**Signe Greve Dal** (født 18. mai 1867 i Vang i Hedmark, død 11. august 1944 i Oslo) var en norsk lærer og forfatter. Hun skrev biografier, romaner og var i tillegg skribent i ukebladet Urd.

Biografi
--------

Signe Greve Dal var datter av Mathias Sigwardt Greve (1832-1912) og Blanca Olivia Juell (1836-1918). Hennes far var lege, direktør for Rikshospitalet i 1883-1911, og en betydelig stemme i den offentlig diskusjonen om folkehelse. Han var av bergensfamilien Greve og hennes mor var den av den danskættede slekten Juel. Flere av hennes søsken ble også betydelige personer i norsk kulturliv. Blant annet var søsteren Aagot Greve litteraturanmelder i Morgenbladet, broren Adolf Bredo Stabell Greve arkitekt, og søsteren Ulrikke Greve tekstilkunstner og forfatter.

Signe gikk på Nissens lærerinneskole i Kristiania i 1884-1886. I 1894 giftet hun seg med lærer Adolf Martin Dal (1863-1948). Sammen fikk de to barn, deriblant datteren Ingerid Dal (1895-1985), som var en av en av de fremste forskerne på germansk språkhistorie på 1900-tallet. Signe og Adolf jobbet som lærere i Kristiania i begynnelsen av sitt ekteskap. I 1898 flyttet de til Finnmark, hvor hennes fikk stilling som torvmester i Finnmark, en offentlig stilling som innebar å ha overoppsyn med hvem som kunne ta torv og i hvilke myrer. 

I 1903 flyttet de til Arendal og hennes mann gikk tilbake til læreryrket. Mens de bodde i Arendal var Signe leder for Arendals stemmerettsforening. I 1908 flyttet de videre til Drammen. I Drammen begynte Signe først å arbeid som lærer ved Wulfsberg og Bordoes pikeskole, før hun så var skrivelærer på Latinskolen i en periode. I 1919 kom hun tilbake til Wulfsberg og Bordoes pikeskole i rollen som bestyrer - en jobb hun hadde fram til hun ble pensjonist i 1929. Adolf Dal var i denne perioden overlærer og en aktiv samfunnsdebattant. 

Signe og mannen var nære venner av Hulda og Arne Garborg, som de i en periode var naboer av på Labråten i Asker, og de var en del av den intellektuelle og samfunnsengasjerte kretsen rundt dem.

Litterært virke
---------------

Forsiden på hennes bok En gammel kjærlighetshistorie om Thomas Carlyle og Jane Welsh Carlyle.Forsiden på hennes bok *En gammel kjærlighetshistorie* om Thomas Carlyle og Jane Welsh Carlyle.
Debutboken hennes *Et Aar* fra 1903 handlet om rollen som nygift og mor for første gang. Hennes andre bok, *Historier fra virkeligheten. Fortalt for større smaapiker*, er en samling fortellinger fra og om betydelige kvinner i historien, deriblant Florence Nightingale, Anne Bidget og Aleksandrine Tinne.

Etter dette skrev hun to bøker om de skotske skribentene Jane Welsh Carlyle og Thomas Carlyle og deres turbulente forhold. Disse bøkene, *En gammel kjærlighetshistorie* og *To mennesker : Carlyle og hans hustru - i breve og dagboksoptegnelser*, blant annet basert på deres brevsamlinger, dagboknotater og andre biografier. Hennes to bøker *Henriks læreaar. En sandfærdig historie fra Goethes tid* og *Den gamle mester* handlet om Johann Wolfgang von Goethe og kretsen rundt ham.

*Vesthimmelen* som kom i 1920 var en fiktiv brevkorrespondanse mellom to venninner, med kvinneliv i som tema. Hennes siste bok, *Dårens tale. Et religiøst opgjør* (1934), var en selvbiografisk bok med religion som tema.

Hun skrev også flere artikler for ukebladet Urd om historiske hendelser og personer.

Bibliografi
-----------

* *1903: Et Aar*
* *1910: Historier fra virkeligheten. Fortalt for større smaapiker*
* *1913: En gammel kjærlighetshistorie*
* *1917: Henriks læreaar. En sandfærdig historie fra Goethes tid*
* *1915: To mennesker. Carlyle og hans hustru - i breve og dagbogsoptegnelser*
* *1920: Vesthimmelen*
* *1923: Den gamle mester*
* *1934: Dårens tale. Et religiøst opgjør*

Referanser
----------

1. 1 2   runeberg.org[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  Borgen, Per Otto (1996). *De skriveføre drammensere: drammensdiktere gjennom 220 år*. Drammen: Forl. for by- og bygdehistorie. ISBN 9788291649023.
4. ↑  «Mathias Sigwardt Greve». *Store norske leksikon* **(norsk)**. 28. september 2014. Besøkt 15. februar 2019.
5. 1 2  Haaland, Mogens (2002). *Hvem var de?: korte biografier av [i.e. om] 164 norske kvinnelige forfattere, mest fra "pionertiden" ca. 1840-1920*. Drammen: M. Haaland. ISBN 9788299645409.
6. ↑  Grønvik, Ottar (29. september 2014). «Ingerid Dal». *Norsk biografisk leksikon* **(norsk)**. Besøkt 15. februar 2019.
7. ↑  Aust-Agder-museet; Aust-Agder: Fylkesarkivaren; Aust-Agder: Fylkeskonservatoren; Aust-Agder museumslag; Aust-Agder-arkivet; Aust-Agder kulturhistoriske senter (2005-06). «Aust-Agder-arv: årbok for Aust-Agder kulturhistoriske senter. 2005/06». *Norper*. ISSN 0572-4368. Besøkt 15. februar 2019.  Sjekk datoverdier i `|dato=` (hjelp)
8. ↑  «Dal, Signe Greve (1867 – 1944) | Drammen Byleksikon». *byleksikon.drmk.no*. Besøkt 15. februar 2019.
9. ↑  Obrestad, Tor; Garborg, Hans E.; Lutnæs, Kari; Asker museum (1997). *Labråten: Hulda og Arne Garborgs heim*. Hvalstad: Asker museum.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |