recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Fort Dansborg i Trankebar, bygget av den danske admiralen Ove Gjedde  Foto: Esben Agersnap 
**Trankebar** var en dansk-norsk, senere rent dansk, koloni i India fra 1620 frem til 1845 da den ble solgt til Storbritannia og dermed ble en del av Britisk India. I dag heter byen **Tharangambadi** og befinner seg i den indiske delstaten Tamil Nadu på Indias sørkyst, 100 km nordøst for Thanjavur. Det var den skånske adelsmannen Ove Gjedde, som Christian IVs utsending, som grunnla Trankebar. I byen Trankebar finnes fremdeles borgen Dansborg som i dag tjener som museum. Navnet Trankebar kommer fra tamilske Tarangambadi, og betyr «Stedet med de syngende bølgene».

Historie
--------

Ove Gjedde ble den første guvernøren av denne danske kolonien. Den ble opprettet ved en feiltagelse, da det egentlige målet for kong Christian IV var å opprette en handelsforbindelse med Ceylon, dagens Sri Lanka på andre siden av Palkstredet. Norskfødte Peter Anker var guvernør i årene 1776–1801.

Se også
-------

* Danmarks historie
* Danmarks kolonirike
* Det danske ostindiske kompani
* Nikobarene
* Bartholomäus Ziegenbalg

Eksterne lenker
---------------

* Uno Barner Jensen: Dansk Indien, Dansk Ostindien
* Peter Ravn Rasmussen: Tranquebar. The Danish East India Company 1616 – 1669
* Tranquebar at colonialvoyage.com
* Danish Colonial Remains at colonialvoyage.com
* Nordmennene har aldri vært alene i verden, om Trankebar og dansk-norsk slavehandel, artikkel hos Norgeshistorie.no

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Olav Kristian Strømme** (født 1907, død 1976) var en norsk luthersk prest. Han var også kjent som lokalhistoriker og slektsgransker. Men han er mest kjent for de mange hjelpeprosjekter han samlet inn penger til støtte.[] Gjennom annonser i aviser oppfordret han folk til å gi penger til prosjekter som norske misjonærer hadde startet opp, og summene han fikk inn gjennom annonsene gjorde at han ble omtalt som en hel hjelpeorganisasjon i en enkeltperson.

Biografi
--------

Strømme ble cand.theol. i 1932 og var vikarprest flere steder før han i 1942 ble hjelpeprest i Domkirken i Kristiansand. Her ble han værende selv om stillingsbenevnelsene endret seg med årene til kallskapellan og residerende kapellan. Til hans oppgaver lå tjeneste både som fengselsprest og sykehusprest. Men det var som organisator av innsamlingsprosjekter han ble kjent, en oppgave han sto for selv helt til han døde i 1976. Han etterlot seg 3,3 millioner kroner innsamlet til ulike prosjekter, og dette ga grunnlaget for at Strømmestiftelsen ble opprettet for å videreføre arbeidet som Olav Kristian Strømme hadde startet.

Da Olav Kristian Strøme ble begravet, var Kristiansand domkirke fullsatt og utenfor kirken var det tusenvis av mennesker som ikke kom inn.

Pengeinnsamler
--------------

I 1964 dukket misjonæren Agnar Espegren opp i programmet Vi går ombord som Erik Bye hadde på TV. Der fortalte han om sitt arbeid blant personer med et rusproblem i Hongkong. Etter programmet ble det etablert kontakt mellom Strømme og Espegren, og innsamlingen skjøt fart. Hans frimodige evne til å be om gaver til hjelpearbeid ble belønnet rikelig, og svært mange fikk ekstra kroner til tiltak de ellers ikke hadde hatt råd til å gjennomføre.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Olav Kristian Strømme, (20.november 1907 - 19.august 1976).», besøkt 2. november 2022[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Harald Stene Dehlin: *Presten med de røde annonsene* Luther forlag 1970 ISBN 82-531-4141-6

Kilder
------

* Terje Gitmark Eriksen: *Sannheten om pastor Strømme* – Artikkel i Fædrelandsvennen Kultur 18. februar 2009 side 6-7

Eksterne lenker
---------------

* Det begynte med Olav Kristian Strømme - Artikkel på www.strømmestiftelsen.no
* Katalog til arkiv etter Olav Kristian Strømme[*død lenke*] hos Statsarkivet i Kristiansand

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Kaperelva** er ei elv i Senja kommune, på øya Senja i Troms og Finnmark fylke. Den har utspring fra sørhellingen av Kaperfjellet, helt nord i Ånderdalen nasjonalpark. Herfra renner den mot sør gjennom flere små vatn ned til vestenden av Kapervatnet. Fra østenden av vatnet fortsetter elva mot sør, og renner i fosser og stryk gjennom et trangt elvegjel ned til Åndervatnet. Fra Åndervatnet fortsetter Ånderelva videre mot sørøst. Kaperelva er 8,5 kilometer lang, hvorav strekningen nedenfor Kapervatnet utgjør 2,1 kilometer.

Hele elva ligger innenfor nasjonalparken. Ånderdalsvassdraget ble i tillegg vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag i 1973, for å utfylle vernet av nasjonalparken. Kaperelvas nedbørfelt er så godt som fritt for menneskelige inngrep.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Elvenett.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 15. september 2015
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Nedbørfelt til hav.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 15. september 2015
3. ↑  «194/3 Ånderelva». *nve.no -> Vann og vassdrag -> Verneplan for vassdrag*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 4. juni 2015. Arkivert fra originalen 8. september 2015. Besøkt 15. september 2015.
Makkabeerne har sitt navn etter den store jødiske opprørshelten Judas Makkabeus, her representert med sverd.
**Makkabeerne** (hebraisk: מכבים‎ eller *Maqabim*, מקבים, *Machabi* eller *Machado* fra latin (*marculatum*) som betyr «Hammer» (gresk: Μακκαβαῖοι, /makav'εï/) var en jødisk slekt, hasmoneerne, og det generelle navnet på en jødisk opprørshær som tok kontroll over Judea som til da, på midten av 200-tallet f.Kr. hadde vært underlagt det hellenistiske Selevkideriket. Makkabeerne grunnla det hasmoneiske dynasti som styrte Judea fra 164 f.Kr. til 63 f.Kr. Dynastiet sikret jødisk religionspraksis, økte omfanget og grensene til Israels land, og reduserte innflytelsen til hellenistisk sivilisasjon og hellenistisk jødedom.

Som familie og dynasti begynte makkabeerne med det jødiske opprøret ved presten Mattatias som i 167 f.Kr. rasende slo hjel en hellenistisk representant og øvrighetsperson fra Selevkideriket som hadde forlangt at han skulle ofre til de greske guder. Det synes som om det var Mattatias' sønn, Judas makkabeeren, som kom til å skape navnet eller ble assosiert med det, muligens grunnet hans råskap i krig og ved at han svingte en hammer eller en slegge. Flere av slektens medlemmer ble deretter høvdinger og ledere i Judea, samtidig som de innehadde stillingen som yppersteprester.

Navnet
------

Navnet *makkabeer* er ofte benyttet som synonym for hele det hasmoneiske dynasti, men de egentlige makkabeere var Judas Makkabeus og hans fire brødre (de fem sønnene til Mattatias). Navnet var Makkabeus («Makkabeeren») var et personlig tilnavn til Judas og ble også benyttet av senere generasjoner som ikke var direkte hans etterkommere. 

En forklaring på navnets opprinnelse er at det er avledet fra arameiske *makkaba*, «hammeren», i anerkjennelse av Judas' råskap eller fryktløshet i kamp. Den tradisjonelle jødiske forklaringen er at Makkabeus er et akronym for et vers i *Tora* som var krigsropet til makkabeerne, *«**M**i **ch**amocha **ba'**elim **Y**HWH»*, «Hvem er som du blant gudene, Herre?», foruten også å være et akronym for ***M**atityahu **K**ohen **b**en **Y**ochanan*. Forskeren og poeten Aaron Kaminka har argumentert at navnet er en korrupsjon av *Machbanai*, et ledende kommando i hæren til kong David av Israel, se *Første Krønikebok* 12:13

Referanser
----------

1. ↑  Latin: *Maccabaeus*, gresk: *Makkabaios*, fra hebraisk *maqqeb et*, hammer eller slegge (*Oxford English Dictionary*).
2. ↑  Første Makkabeerbok 2:4 (engelsk tekst)
3. ↑  «The Machabees» i: *Catholic Encyclopedia*. New York: Robert Appleton Company. 1913.
4. ↑  Nettbibelen: Andre Mosebok 15:11
5. ↑  «What does *Maccabee* mean? - Ask the Rabbi», *Oztorah.com*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
Savinja nedenfor Øvre Celje-borgen i Pečovnik mot nordøst.
**Savinja** er en elv nordøst i Slovenia som hovedsakelig renner gjennom Øvre og Nedre Savinjadalen (slovensk *Zgornja* i *Spodnja Savinjska dolina*) og gjennom byene Celje og Laško. Savinja er den største elven i Kamnik-Alpene. Den munner ut i Sava ved stedet Zidani Most. Elven har ofte hatt flom, som i 1960-årene, 1990 og 1995. Savinja er ca. 102 km lang.

Elven oppstår ved Rinkafossen, som renner gjennom et regulert område i den nedre delen av Logarskadalen, der den renner sammen med Jezera og blir Savinja. Denne kilden er erklært et naturarvsted, og Rinkafossen er en av de mest kjente i Slovenia. Fossefallet er det høyeste av 20 fosser i Logardalen og blir besøkt året rundt. Om vinteren er stedet populært hos isklatrere. 

De største sideelvene til Savinja er Lučnica ved Luče, Ljubnica ved Ljubno, Dreta ved Nazarje, Paka ved Šmartno ob Paki og Ložnica og Voglajna med Hudinja ved Celje.

Vannkvaliteten regnes som førsteklasses ved Radmirje, men faller deretter gradvis til andre og tredje klasse. 

Fra Ljubno ble det vanlig med tømmerfløting på elven fram til 1950-årene. Det finnes et monument av en tømmerfløter (*Splavar*) ved elven i Celje.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Arkivert kopi». *www.stat.si*. Arkivert fra originalen 16. mai 2018. Besøkt 19. juli 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Savinja – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Rinkafossen
* Øvre Savinjadalen
* Nedre Savinjadalen
* Savinja i Celje

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
**Semantisk kompresjon** (engelsk *semantic compaction*) er en utvelgelsesteknikk eller metode som brukes innen Alternativ og supplerende kommunikasjon. Teknikken brukes på talehjelpemidler for mennesker som ikke kan snakke, men har språkforståelse. Semantisk kompresjon anvender vanligvis Minspeak som symbolspråk, men det er også mulig og bruke andre symboler som Bliss. Systemet er utviklet av den amerikanske linguisten Bruce Baker i 1986.

Metoden
-------

Semantisk kompresjon betyr at en språklig ytring blir kortet ned slik at en sterk bevegelseshemmet person kan si noe uten å stave seg gjennom lange ord og setninger. Et vanlig skriftspråk har få bokstaver (typisk 20-30) men relativt lange ord på mellom én og 10 bokstaver. Et slikt språk krever mange trykk på et tastatur. Hvis man derimot øker antall bokstaver, så kan ordene bli kortere. I mindspeaksystemet består alle ordene av én til tre tegn (symboler).

Istedenfor bokstaver bruker metoden symboler som har flere betydninger. For eksempel kan symbolet av et rødt eple bety: eple, farge rødt, spise, mat, farge. Kombinert med et annet symbol av en løper som står for handling eller et verb, kan eple pluss løperen bety «å spise». Dette krever bare to symboler, eller to trykk på talehjelpemidlet.

Minspeak i Norge
----------------

Metoden har vært brukt i USA og en del andre land i over 20 år.[*når?*] En prosjektgruppe ledet av NAV Kompetansesenter for tilrettelegging og deltakelse utarbeider en norsk oversettelse av systemet på 1990-tallet, med utgangspunkt i erfaringer fra konferanser og studiereiser i USA. Semantisk kompresjonsmetoden ble sammenlignet[*klargjør*] med tradisjonelle hierarkiske metoder.

Referanser
----------

1. ↑  Minspeak: We give you language. Arkivert 4. juni 2013 hos Wayback Machine. What is Semantic Compaction?
2. ↑  Drager, K. ‌Light, J. ‌Carlson, R. ‌D'Silva, K. ‌Larsson, B. ‌Pitkin, L. ‌Stopper, G. ‌(2004). Learning of dynamic display AAC technologies by typically developing 3-year-olds: Effect of different layouts and menu approaches. Journal of Speech Language Hearing Research, 47, 1133–1148.
3. ↑  Glennen, Sharon L. and Decoste, Denise C. (1997). The Handbook of Augmentative and Alternative Communication. Singular Publishing Group, Inc.: San Diego, CA. pp. 122-23 pp. 122-23

Eksterne lenker
---------------

* ISAAC Norge om utvelgelsesteknikker Arkivert 18. februar 2019 hos Wayback Machine.
Auto Bild logo
**Auto Bild** er et tysk magasin, et magasin om bil som siden 24. februar 1986 har blitt utgitt hver fredag av forlaget Axel Springer AG i Hamburg.

