***Craigia*** er ei slekt i kattostfamilien (Malvaceae).

Artene er løvfellende trær som blir opptil 20 m høye. Bladstilken er lang. Bladene er elliptiske eller avlange, tannete og lær- eller papiraktige. Blomsterstanden er en kvast i bladhjørnene. Blomstene er tvekjønnede med 5 begerblad og ingen kronblad. Ytterst sitter 10 sterile pollenbærere (staminodier) parvis, og innenfor sitter 20 fertile pollenbærere i 5 knipper. Blomsten er undersittende, og fruktknuten har 5 kammer med 6 frøemner i hvert. Det er 5 grifler. Frukten er en kapsel med 5 vinger.

De to artene av *Craiga* vokser i løvskog sammen med eviggrønne arter i bøkefamilien, for det meste 1000–1500 moh. De foretrekker kalkjord med pH 6,0–7,5. *Craigia yunnanensis* er utbredt i Sør-Kina (vestlige Guangxi, sørlige Guizhou, sørøstlige Tibet, sørøstlige og vestlige Yunnan), nordlige Myanmar og nordlige Vietnam. *Craigia kwangsiensis* er bare kjent fra typelokaliteten Tianlin i nordvestlige Guangxi og kan være utdødd.

*Craiga* kan betraktes som et levende fossil og er en av de få plantene som først ble beskrevet fra fossiler, før nålevende planter ble oppdaget. Fossile frukter fra tidlig miocen ble oppdaget i nordlige Böhmen allerede på 1830-tallet, men først feilbestemt til alm (*Ulmus*). Nålevende *Craiga* ble ikke beskrevet før i 1921.

Fossile frukter ligner på nålevende, men er mindre, som regel mindre enn halvparten så store. Alle fem vinger er sjelden bevart, noe som lenge førte til problemer med identifikasjonen. Fossile blader er ganske ulike de nålevende og fordeles på to former. *Dombeyopsis* har dypt hjerteformet basis, ofte tre fliker og er stort sett helrandet. *Plafkeria* er asymmetrisk, helrandet og har noen ganger én eller to fliker. Fossilene regnes til to arter som skilles på bladverket. Den mest opprinnelige formen, *Plafkeria*, regnes til *Craigia oregonensis*, mens den mer avledede *Dombeyopsis* regnes til *Craigia bronnii*.

De eldste funnene av *Craigia oregonensis* er fra paleocen på Sakhalin og Kamtsjatka. I eocen og oligocen spredte den seg i Øst- og Sentral-Asia og vestlige Nord-Amerika. De nordamerikanske funnene er fra tidlig midtre eocen til tidlig oligocen. De yngste funnene i Asia er fra miocen i Khabarovsk kraj i Russlands fjerne østen.

Det eldste funnet av *Craigia bronnii* er fra sen eocen på Svalbard. Det er en frukt som er funnet på Renardodden sammen med mulig bladverk. I Europa er fossiler av denne arten kjent fra tidsrommet tidlig oligocen til sen pliocen. Fossilene er funnet i vestlige, sentrale og sørlige deler av verdensdelen, men i de ellers rike funnstedene i Øst-Europa mangler slekta helt. Det eneste funnet fra Vest-Asia er fra sen miocen i Georgia.

Litteratur
----------

* «*Craigia*». *Flora of China*. Besøkt 14. april 2019.
* Z. Kvaček, S.R. Manchester og M.A. Akhmetiev (2005). «Review of the fossil history of *Craigia* (Malvaceae s.l.) in the Northern Hemisphere based on fruits and co-occurring foliage». *Modern Problems of Palaeofloristics, Palaeophytogeography, and Phytostratigraphy*: 114–140.
* J. Kovar-Eder m.fl. (2006). «Late Miocene to Early Pliocene vegetation of southern Europe (7–4 Ma) as reflected in the megafossil plant record». *Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology*. 238 (1–4): 321–339. ISSN 0031-0182. doi:10.1016/j.palaeo.2006.03.031.
* H.-B. Ding m.fl. (2019). «New contributions to the flora of Myanmar Ⅰ». *Plant Diversity*. 41 (3): 135–152. ISSN 2468-2659. doi:10.1016/j.pld.2019.05.002.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Craigia* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Craigia* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Craigia* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Craigia* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Craigia* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Craigia* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Craigia* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata