**Brødrene Mylius A/S** også kjent som **Mylius A/S** og **Mylius Design AS** er et foretak i Kragerø som produserer bestikk og korpusvarer i sølv, plett og tinn. Firmaet regner 28. desember 1934 som sin stiftelsesdato.

Historikk
---------

Det var ingeniør Thorolf Mylius (1884–?) og Sigurd Rinde (1889–?) som etablerte metallvarefabrikken i en nedlagt karbamidfabrikk i Kragerø. Bedriften startet opp med totalt 18 medarbeidere.

I 1963 opplyste Thorolf Mylius, som da var foretakets direktør, at bedriften gikk med overskudd takket være eksport til utlandet; eksporten gikk til «Vest-India, Kanada, England, Danmark, Sverige, USA, New Zealand, Afrika og Australia». På 1960-tallet hadde bedriften rundt 100 ansatte.

Ved bedriftens femtiårsjubileum i 1984 rapporterte en lokalavis at Mylius hadde solgt varer for ca. 28 millioner kroner i 1984, og hadde totalt 55 ansatte. Per 1984 opplyste bedriften at hovedeksportmarkedet var Sverige, Danmark og Vest-Tyskland, og at den planla å satse mer på eksport til USA ettersom valutakursendringer gjorde USA til et mer attraktivt marked enn tidligere.

I 1988 kjøpte Mylius A/S seg inn i bedriften Iver Nielsen A/S, og i august 1988 startet Mylius et salgssamarbeid med firmaet Norsk Sølvvareindustri.

Stempler
--------

Mylius A/S stemplet i en årrekke sine varer enten med en flygende fugl omkranset av et rektangel, eller med en fugl som satt på en stein inni en sirkel. Fuglen er et symbol knyttet til byen Kragerø, der bedriften holder til. I nyere tid har fabrikken oftere stemplet varene med tegnene «830S NM Mylius Norway».

Produkter
---------

Mylius har produsert sølvtøy siden 1934.

«Telesølv» eller «Tele» er et gammelt bestikkmønster som har hatt stor utbredelse i Norge, og også har blitt eksportert til andre land. Mønsteret benyttes av flere norske sølvvareprodusenter. Det er inspirert av rosemaling og treskjæring i Telemark, og har eksistert siden 1929. I 1963 uttalte bedriftens daværende direktør Th. Mylius i et avisintervju at det var han selv som hadde tegnet telesølvmønsteret før andre verdenskrig, etter inspirasjon fra et gammelt dørbeslag med akantusmønster som han hadde sett i Rauland.

Andre kjente mønstre på bestikk fra Mylius A/S er «Saga», «Duett», «Harmoni» og «Erindringer» (lansert i 1983).

Referanser
----------

1. ↑   www.nb.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  *Stempler for gull- og sølvarbeider: registrert i Norge pr 1.januar 1982*. Norges Gullsmedforbund. 1982. s. 59, 74, 85, 131,.
3. 1 2 3  Halbo, Sverre M. (1997). *Norges gullsmedforbund 1957-1997*. Norges Gullsmedforbund. ISBN 8246700235.
4. 1 2  Bakke, Egil (red.). «Mylius A/S». *Damms store leksikon*. Oslo: Damm. s. 149. ISBN 978-82-517-7258-7.
5. 1 2  «Informasjon om Mylius Designs AS - Regnskapstall». *www.regnskapstall.no*. Besøkt 14. august 2019. [*død lenke*]
6. 1 2 3 4 5 6 7  «Framtiden møtes med nøktern optimisme». *Vestmar*. Kragerø. 19. desember 1984. «- Varesalg for ca. 28 millioner i -84»
7. 1 2  *Hvem er hvem i næringslivet?: merkantilt biografisk leksikon*. I kommisjon hos Halvorsen & Larsen. 1939.
8. 1 2 3  «Kvalitet og rasjonell drift har gjort Brødrene Mylius konkurransedyktig». *Kragerø Blad (Kragerø: 1895-1997)*. 12. oktober 1963. s. 3. Besøkt 7. juli 2023.
9. ↑  Røstad, Bjørn Dich (1998). *1000 norske sølvstempler*. [B.D. Røstad]. s. 33.
10. ↑  «Skje». *digitaltmuseum.no*. Bø Museum. Besøkt 7. juli 2023. «Liten sølvskje | Stempel: 830 S og NM (Norsk mønster) og MYLIUS NORWAY og Kragerø bystempel (fugl) | Mønster: Telesølv»
11. 1 2 3  Østby, Per Bredo (2000). *Norsk bestikk: i sølv- og plett*. Gullkompetanse.
12. 1 2  «Telesølv». *TH Marthinsen*. Besøkt 7. juli 2023. «Telesølv: En kjær klassiker inspirert av akantusranken – et designuttrykk innenfor treskjærings- og rosemaleritradisjonene i Telemark. Designet i 1929.»
13. ↑  Mats Linder (26. august 2021). «NORSKE BESTIKK I SØLV – 42 MODELLER». *matslinder.no*. Besøkt 10. juli 2023. «I denne produktkatalogen finner du 42 modeller norske bestikk i sølv. Her er det klassikere som Rådhus med vifte, Tele, Pariser og Anitra. | Norge har som ingen andre land samlet på sølv. Metallet var en investering og en måte å oppbevare verdier i en tid uten banksystem. De formuende bragte med seg egne skjeer i sølv da de dro på besøk for å spise middag. Samtidig var det en tid som allmuen spiste med treskjeer.»