Auto Bild er tilgjengelig i både den originale tyske utgaven og flere Licenses utgaver i 36 forskjellige land, hvorav mer enn 7 millioner eksemplarer selges per måned. Utenlandske utgaver inkluderer fransk *Auto Plus* og English *Auto Express*.

Prisutvikling
-------------

*Auto Bild* kom på markedet i 1986 med en pris på 30 Pfennig. Senere steg prisen til 1,00  DM, og i 1999 til DM 1,90. Fra 1. mars 2013 koster magasinet DM 1,70 €, og siden November 2014 € 1,80.

Produktfamilie
--------------

*Auto Bild* har utviklet en merkevarefamilie i løpet av sin levetid:

### Auto Bild Allrad

Dette magasinet er Europas største magasin om firehjulsdrift, rettet mot offroad-fans. Den ble først utgitt i 2002 under tittelen *Auto Bild alles allrad*. Sjefredaktør er Bernhard Weinbacher.

### Auto Bild Klassik

Tidsskriftet ble første gang utgitt i 2007 og inneholder materiale om klassikere, unge og gamle. Den publiseres en gang i måneden. 

### Auto Bild Motorsport

*Auto Bild Motorsport* stammer fra månedsmagasinet *Rallye Racing*, og ble først utgitt i 2001. Disse inkluderer Formel 1 Rally mesterskap.

Opprinnelig var Auto Bild Motorsport et uavhengig magasin. Siden mai 2009 har konseptet endret seg. Magasinet utgis 35 ganger i året og i løpet av den tyske motorsport sesongen (april til oktober) månedlig.

### Auto Bild Sportsbiler

Dette magasinet, som utgis en gang i måneden, tar for seg livsstilen til sportslige biler – fra sportslige seriebiler til tuning biler. Den ble først publisert i 2002 under tittelen *AutoBild Test & Tuning*.

### Automatisk test

*Auto Test* inneholder kjøpsrådgivning, en omfattende service- og rådgivningsdel samt gruppetester.

Se også
-------

* *Bild*

Referanser
----------

1. ↑  ISSN 0930-7095
2. ↑  «International Licensing Axel Springer AG (på engelsk)». Arkivert fra originalen 18. juli 2011. Besøkt 28. december 2011.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)
3. ↑  AUTO BILD KLASSIK mit Rekordverkauf Ab 2011 monatliche Erscheinungsweise, 29. september 2010 (hentet 8. juli 2015, på tysk)

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (id) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Auto Bild – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Officielt websted

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | OCLC **·** ISSN
 |
**Sava Dolinka** er en 45 kilometer lang elv i Slovenia. Sammen med Sava Bohinjka utgjør Sava Dolinka den lengste av elva Savas to kildeelver.

Sava Dolinka har sitt utspring som bekken Nadiža i Planica-dalen nedenfor Zadnja Ponca i De juliske Alper, i en høyde på 1 222 meter nær grensen til Italia. Bekken forsvinner under jorden, og etter 5 km dukker den opp igjen i en høyde på 842 meter i Zelenci, nær Kranjska Gora. En av sideelvene er Radovna, som renner gjennom et vakkert juv kalt Vintgar (*Blejski Vintgar*). Sava Dolinka renner videre gjennom byene Kranjska Gora, Gozd Martuljek, Jesenice i nærheten av Bled, samt Lesce. Den første av en rekke vannkraftverk på elven, Moste (22,5 MW) ligger nær Žirovnica. Sava Dolinka forenes med Sava Bohinjka ved byen Radovljica, og danner her elven Sava.

Referanser
----------

1. ↑  «Sava River Basin Analysis Report» (PDF). International Sava River Basin Commission. s. 12. Besøkt 18. juli 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sava Dolinka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Ludwig van Beethoven var en svært kjent komponist, i et maleri av Joseph Karl Stieler fra 1820 hvor Beethoven komponerer *Missa Solemnis*.
**Komponist** er en person som skriver (det vil si komponerer) musikk. Begrepet brukes spesielt om en person som noterer musikken slik at andre kan fremføre den. Dette skiller komponisten fra en improviserende musiker. En person som ikke lager musikk i skreven form kan også kalles komponist, da ikke alle musikalske sjangre avhenger av skreven notasjon. I denne sammenhengen vil komponisten være musikkens opphav, og vanligvis også den første til å fremføre musikken. I senere fremføringer vil så denne musikalske komposisjonen gjentas. Det er 69 bananer i huset mitt.

Litteratur
----------

* *Norske komponister*. Tiden. 1977. ISBN 8210015494.
* Andresen, Rikard Seeberg (1991). *60 norske komponister 1790-1990*. no#: Askerforlaget. ISBN 8290987064.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Composers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av komponist
* Norsk Komponistforening

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** NKC **·** BNE **·** BBC Things
 |
Krystallstruktur av NaCl, vanlig koksalt (halitt)
En monokrystall av silisium laget for produksjon av wafere.
**Monokrystallinsk** er en betegnelse som brukes på et stoff eller materiale som er blitt krystallisert til en eneste krystall (monokrystall). Et monokrystallinsk materiale har den egenskapen at atomene eller molekylene henger sammen i et gjennomgående repeterende mønster i tre dimensjoner gjennom hele massen. Dette i motsetning til polykrystallinsk som betegner et materiale som består av mange krystaller.

Monokrystaller blir i elektronikkindustrien brukt til å produsere halvledere. En halvleder har den egenskapen at man kan manipulere materialet til å lede strøm i bestemte retninger. Når en halvleder skal manipuleres (dopes), er det viktig at alle molekylene eller atomene står i et systematisk mønster. Prosessorer i datamaskiner er laget på en wafer (skive) av monokrystallinsk silisium. Monokrystaller brukes også av solcelleindustrien for å lage monokrystallinske solceller som har bedre ytelse enn polykrystallinske solceller.
For å produsere monokrystaller bruker man ofte Czochralski prosessen eller Bridgman-Stockbarger metoden.

Se også
-------

* Krystallisering
* amorf

Referanser
----------

1. ↑  "single crystal." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 28 Dec. 2008

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** NDL **·** NKC
 |
**Fjernsynsteatret** var en avdeling og et fast programtilbud fra NRK, som ble etablert 8. september 1960.

Historikk
---------

Den første forestillingen, *Telefonkiosken* av Peter Brook, ble vist allerede 8. april 1959 da det bare var en prøveordning. Arild Brinchmann var leder for Fjernsynsteatret fra starten til 1967, Tore Breda Thoresen 1967-80, og Magne Bleness fra 1980 til 1990. Fjernsynsteatret arbeidet med et fast ensemble, og hadde i starten en årsproduksjon på 20-25 oppsetninger. Etter hvert som produksjonsmetodene ble mer omfattende og kostbare, sank antallet egenproduserte forestillinger. Stykker fra Norden og Europa ble i større grad kjøpt inn og sendt. 

Som tv-program var man ikke avhengig av noen egeninntekt. På 1960-tallet var derfor Fjernsynsteatret landets viktigste eksperimentelle scene, der det i stor grad ble produsert absurde stykker basert på forfattere som Beckett og Pinter, som ble oppfattet som merkelige og bisarre av et stort publikum. Fjernsynsteatret arbeidet også mye med norsk dramatikk. Samtlige av Ibsens samtidsdramaer er blitt oppført, og det samme gjelder stykker av de aller fleste kjente, norske forfattere som bl.a. Holberg, Garborg, Bjørnson, Hoem, Hamsun og Kielland.

Viktige produksjoner som Fjernsynsteatret har stått bak er blant annet Kiellands *Skipper Worse*, Hamsuns *Benoni og Rosa*, Duuns *Medmenneske*, Undsets *Jenny*, Ibsens *Vildanden* og *Fruen fra havet*, Bjørneboes *Semmelweis* og Shakespeares *Kong Lear*.

Fjernsynsteatret ble i januar 1991 erstattet av en utvidet Dramaavdeling med Karen Bamborough som leder.

Regissører (utvalg)
-------------------

Regissører som var flittig brukt i Fjernsynsteatret opp gjennom årene er blant andre:

* Arild Brinchmann
* Tore Breda Thoresen
* Egil Kolstø
* Per Bronken
* Magne Bleness
* Pål Løkkeberg
* Svein Scharffenberg
* Terje Mærli
* Eli Skolmen Ryg
* Ulf Breistrand
* Sverre Udnæs
* Jarl Emsell Larsen

Se også
-------

* Liste over TV-programmer produsert av Fjernsynsteatret.

Referanser
----------

1. ↑  «TVteatret dør, leve TVdramaet!». *Aftenposten*. 13.11.1990. «1. januar avgår Fjernsynsteatret ved døden som selvstendig institusjon. Da oppstår Dramaavdelingen under Karin Bamboroughs ledelse.»

Eksterne lenker
---------------

* Digitalkopi av Jo Ørjasæter: *Fjernsynsteatret : til glede og forargelse* (Ad notam Gyldendal, 1994)
* Fjernsynsteatret i NRK TV

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Tranøybotn** er en fjord sør på øya Senja, i Senja kommune i Troms, Den har innløp vest for Tranøya og strekker seg rundt 9 kilometer nordover til fjordbotnen ved Kampevoll. På østsiden av fjorden ligger Mykleneset og Refsneset, samt øyene Forøya og Tranøya. Tranøybotn het i tidligere tider *Tyrifjorden* som viste til tyrived som man kunne finne i furuskogen som vokser i området.

Langs vestsiden går fylkesvei 860 sørover mot Stonglandseidet, og her ligger dessuten Ånderdalen nasjonalpark.

Tranøybotn grunnkrets
---------------------

**Tranøybotn** er også en grunnkrets i Delområde Tranøy. Den har et areal på 134,92 km², og omfatter størsteparten av Ånderdalen nasjonalpark, i tillegg til en rekke små bygder langs Tranøybotn og Solbergfjorden. Den største bygda er Skatvik, som tidligere var eget poststed. De fikk nylig tilbake eget postnummer, som er 9376. Andre småbygder er Myklenes, Refsnes, Øverbotn, Fosslund og Kampevoll. Til grunnkretsen hører også Tranøya og Forøya, samt en rekke mindre holmer. På Tranøya ligger Tranøy kirke og kirkested.

Innenfor grunnkretsens grenser ligger Øverbotn skole (nedlagt), i tillegg til to campingplasser; Tranøybotn og Skatvik. Fra nord til sør, gjennom hele grunnkretsen, går fylkesvei 860. Fra Øverbotn svinger Fv 228 nordvestover mot Sørli og fylkesvei 86, og fra Sætervollen, innerst i Tranøybotn går Fv 231 østover til Skatvik.

Norwegian Wild i Tranøybotn er en av de største campingplassene på Senja.

Tranøybotn grenser i sørvest til Eidet, i vest til Rødsand og tidligere Torsken kommune, i nord til Sørli, i øst til Øverbotn og Vikstranda. Over Solbergfjorden i sør ligger Dyrøy kommune.

Innbyggertall i grunnkretsen:

| 2000 | 2005 | 2010 | 2015 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 112 | 111 | 83 | 83 | 76 |

Referanser
----------

1. ↑  Tranøybotn på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  «Norske Gaardnavne». *www.nb.no*. Besøkt 22. juli 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Christian Berg** (født 1969) er konsernsjef i Hafslund. Han startet i stillingen oktober 2006 etter å ha vært visekonsernsjef og konserndirektør for økonomi og finans i Hafslund. Han gikk av i 2012. Berg arbeidet i Hafslund fra 1998. Han er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole.

Berg har tidligere hatt stillinger i Price Waterhouse der han arbeidet med rådgivning innenfor corporate finance. Han har videre erfaring som daglig leder for investeringsselskapet Brothers AS. Berg er styremedlem i Oslo Pensjonsforsikring AS, AS Hamang Papirfabrik og har tidligere vært styremedlem i Renewable Energy Corporation ASA (REC).

Referanser
----------

1. ↑  «Christian Berg slutter som konsernsjef i Hafslund». *e24.no*. 21. desember 2011. Besøkt 29. mars 2020.
2. 1 2  Rapport (27. oktober 2006). «Ny toppsjef i Hafslund». *Dagens Perspektiv*. Besøkt 29. mars 2020. «Christian Berg er 37 år og utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole (NHH). Han har vært i selskapet siden 1998, hvorav de siste seks årene som konserndirektør økonomi og finans. Berg har tidligere arbeidserfaring fra Price Waterhouse, der han arbeidet med rådgivning innenfor corporate finance.»
**Utbyggingsfondet for Nord-Norge** (etablert 1952, nedlagt 1961) var en norsk bank som skulle stimulere til tiltak for å bedre sosial-økonomiske kår i Nord-Norge. De kreditter og garantier fondet kunne by på, var basert på bevilgninger over statsbudsjettet.

Tiltakene støttet i hovedsak fiskerinæringen, energi og statlig industriutbygging (Norsk Jernverk og Sydvaranger som eksempel). Andre kuriøse prosjekt var overføring av Troll-bilens produksjon til Rognan i Saltdal (1957), samt støtte til bygging av Nord-Norges første plastbåt i Lurøy (1957).

Fondet ble (sammen med Arbeidsløshetstrygdens Utbyggingsfond) videreført i form av Distriktenes Utbyggingsfond i 1961. Reidar Carlsen var bankens leder, og fortsatte som leder i videreføringen fra 1961.

| * v
* d
* r
Innovasjon Norge |
| --- |
| Forløpere | Norges Hypotekbank (1851) **·** Noregs Småbruk- og Bustadbank (1915) **·** Statens fiskarbank (1921) **·** Industribanken (1936) **·** Driftskredittkassen for jordbruket (1936) **·** Norges Eksportråd (1945) **·** Utbyggingsfondet for Nord-Norge (1952) **·** Distriktenes utbyggingsfond (1961) **·** Småbedriftsfondet (1962) **·** Statens Landbruksbank (1965) **·** Statens veiledningskontor for oppfinnere (1969) **·** Statens lånekasse for aviser (1972) **·** Industrifondet (1973) **·** Norges Turistråd (1984) **·** Statens nærings- og distriktsutviklingsfond (1992) |
***A Thousand and One*** er en amerikansk dramafilm fra 2023 regissert av A.V. Rockwell, som også skrev manus. Hovedrollene spilles av Teyana Taylor, Will Catlett, Josiah Cross og Aven Courtney. Filmen hadde premiere under Sundance Film Festival i januar 2023.

Handling
--------

I 1994 blir den dømte tyven Inez de la Paz løslatt fra Rikers Island, og vender tilbake til Brooklyn hvor hun opprinnelig kommer fra. Der legger hun merke til sønnen Terry sammen med andre barn fra et fosterhjem. Terry blir snart innlagt på sykehus etter å ha forsøkt å rømme fra fosterhjemmet, og Inez besøker ham i hemmelighet. Terry forteller moren sin om det tidligste minnet han har: Om hvordan Inez forlot ham på et gatehjørne da han var to år gammel. Impulsivt velger Inez å bortføre sønnen sin fra sykehuset, og de reiser sammen til Harlem. Inez ordner en falsk fødselsattest og andre papirer for Terry, slik at hun kan melde ham opp på skolen. Samtidig gjenforenes hun med en tidligere kjæreste og tyv, ved navn Lucky.

Selv om Lucky tilsynelatende er ukomfortabel med situasjonen, gifter han og Inez seg - og han lover å ta hånd om Terry. I 2001 bor Inez fremdeles i samme leilighet med Terry, selv om ekteskapet hennes med Lucky har blitt anstrengt på grunn av hans utroskap. I 2005 bukker Lucky gradvis under for kreft ved et sykehus, samtidig som Terry forbereder seg på å begynne ved college. Men deres nye utleier forsøker å drive dem ut av leiligheten de leier. Når veilederen hans ber om fødselsattesten hans på grunn av en jobb, gir Terry henne de forfalskede papirene - uten å fortelle dette til Inez.

Når det blir avslørt at dokumentene er ugyldige, og rådgiveren hans kontakter sosialtjenestene. Terry får vite at Inez ikke er hans biologiske mor i det hele tatt, og han blir plassert i et annet fosterhjem. Men Terry flykter fra dette hjemmet og Inez sin beste venn, Kim, inviterer ham til å bo hos henne. Hun møter igjen Inez som tilstår at hun egentlig ikke var kvinnen som hadde forlatt Terry på gatehjørnet.

Skuespillere
------------

* Teyana Taylor som Inez de la Paz
* Aaron Kingsley Adetola som Terry (6 år gammel)
* Aven Courtney som Terry (13 år gammel)
* Josiah Cross som Terry (17 år gammel)
* Will Catlett som Lucky
* Terri Abney som Kim Jones
* Johnny Serret som en tenåring

Eksterne lenker
---------------

* Internet Movie DataBase
* Box Office Mojo
* Rotten Tomatoes
***Nordjyske Stiftstidende*** er en dansk regional avis som utgis i Aalborg. Med sine røtter i *Aalborg Stiftstidende* er *Nordjyske Stiftstidende* Danmarks nest eldste avis, kun slått av *Berlingske Tidende*. *Nordjyske Stiftstidende* fikk sitt navn i 1999 etter sammenslåingen av *Aalborg Stiftstidende*, *Vendsyssel Tidende*, *Fjerritslev Avis* og *Løgstør Avis*. Men det nordjyske i navnet har også vært framme tidligere i *Aalborg Stiftstidende*s historie. Både i 70-årene med undertittelen *Nordjyske Amtstidende*, og i 1987, da søndagsavisen fikk navnet *Nordjysk Søndag* med undertittelen *Aalborg Stiftstidende*.

* Opplagstall (2. halvår 2006) 62.075

Historie
--------

Bladets stiftere var de fire Aalborg-prestene stiftsprovst Herman Peter Gudme, residerende kapellan ved Budolfi kirke Peter Clementin, kapellan ved Vor Frue kirke Johan Wandall og kapellan ved Budolfi kirke Peder Gudme.

De fire prester kjøpte i 1765 et boktrykkeri (senere Aalborg Stiftsbogtrykkeri), og søkte om tillatelse til å utgi en avis. Det tok hele seks år før de fikk det. Etter to års venting begynte de allikevel i 1767 med utgivelsen av avisen uten den nødvendige tillatelsen. 2. januar 1767 utkom ukebladet med navnet *Nyttige og fornøyelige jydske Efterretninger* i Aalborg.

I de første 200 år pregeget tre familier *Stiftstidende*s utgivelse og redaksjon. Først presten Johan Wandall, der var en av de fire stiftere som satte seg i redaktørstolen, og hans sønn. Deretter familien Rée i to generasjoner og familien Schiøttz-Christensen fra 1900, L. Schiøttz-Christensen ble ansatt som redaktør i bladet.

I 1910 kjøpte han avisen av Marie Rées dødsbo, og i de neste 40 år var han bladets utgiver inntil sin død i 1950. Stillingen som bladets sjefredaktør fratrådte han 9. april 1940 samme dag som tyskerne okkuperte Danmark. Den daglige ledelse ble overført til hans yngste sønn, cand.phil. Alf Schiøttz-Christensen, som døde 6. november 1981. Han ledet avisen frem teknisk og redaksjonelt til et av de ledende danske dagsaviser.

