**Anna Haava** (født 15. oktober 1864 i Kodavere, død 13. mars 1957 i Tartu) var en estisk lyriker og oversetter.

Biografi
--------

Anna Haava ble født som Anna Rosalie Haavakivi i en estisk bondefamilie. Familien la stor vekt på utdanning av dattera. Anna Haava begynte sin utdanning på godset Pataste mõis. Deretter gikk hun på en tyskspråklig privatskole i Saare-Vanamõisa. Fra 1878 gikk hun på Hoffmann privatskule i Tartu. Fra 1880 til 1884 gikk hun på den høyere jenteskolen i Tartu og fikk utdanning som guvernante.

I årene fra 1892 til 1894 fortsatte hun utdanningen på ulike sykehjem i Tyskland, og senere arbeidet hun på et diakonissehus i Fürstenwalde ved Berlin. Deretter var hun frå 1894 til 1899 guvernante og sykepleier i Russland, blant annet i St. Petersburg og Novgorod. Einsomheten i utlandet og morens død i 1898 så vel som søsterens død noen år tidligere satte dype spor i henne.

Ved århundreskiftet flyttet Anna Haava inn som husholder på garden til broren i Haavakivi i Livland. Senere var hun redaktør i avisa *Postimees* og fra 1906 arbeidet hun som frilansforfatter og -oversetter. I 1909 flyttet hun til Tartu, der hun stort sett bodde helt til hun døde. Hun står som en av de største lyrikerne i den estiske litteraturen. Hun er begravet på kirkegården Raadi-Friedhof i Tartu.

Verk
----

Anna Haava debuterte som lyriker i 1886. Mellom 1888 og 1897 ble lyrikken hennes gitt ut i tre bind under tittelen *Luuletused* ('Dikt'). Deretter fulgte de to diktsamlingene *Lained* (1906) og *Ristlainetes* (1910). Med diktsamlinga *Põhjamaa lapsed* (1913) gav hun først og fremst ut kjærlighetsdikt med en autentisitet og intensitet som til da var ukjent. I 1920 kom *Meie päevist*, der Haava har en samfunnskritisk tone. I 1924 fulgte diktantologien *Anna Haava luuletuskogu*. Så kom *Siiski on elu ilus* (1930), *Laulan oma eesti laulu* (1935) og *Järelpõiming* (1936). Hennes dikt har også blitt tonesatt av estiske komponister.

Anna Haava gav òg ut prosa. I 1911 samla ho aforismer under overskriften *Peotäis tõtt* (1900, 'En håndfull sannheter'). *Väikesed pildid Eestist* (1911) går for seg i barndomsmiljøet hennes. Først i 2006 ble selvbiografien *Mälestusi Laanekivi Manni lapsepõlvest* utgitt, posthumt.

Anna Haava oversatte også mange klassikere til estisk, blant andre av William Shakespeare, Franz Grillparzer, Hugo von Hofmannsthal, Johann Wolfgang von Goethe, Friedrich Schiller, Hans Christian Andersen. I tillegg oversatte hun russisk litteratur så vel som deler av den greske mytologien.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 29. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Estonian biographical database, oppført som Anna Haavakivi, Estonian biographical database ID 532, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   FemBio-Datenbank, FemBio-ID 12214, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Хаава Анна, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 12559787b.
7. ↑  Hun endret offisielt navnet sitt i 1939.

Litteratur
----------

* Ello Säärits: *Anna Haava. Elu ja loomingu lugu.* Tartu 2007
* Cornelius Hasselblatt: *Geschichte der estnischen Literatur*, s. 304–308. Berlin, New York 2006 (ISBN 3-11-018025-1)

Eksterne lenker
---------------

* Lebenslauf und Texte Arkivert 11. april 2008 hos Wayback Machine. (estnisch)
* Lebenslauf, Gedichte, künstlerisches Schaffen (estnisch)

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** MusicBrainz
 |