak under NPT. I 1977 ble 15 land som produserer kjernekraftutstyr enige om retningslinjer for eksport av kjernekraftmateriale. Denne uformelle sammenslutningen ble først kjent som «London-klubben» men er idag kjent som Nuclear Suppliers Group. I 1975 og 1980 ble det holdt internasjonale konferanser for å gjennomgå landenes oppfølging av NPT.

Svakheter ved avtalen
---------------------

Mange har pekt på at avtalen har store svakheter. Det er særlig de statene som ikke har skrevet under og som samtidig har skaffet seg et atomvåpen-arsenal som bidrar til å undergrave avtalens legitimitet. De etablerte atommaktenes (særlig USA) utvikling av nye typer atomvåpen bidrar også til å undergrave avtalen, samt deres motvilje til å ruste ned.

NPT-avtalen er de siste årene kommet under økende press ved at enkelte land søker å skaffe seg kjernevåpen. Nord-Korea har annonsert at landet har trukket seg fra ikke-spredningsavtalen og hevder å ha skaffet seg kjernevåpen. Det er fortsatt betydelig usikkerhet omkring Irans atomprogram. Avsløringen av et ulovlig nettverk for leveranse av kjernefysisk teknologi og utstyr (Khan-nettverket) har avdekket åpenbare svakheter i det globale ikke-spredningsregimet. I lys av at terroristgrupper søker å skaffe seg kjernevåpen, er det maktpåliggende å tette smutthullene i ikke-spredningsregimet. Dette har vært hovedprioriteringen til kjernevåpenstatene anført av USA og Storbritannia i NPT-sammenheng.

Det stilles også spørsmål om hvorvidt kjernevåpenstatene er i ferd med å gi kjernevåpen økt militær og politisk betydning. Flere land innenfor Den alliansefrie bevegelsen (NAM), anført av Egypt og Malaysia, har derfor vært skeptiske til å binde seg til nye ikke-spredningstiltak uten sterkere framdrift på nedrustningsområdet. Arabiske land krever også framgang i arbeidet med å etablere en kjernevåpenfri sone i Midtøsten, som også skal omfatte Israel. Videre krever NAM-landene folkerettslig bindende garantier mot å bli utsatt for eller truet med kjernevåpen. Dette er noe USA og Russland ikke er rede til å etterkomme.

### Norges holdning

I likhet med andre vestlige land har Norge understreket at det er kjernevåpenstatene selv som har hovedansvaret for å bygge ned sine kjernevåpen­arsenaler. Fra norsk side finner man det derfor ikke hensiktsmessig å legge slike forhandlinger til et multilateralt forum, da dette vil kunne redusere kjernevåpenstatenes ansvar og svekke det politiske presset på dem. Det er derimot maktpåliggende å støtte opp om NPT-avtalen og sikre at avtalens forpliktelser blir gjennomført.

Stater som har undertegnet avtalen
----------------------------------

* Afghanistan
* Albania
* Algerie
* Andorra
* Angola
* Antigua og Barbuda
* Argentina
* Armenia
* Australia
* Aserbajdsjan
* Bahamas
* Bahrain
* Bangladesh
* Barbados
* Belgia
* Belize
* Benin
* Bhutan
* Bolivia
* Bosnia og Hercegovina
* Botswana
* Brasil
* Brunei
* Bulgaria
* Burkina Faso
* Burundi
* Canada
* Chile
* Colombia
* Costa Rica
* Cuba
* Danmark
* De forente arabiske emirater
* Den hellige stol
* Djibouti
* Dominica
* Den dominikanske republikk
* Ecuador
* Egypt
* Ekvatorial-Guinea
* Elfenbenskysten
* El Salvador
* Eritrea
* Estland
* Etiopia
* Fiji
* Filippinene
* Finland
* Frankrike
* Gabon
* Gambia
* Georgia
* Ghana
* Grenada
* Guatemala
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Guyana
* Haiti
* Hellas
* Honduras
* Hviterussland
* Indonesia
* Irak
* Iran
* Irland
* Island
* Italia
* Jamaica
* Japan
* Jemen
* Jordan
* Kambodsja
* Kamerun
* Kapp Verde
* Kasakhstan
* Kenya
* Kina
* Kiribati
* Komorene
* Den demokratiske republikken Kongo
* Republikken Kongo
* Kroatia
* Kuwait
* Kypros
* Kirgisistan
* Laos
* Latvia
* Lesotho
* Libanon
* Liberia
* Libya
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Nord-Makedonia
* Madagaskar
* Malawi
* Malaysia
* Maldivene
* Mali
* Malta
* Marokko
* Marshalløyene
* Mauritania
* Mauritius
* Mexico
* Mikronesia
* Moldova
* Monaco
* Mongolia
* Montenegro
* Mosambik
* Myanmar
* Namibia
* Nauru
* Nederland
* Nepal
* New Zealand
* Nicaragua
* Niger
* Nigeria
* Norge
* Oman
* Palau
* Panama
* Papua Ny-Guinea
* Paraguay
* Peru
* Polen
* Portugal
* Qatar
* Republikken Kina
* Romania
* Russland
* Rwanda
* Saint Kitts og Nevis
* Saint Lucia
* Saint Vincent og Grenadinene
* Salomonøyene
* Samoa
* San Marino
* São Tomé og Príncipe
* Saudi-Arabia
* Senegal
* Den sentralafrikanske republikk
* Serbia
* Seychellene
* Sierra Leone
* Singapore
* Slovakia
* Slovenia
* Somalia
* Spania
* Sri Lanka
* Storbritannia
* Sudan
* Surinam
* Sveits
* Sverige
* Swaziland
* Syria
* Sør-Afrika
* Sør-Korea
* Tadsjikistan
* Tanzania
* Thailand
* Togo
* Tonga
* Trinidad og Tobago
* Tsjad
* Tsjekkia
* Tunisia
* Turkmenistan
* Tuvalu
* Tyrkia
* Tyskland
* Uganda
* Ukraina
* Ungarn
* USA
* Uruguay
* Usbekistan
* Vanuatu
* Venezuela
* Vietnam
* Zambia
* Zimbabwe
* Østerrike
* Øst-Timor

Stater som ikke har skrevet under eller trukket seg fra avtalen
---------------------------------------------------------------

* Nord-Korea (undertegnet avtalen i 1985, men trakk seg fra avtalen i 2003).
* Israel (har aldri undertegnet avtalen)
* India (har aldri undertegnet avtalen)
* Pakistan (har aldri undertegnet avtalen)

Se også
-------

* Traktaten om forbud mot kjernevåpen

Referanser
----------

1. ↑  Dirk Roland Haupt: Förhandla om kärnvapennedrustning - Skyldighet enligt 1968 års icke-spridningsfördrag; i: Kungliga Krigsvetenskapsakademiens Handlingar och Tidskrift, 219:e årgången (2015), andra häftet, sid 114-130 (på svensk)

Eksterne lenker
---------------

| * v
* d
* r
Traktater om forbud mot kjernefysiske våpen |
| --- |
| 1963 Den delvise prøvestansavtalen **·** 1968 Ikkespredningsavtalen **·** 1972 ABM-avtalen **·** 1974 Traktaten om begrensning av testing av kjernefysiske undergrunnsvåpen **·** 1970-tallet SALT-avtalene **·** 1987 INF-avtalen **·** 1991 START I **·** 1993 START II (Moskva-avtalen) **·** 1996 Prøvestansavtalen **·** 1997 START III **·** 2002 Traktaten om strategiske offensive reduksjoner **·** 2010 New START |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** NDL **·** BBC Things
 |