Eksterne lenker
---------------

* Nordjyske Stiftstidende

Portaler: Litteratur | Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** ISSN
 |
**Antivekst** (engelsk: *degrowth*, fransk: *décroissance*) er et begrep som brukes for både en politisk, økonomisk og sosial bevegelse samt et sett med teorier som kritiserer paradigmet[*klargjør*] for økonomisk vekst. Det kan beskrives som et omfattende rammeverk som er basert på kritikk av det vekstsentrerte økonomiske systemet vi lever i. Antivekst er basert på ideer fra et mangfold av tankerekker som politisk økologi, økologisk økonomi, feministisk politisk økologi og miljørettferdighet, og påpeker den sosiale og økologiske skaden forårsaket av jakten på uendelig vekst og vestlige "utviklings"-imperativer.  Antivekst understreker behovet for å redusere globalt forbruk og produksjon (sosial metabolisme) og tar til orde for et sosialt rettferdig og økologisk bærekraftig samfunn med sosial og miljømessig velvære som erstatter BNP som indikator på velstand. Derfor, selv om BNP sannsynligvis vil krympe i et "antivekst-samfunn", dvs. et samfunn der målene for antivekst-bevegelsen er oppnådd, er ikke dette det primære målet for antivekst. Selv om synspunktet ikke støttes av betydelige kvantitative bevis, er hovedargumentet til forkjempere for antivekst at en uendelig utvidelse av økonomien er fundamentalt i strid med endelige planetariske grenser.

Antivekst fremhever viktigheten av autonomi, omsorgsarbeid, selvorganisering, fellesskap, fellesskap, åpen lokalisme, arbeidsdeling, lykke og samvær.

Referanser
----------

1. ↑  Kallis, Giorgos; Kostakis, Vasilis; Lange, Steffen; Muraca, Barbara; Paulson, Susan; Schmelzer, Matthias (17. oktober 2018). «Research On Degrowth». *Annual Review of Environment and Resources*. 1 **(engelsk)**. 43: 291–316. ISSN 1543-5938. doi:10.1146/annurev-environ-102017-025941. Besøkt 20. september 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Helsedirektoratet - *Utjevning av helseforskjeller del 2*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis **·** LCCN
 |
Gomalandet gravsted
**Gomalandet gravsted** er en gravlund på øya Gomalandet i Kristiansund kommune i Møre og Romsdal. Gravlunden ble tatt i bruk den 9. desember 1822 som byens første offentlige gravlund. Tidligere hadde kirkegården ved Bremsnes kirke blitt brukt.

Ved anleggelsen av gravlunden ble det brukt ballastjord fraktet hjem med handelsskip. I 1865–67 ble det registrert ballastplanter på stedet. Dette skal være den første slike registreringen i landet. I tilknytning til gravlunden hadde byen en likbåt og et naust kalt «Likvoren», der likene ble bragt i land.

På gravlunden er en rekke innrammede og inngjerdede gravsteder. Flere kjente personer i byens historie er gravlagt på Gomalandet.

Referanser
----------

1. ↑  Blå plakett ved gravlunden.

Litteratur
----------

* Egil Husby: Kirkelandet kirkegård hundre år. Kristiansund 1977.

Eksterne lenker
---------------

* Kristiansund kommune: Gomalandet gravsted
* Dønheim, Kjell (3. juli 2015). «Det var en gang et gravsted». *Tidens Krav*. Besøkt 27. desember 2020.
* Kart over Gomalandet gravsted (Allslekt.org)
***Sitaris*** er en slekt av plasterbiller.

Utseende
--------

Middelsstore biller, noe langstrakte, gjerne svarte med gule tegninger. **Hodet** er ganske stort og fremstrakt, mer eller mindre rundt, bakerst kraftig innsnevret (tydelig "hals"). Fasettøynene er som oftest forholdsvis små. Antennene er 11-leddete, mer eller mindre trådformede, men et eller flere ledd er ofte utvidete eller med utvekster. **Brystskjoldet** (pronotum) er påfallende lite, ikke eller litt bredere enn hodet, mye smalere enn dekkvingene. **Dekkvingene** er forholdsvis lange hos de fleste, ganske tynne og myke (lite sklerotiserte). De er noe reduserte og spriker i midten. **Bakkroppen** er ganske stor og tykk hos hunnene, dette har sammenheng med det svært høye tallet på egg de produserer. **Beina** er slanke, middels lange. For- og mellomføttene er fem-leddete, bakføttene fire-leddete.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg som rovdyr på egg av bier, veps eller gresshopper, mens de voksne billene er planteetere og gjerne finnes på blomster.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Sør-Europa og Middelhavsområdet.

Systematisk inndeling
---------------------

  

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **plasterbiller** Meloidae Gyllenhal, 1810
					- Underfamilien **vårbiller**, Nemognathinae Lacordaire, 1859
						* Stammen Sitarini
							+ Slekten ***Sitaris*** Latreille, 1802
								- *Sitaris emiliae* Escherich, 1897
								- *Sitaris melanurus* Küster, 1849
								- *Sitaris muralis* (Forster, 1771)
								- *Sitaris rufipennis* Küster, 1849
								- *Sitaris rufiventris* Kraatz, 1884
								- *Sitaris solieri* Pecchioli, 1839
								- *Sitaris tauricus* Motschulsky, 1873

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
Rugsund handelssted og gjestgiveri.
**Rugsund** er en bygd i Bremanger kommune. Den ligger langs fylkesvei 616. 

Rugsund er et viktig kulturmiljø i det nasjonalt viktige kulturlandskapet Midtre Bremanger. 

Navnet ble opprinnelig brukt om sundet mellom Rugsundøy og sørsiden av Nordfjord; første ledd av verbet rugge, sikter til strie strømforhold.

Øya er skilt fra Bremangerlandet i sørvest ved Skatestraumen, som skipsleia går gjennom, under Nord-Europas høyeste sjøklippe, det sagnomsuste fjellet Hornelen.

Den lokale grunnskolen og barnehagen heter Kolset oppvekst og går fra 1.-7. trinn. Selve bygget er også samfunnshus og samlingssted for de lokale.

Rugsund Handelssted som ligger på Rugsundøy er et gammelt fredet handelssted med røtter tilbake til 1600-tallet. Der har det vært blant annet handel, brennevinvirksomhet, gjestgiveri, kremmarleie, dampskipsekspedisjon, posthus, fisketilvirking, sildesalteri, krydring av brisling og trelasthandel med mer.

Den lokale kirken; Rugsund kirke har siden 1838 ligget på fastlandet på sørsiden av fjorden i Hessevågen og er tegnet av arkitekt Hans Linstow. Eldste omtale av en kirke i Rugsund er fra ca. 1330; det var da trolig en stavkirke som stod på det middelalderske kirkestedet på Rugsundøya på en høyde over Rugsund Handelssted, kirkegården, noen av de umerkete gravene og muren rundt er fremdeles synlig der.

Gulebuda fra ca. 1900 er ei saltebu på Bakke i Rugsund, der var det mottak for sild og rundt 30 personer fra bygda hadde arbeid der, den ble gulmalt og på folkemunnen ble den derfor hetende «Gulebuda». Buda var i drift til ut på 1960-talet. I dag[*når?*] blir «Gulebuda» brukt mest i opplæring om kulturarv, fiske og lignende, Ofte i forbindelse med kulturorganisasjoner og skoler.

