**George Francis Barnes jr.** (født 18. juli 1895, død 18. juli 1954), kjent under pseudonymet **Machine Gun Kelly**, var en amerikansk gangster fra Memphis, Tennessee i forbudstiden. Han gikk på Central High School i Memphis. Hans kallenavn kom fra hans favorittvåpen, et Thompson maskingevær. Hans mest beryktede forbrytelse var kidnapping av oljebaronen og forretningsmannen Charles F. Urschel i juli 1933, hvor han og hans gjeng innkasserte 200 000 dollar i løsepenger. Deres offer hadde sørget for betydelige bevis som hjalp den påfølgende FBI-etterforskning som til slutt førte til Kellys arrestasjon i Memphis, Tennessee, 26. september 1933. Hans forbrytelser omfattet også spritsmugling og væpnet ran.

Karrière
--------

I forbudstiden på 1920- og 1930-tallet arbeidet Kelly som spritsmugler for seg selv, så vel som for en kollega. Etter kort tid og flere raid av det lokale Memphis-politiet, bestemte han seg for å forlate byen og flytte vestover med sin kjæreste. For å beskytte sin familie og unnslippe politiet forandret han navnet sitt til George R. Kelly. Han fortsatte å begå mindre forbrytelser og spritsmugling. Han ble arrestert i Tulsa, Oklahoma for å ha smuglet brennevin inn i et indianerreservat, og ble dømt til tre år i Leavenworth Fengsel, Kansas i begynnelsen av februar 1928. Han var angivelig en ideell fange og slapp ut før tiden. Kort tid etter giftet Kelly seg med Kathryn Thorne og kjøpte sitt første maskingevær.

George "Machine Gun" Kelly føres fra Shelby County Fengsel på vei til Memphis internasjonale lufthavn og Oklahoma City for rettssaken om kidnapping av Charles F. Urschel, 2. oktober 1933.
George og Kathryn Kelly får livstidsdom for Urschels kidnapping, 12. oktober 1933.
Han kidnappet en velstående Oklahoma City borger, Charles F. Urschel og hans venn Walter R. Jarrett. Etter å ha fått bind for øynene, la Urschel blant annet merke til bakgrunnslyder og telte skritt og etterlot fingeravtrykk på overflater. Dette viste seg å være til nytte for FBI i etterforskningen, og agentene konkluderte med at Urschel var blitt tatt til Paradis, Texas, basert på lyder som Urschel husket å ha hørt mens han ble holdt som gissel.

Machine Gun Kellys gjemmested i Memphis, Tennessee (2010).
En undersøkelse i Memphis avdekket at Kellys bodde i en bolig som tilhørte J. C. Tichenor. Spesialagenter fra Birmingham, Alabama ble umiddelbart sendt til Memphis, og i de tidlige morgentimene den 26. september 1933 ble raidet gjennomført. George og Kathryn Kelly ble tatt i forvaring av FBI-agenter og Memphis-politiet. Paret ble umiddelbart flyttet til Oklahoma City.

Arrestasjonen av Kellys ble overskygget av rømmingen av ti innsatte, inkludert alle medlemmene av den fremtidige Dillinger-gjengen, fra fengsel i Michigan City, Indiana samme kveld.

Den 12. oktober 1933 ble George og Kathryn Kelly kjent skyldig og dømt til livsvarig fengsel. Rettssaken ble holdt på postkontoret i den Føderale kontorbygningen i Oklahoma City.

Kelly tilbragte de resterende 21 årene av sitt liv i fengsel.

Medskyldige
-----------

En undersøkelse i Coleman, Texas, avdekket at Kellys var blitt beskyttet av Cassey Earl Coleman og Vil Casey, og at Coleman hadde hjulpet George Kelly til å gjemme 73 250 dollar av Urschels løsepenger på sin ranch. Disse pengene ble funnet av FBI-agenter tidlig på morgenen 27. september i en bomullsballe på Colemans ranch. De ble begge tiltalt i Dallas, Texas 4. oktober 1933, anklaget for sammensvergelse og å ha hjulpet Kelly til å flykte den 17. oktober 1933. Coleman erklærte seg skyldig ble dømt til ett år og én dag, og Casey ble dømt til to år i fengselet i Leavenworth, Kansas.

Kidnappingen av Urschel og to senere studier ble historisk på flere måter. Det var:

* den første føderale kriminalrettssak i USA, hvor filmkameraer var tillatt,
* den første kidnapping etter den såkalte Chalres Lindbergh-loven, som gjorde kidnapping en føderal forbrytelse,
* den første store saken som ble løst av J. Edgar Hoovers FBI og
* den første rettssaken der de tiltalte ble fraktet med fly.

Referanser
----------

1. ↑   Find a Grave, oppført som George Kelley, Find a Grave 3148, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6f76cbk, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. desember 2014. Besøkt 23. februar 2017.
5. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)+
6. ↑  *The FBI: A Centennial History, 1908-2008*. Washington, D. C.: Government Printing Office. s. 24. ISBN 978-0-16-080954-5.
7. ↑  Fee, Christopher R.; Webb, Jeffrey B. (31. august 2016). *American Myths, Legends, and Tall Tales: An Encyclopedia of American Folklore (3 Volumes)*. ABC-CLIO. ISBN 978-1-61069-56 Sjekk `|isbn=`-verdien: length (hjelp).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |