**Tuft kirke** (*Tupta kirkja*) er en langkirke reist av rød teglstein og ble innviet 20. september 1880, etter at det ved kgl. res. av 6. mai 1876 ble bestemt å bygge ny kirke til erstatning for Tuft stavkirke fra middelalderen. Den nye kirken har i likhet med stavkirken lengdeaksen sin i sørvestlig–nordøstlig retning. Den ble reist på sørvestsiden av den gamle kirkegården i Hvittingfoss, i nåværende Kongsberg kommune i Viken. Samtidig med at den nye kirken sto klar, ble den gamle stavkirken ble revet.

Kirkestedet
-----------

Tuft kirke har tårn delvis innbygget i nordøstgavlen i skipet og en spissbuet hovedportal som vender i samme retning. I klokkestua er det to spissbuede lydglugger i tre retninger. Foto: Arild Follestad, 2020 
Kirkestedet ligger cirka 1 kilometer nord for tettstedet Hvittingfoss og adkomst dit går via fylkesvei 32 (Tuftveien) og den lokale Kirkeveien. 

Tuft omtales første gang i et middelalderdiplom datert 8. mars 1366 (DN III:349), der blant annet *Torir Paalsson* nevnes som prest på Tuft i Sandsvær (*«... [Þhorer] Paalsson præstar a Tuft»*). Likeledes nevnes kirken i biskop Eysteins jordebok som *Tupta kirkja* under *Vestfoldár prófastdœmi* (Vestfold prosti), tidvis også benevnt som *Túnsberg prófastdœmi* (Tunsberg prosti), for perioden 1398–1401.

Etter reformasjonen i Norge er det gjort flere forsøk på å nedlegge eller slå sammen Tuft sogn (menighet) med Komnes sogn. I så måte ble kirken her nedlagt i 1624, og de to kirkeklokkene og døpefonten som fantes her ble overført til Komnes kirke. I 1636 bestemte imidlertid bispen at Tuft kirke skulle gjenoppta tjenesten og tillegges 8 årlige gudstjenester. I 1639 måtte derfor Komnes tilbakeføre døpefonten, men klokkene gikk tapt. Forslag om nedleggelse og sammenslåing kom opp igjen i både 1770-årene og på 1800-tallet, men ble det avvist av menigheten.

Kirkebygget
-----------

Nye Tuft kirke har grunnmurer av rødlig granitt, som i likhet med teglmurene står upusset utvendig. Kirken har 150 sitteplasser og et halvveis innbygd tårn i sørøstgavlen, med en bred spissbuet portal i tårnfoten ut mot kirkebakken i sørøst. Skipet har tre høye spissbuede vinduer på hver langside. Tårnet har høy hjelm og spir med kule og vindfløy. I fronten på klokkestua bærer tårnet årstallet 1879. På hver side av tårnet har kirkerommet trapper som fører opp til klokkestua, loftet og galleriet. Kirkerommet han inngang i sydøst og alter i nordvest. I sørvest er det et sakristiutbygg som er smalere og lavere, med to slanke portaler med spissbuet overdekning. Den delen av kirkerommet som utgjør koret er hevet to trinn i forhold til resten av kirken.

Klokkestua, som har to spissbuede høye, men smale lydglugger på tre av tårnets fire sider, er beskikket med to kirkeklokker, støpt hos Olsen Nauen Klokkestøperi ved Tønsberg i 1905 (klokkestøperiet het *O. Olsen & Søn* den gang). Begge klokkene bærer inskripsjonen «*Gave til Tuft kirke fra Chr. Fosnes 1905*». Den største av dem måler 63 cm i diameter og er 81 cm høy. Den minste måler 56 cm i diameter og er 51 cm høy.

Da kirken var ny fikk den et nytt 4 stemmers pipeorgel med én enkel manual, bygget av den tyske orgelbyggeren Albert Hollenbach (1850–1904) i 1881.[] Hollenbach-orgelet ble solgt videre til Øvrebø kirke i Vennesla i 1913, samtidig med at et nytt pipeorgel bygget av Olsen & Jørgensen (som i 1925 ble til J. H. Jørgensen Orgelfabrik) ble installert i kirken på Tuft. Dette ble forært kirken av *O. Lia* og *Pauline Fosnæs* og var i bruk inntil et nytt orgel, med 2 manualer og 14 stemmer ble installert i der i 2002. Det nye pipeorgelet (opus 558 i rekken) ble bygget av Bruno Christensen & Sønner Orgelbyggeri i Danmark samme år som det ble installert. Innvielseskonserten med det nye orgelet sto 20. september 2002.

Alterringen er rund og knefallet har grått skinntrekk. Alter og altertavle er oppført i ett. Altertavlen er nygotisk med spissbueformer og andre arkitektoniske detaljer. Døpefont er et kalkformet snekkerarbeid med 8-kantet grunnflate. Prekestolen har 8-kantet grunnflate og fem fag, samt ett dobbeltfag mot veggen. Fyllingene er høye og smale med spissbuemotiv. Kirkerommet har galleri og benker med stående fyllinger i ryggen. Vangene er skåret liljemotiv øverst.

Kirkegården
-----------

Kirkegården er middelaldersk og omgitt av en mur av naturstein, med inngang i sørøst gjennom en smijernsport med portstolper av granitt. Den er utvidet flere ganger, i nyere tid blant annet i 1880, 1911, 1949, og 1959. Et gravkapell i pusset murverk ble oppført på kirkebakken, sørøst for kirken. Det ble utvidet 1972. I 2015 ble det også oppført ei kirkestue der.

* Tuft kirke fra nord Foto: Arild Follestad, 2020Tuft kirke fra nord Foto: Arild Follestad, 2020
* Tuft kirke fra sørvest Foto: Arild Follestad, 2020Tuft kirke fra sørvest Foto: Arild Follestad, 2020
* Tuft gravkapell. Foto: Chris Nyborg, 2014Tuft gravkapell. Foto: Chris Nyborg, 2014

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Sigrid Marie Christie, Håkon Christie. «Tuft kirke - Norges Kirker». *www.norgeskirker.no*. Besøkt 2. august 2020.
2. 1 2  *Diplomatarium Norvegicum*. Norge: P. T. Mallings Forlagshandel. 1853. s. 274.
3. ↑  Rise, Harald: *J. H. Jørgensen Orgelfabrik* i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 8. mars 2023 fra
4. ↑  Opus 558 Tuft kirke, 2002. Bruno Christensen & Sønner Orgelbyggeri, Danmark. Besøkt 2023-03-08

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Tuft kirke». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
* (no) «Tuft kirke». *Kirkesøk*. Den norske kirke.

| * v
* d
* r
Kirker i Kongsberg prosti |
| --- |
| Efteløt **·** Flesberg **·** Hedenstad **·** Jondalen **·** Komnes **·** Kongsberg **·** Lyngdal **·** Nore kirke **·** Nore stavkirke **·** Rollag **·** Svene **·** Tuft **·** Tunhovd **·** Uvdal kirke **·** Uvdal stavkirke **·** Veggli |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Riksantikvaren kulturminne **·** Sentralt stedsnavnregister
 |