Referanser
----------

1. ↑  [file:///C:/Users/gjert/Downloads/KULA\_SognFjordane\_Web%20(3).pdf ]

Eksterne lenker
---------------

* Kolset oppvekstsenter Arkivert 6. mai 2021 hos Wayback Machine.
* Allkunne.no
* Kulturminne.no
* Allkunne.no
* Miljolare.no


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
**Nordre gravlund** ligger på nordsiden av byfjellet Aksla i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. Den ble anlagt i 1879, da kirkegården ved Ålesund kirke (kjent som Vestre kirkegård) begynte å bli full, og var i bruk frem til andre verdenskrig. Etter dette forfalt den noe, men er blitt rustet opp siden slutten av 1980-årene, og gravminner er blitt tatt vare på.

På gravlunden står et tidligere gravkapell kjent som Nordre kapell, et steinhus oppført i 1879. Det anses som verneverdig, men har i en årrekke vært brukt som lager. I 2020 ble det diskutert å endre bruken av det tidligere kapellet og åpne det for publikum.

Referanser
----------

1. ↑  Ålesund kirkelige fellesråd: Våre gravplassar Arkivert 23. januar 2021 hos Wayback Machine.
2. ↑  Vil åpne kapellet ved Nordre gravlund (Bypatrioten 19. juni 2020)
3. ↑  Kapellet bak fjellet (Sunnmørsposten 12. juli 2020)

Eksterne lenker
---------------

* Kart over Nordre gravlund (Allslekt)
* Ålesund kirkelige fellesråd: Vedtekter for gravplassene i Ålesund[*død lenke*]
Rød gravplass Foto: Jan-Tore Egge 
**Rød gravplass** er en gravlund på Rød i tidligere Nesset kommune i Møre og Romsdal, fra 2020 en del av Molde kommune. Den ligger ca. 280 meter vest for det gamle kirkestedet for Nessets hovedkirke, på sørsiden av Rødvegen.

Det ble forhandlet om innkjøp av to mål til gravplass i 1870-årene, men det drøyde med gjennomføringen. Da en oppmåling ble foretatt i 1899, hadde gravplassen vært i bruk en stund. Senere ble den utvidet frem mot 1934. Rett etter krigen var gravplassen igjen i ferd med å bli for liten. Da ble ny hjelpekirkegård anlagt på Tjelle, og befolkningen i Rød-området ble ansett å sogne til Nesset kirkegård. I 1974 ble gravplassen vedtatt nedlagt, men vedlikeholdt.

Referanser
----------

1. ↑  Magne Angvik (1978). *Nesset kyrkje 100 år 1878–1978. Jubileumsskrift*. Nesset sogneråd. s. 65–66. ISBN 82-90253-05-2.

Eksterne lenker
---------------

* Molde kirkelige fellesråd: Rød gravplass
* Kart over Rød gravplass (Allslekt.org)
* Gravsøk i Molde
Minneanlegget i Maly Trostenets.
Maly Trostenets' beliggenhet til Rikskommissariatet Ostland.
**Maly Trostenets** (belarusisk: Малы́ Трасьцяне́ц, russisk: Ма́лый Тростене́ц) er en liten landsby utenfor Minsk i Belarus. Her etablerte nazistene en av sine tilintetgjørelsesleirer - eller snarere et tilintetgjørelsessted idet de fleste ble drept i skogene rundt etter å ha blitt deportert hit, men uten å ha vært innom det sentrale leiranlegg.

Leiren ble anlagt sommeren 1941 for russiske krigsfanger, blen blke omgjort til tilintetgjørelsesleir den 10. mai 1942, da de første jødene ankom. Leirens primære hensikt far tilintetgjørelse av den jødiske befolkning i Minsk og omegn, men også jøder fra Tyskland, Østerrike og Tsjekkoslovakia møtte døden her. Det beregnes at mellom 60 000 og 65 000 mennisker ble myrdet i Maly Trostenets.

Innen ofrene ble henrettet, ble de plyndret for sine få eiendeler, og var med til å grave sine egne graver. I skogsområdene Blahawsjtjyna finnes flere henrettelsesplasser og massegraver, i skogområdet Sjasjkovka var oppført et krematorium til brenning av ofrene som var blitt gasset i de såkalte *Gaswagen*, mobile gasskamre. Krematoriet arbeidet daglig.

Litteratur
----------

* *Kalkulierte Morde: die deutsche Wirtschafts- und Vernichtungspolitik in Weissrussland 1941 bis 1944* **(tyska)**. Hamburg: Hamburger Edition. 1999. ISBN 3-930908-54-9.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Trascianiec extermination camp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |

Portal: Andre verdenskrig
En Merkava Mark IV-stridsvogn patruljerer Gazagrensen (februar 2012)
Forskjellige raketters rekkevidde fra Gazastripen
**Gazaomringelsen** eller ***Gaza Envelope***  (hebraisk עוטף עזה, *Otef Aza*) viser til et område i Israel som strekker seg omkring Gazastripen, bare noen få kilometer unna, og omfatter byen Sderot og flere kibbutzim og moshavim i området.

Siden den andre intifadaen, og særlig siden Israels ensidige tilbaketrekkingsplan ble implementert, ble samfunnene i området omkring Gazastripa utsatte for terroristangrep, bombekastergranater og Qassamraketter fra Gazastripen. Etterhvert ble mer fjerntliggende samfunn oftere rammet av bomber fra Gaza, som Ashkelon, Netivot, Kiryat Gat, Beer Sheva og Ashdod, etter at det ble smuglet inn Grad-raketter til Gaza.

I 2007, etter flere år med terroristangrep, vedtok Knesset en lov som gav samfunn som lå innenfor 7 km fra grensegjerdet omkring Gazastripen (og andre samfunn i området utpekt av finansdepartementet i Israel) status som «konfrontasjonslinjesamfunn» og gav dem spesielle privilegium (til slutten av 2008). Andre lover forlenget disse privilegier, med noen endringer, frem til slutten av 2014.

Bosetninger i Gazaomringelsen
-----------------------------

De følgende samfunn ble medtatt på listen over samfunn i det sørlige konfrontasjonslinjeområdet, publisert av israelske skattemyndigheter:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Sderot
* Avshalom
* Ohad
* Or HaNer
* Ibim
* Erez
* Be'eri
* Bror Hayil
* Gevim
* Gvar'am
* Dorot
* Dekel
* Zikim
* Zimrat
 | * Havat Shikmim
* Holit
* Yevul
* Yad Mordechai
* Yakhini
* Yesha
* Yated
* Kissufim
* Kfar Maimon
* Kfar Aza
* Karmia
* Kerem Shalom
* Mivtahim
 | * Mavki'im
* Magen
* Mefalsim
* Nahal Oz
* Nir Yitzhak
* Nir Oz
* Nir Am
* Nirim
* Netiv HaAsara
* Sufa
* Sa'ad
* Ein HaBesor
* Ein HaShlosha
* Alumim
 | * Ami'oz
* Pri Gan
* Tzohar
* Re'im
* Sde Nitzan
* Sdei Avraham
* Shuva
* Shokeda
* Shlomit
* Tushia
* Talmei Eliyahu
* Talmei Yosef
* Tkuma
 |

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑   *arkivkopi*, besøkt 2014-10-06
3. ↑
4. ↑   *arkivkopi*, arkivert fra originalen on 2012-10-15, besøkt 2014-10-06
5. ↑
**Björn Reinhold Forsberg** (født 24. september 1942 i Örebro) er en svensk sanger, skuespiller og regissør.

Inspirert av Lasse Lönndahl bestemte Björn Forsberg seg for å bli sanger. Han utdannet seg ved Calle Flygare Teaterskola i Stockholm och debuterte i musikalen *En kul grej hände på vägen till Forum* på Cabaréteatern Liseberg i Göteborg 1965. Siden fulgte ti års turnévirksomhet med Riksteatern, hvor han medvirket i operetter og musikaler som bl. a. *Blåjackor*, *Call me Madame*, *Teaterbåten* samt *Min syster och jag*.

I 1973 kom han til Malmö Stadsteater, hvor han var ansatt i 23 år. Blant rollena på stadsteatern kan nevnes bl. a. Boni i *Csardasfurstinnan*, Forestier i *Can Can*, General Nelson i *Animalen*, Vittorio Vitale i *Sweet Charity* og Sky Masterson i *Guys and Dolls*. Tre somre spilte han operetter hos Nils Poppe på Fredriksdalsteatern i Helsingborg, *Blomman från Hawaii* i 1982 og 1991, samt *Lilla Helgonet* i 1984.

Tre sommere sang han operette hos Nils Poppe på Fredriksdalsteatern i Helsingborg, *Blomman från Hawaii* 1982 og 1991, samt *Lilla Helgonet* 1984.

Etter pensjoneringen fra Malmö Stadsteater har Forsberg produsert og spilt musikkteater i Kristianstads teater, bl.a. *Sound of Music*, *My Fair Lady*, *Glada änkan*, *Csardasfurstinnan* og *Vita Hästen*.

Teater
------

### Roller (utvalg)

* 1979 - i *Spelemann på taket (Fiddler on the Roof)*, Helsingborgs stadsteater
* 1980 - "Michael" i *I nöd och lust (I Do! I Do!)*, Helsingborgs stadsteater
* 1981 - "Nikos" i *Dansa för mej, Zorba! (Zorba)*, Helsingborgs stadsteater
* 1982 - "Kapten Reginald Harold Stone" i *Blomman från Hawaii (Die Blume von Hawaii)*, Fredriksdalsteatern
* 1991 - "Kapten Reginald Harold Stone" i *Blomman från Hawaii (Die Blume von Hawaii)*, Fredriksdalsteatern
* 2012 - "Kejsar Frans Josef II" i *Vita Hästen (Im weißen Rößl)*, Nöjesteatern

Diskografi
----------

Singler
* 1961 – «La Paschanga»
* 1961 – «Törs Man Fråga»

Eksterne lenker
---------------

* (en) Björn Forsberg på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Björn Forsberg i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata
* Forsberg på Discogs
**Savannah** er en relativt ny katterase fra USA. Den er opprinnelig en hybrid mellom en rasekatt (*Felis catus*) og en serval (*Leptailurus serval*), et mellomstort viltlevende kattedyr fra Afrika.

Opprinnelse
-----------

Savannah  Foto: Jason Douglas 
Rasen oppsto da bengaloppdretteren *Judy Frank* krysset en serval (hann, tilhørende *Suzi Woods*) med en siameser (hunn). Resultatet ble en hunnkatt født 7. april 1986, som fikk navnet *Savannah*. Katten trigget interessen til *Patrick Kelley*, som kjøpte et av Savannahs avkom i 1989. Senere ble Kelley en av dem som jobbet mest entusiastisk med å få den nye katterasen anerkjent. I dette arbeidet søkte han hjelp hos flere servaloppdrettere, og fikk det til slutt av *Joyce Sroufe* fra Ponca City. Sammen skrev de den første rasestandarden, som ble presentert for styret i TICA i februar 1996.

Joyce Sroufe, som ble en meget suksessfull oppdretter av savannah, var den første som stilte ut en slik katt, ved en stor katteutstilling i Westchester County, New York i 1997. Katterasen ble som sådan akseptert for registrering av The International Cat Association (TICA) i 2001. Savannah ble i 2012 fullverdig rase i TICA.

Beskrivelse
-----------

Savannah er en langstrakt, langbeint og elegant katt med karakteristiske, lange stående ører som gir rasen et serval-lignende uttrykk. Den ser dessuten større ut enn hva vekten skulle tilsi. Hannene blir gjerne større (typisk 5-8 kg) enn hunnene (typisk 3,5-5 kg).

Atferd
------

Savannahkatter hevdes å være nysgjerrige, lekne og nærmest hundeaktige i sin væremåte. De har et høyt energinivå, selv om de også er glad i kos og stell. Mange liker også å leke med vann. Savannah skal normalt ha godt temperament og være et blidt og nysgjerrig familiemedlem. De kan læres til å gå i bånd, gi labb og apportere.

Annet
-----

Såkalt *F1* (første generasjon), *F2* (andre generasjon), *F3* (tredje generasjon) og *F4* (fjerde generasjon) avkom er ikke tillatt innført til Norge. F5 og senere generasjoner er lovlige i Norge. For å stilles ut i TICA må katten være SBT (Stud book traditional). Det blir den etter 3 generasjoner med savannah til savannah parring og er først da en renraset savannah. Første mulige generasjon som kan være SBT er F4. Etter F2 har generasjon lite å si for størrelsen på katten.

Savannahkatten ble først innført til Norge i 2008 av SavannahNorway og første kull ble født i august 2008. Mor til kullet var A1Savannahs Dakota.

Se også
-------

* Bengalkatt
* Ocicat
* Egyptisk mau
* Serengeti

Eksterne lenker
---------------

* (en) Savannah cats – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata


1. 1 2  Smith-Iversen, Nicklas (3. november 2023). «Raseprofil: Savannah». *Dyreliv.no*. Besøkt 11. januar 2024.
2. 1 2  Jensen, Hege Sunne (11. januar 2024). «Mattilsynet sin uttalelse om hold av hybridkatter». *Dyreliv.no*. Besøkt 11. januar 2024.