Draktspenne i bronse med dyreornamentikk i borrestil, funnet i Hedeby, en dansk vikinglandsby nord i dagens Tyskland. Motivet består av stiliserte, forvridde «gripedyr» med båndformet kropp og gripeklør. Gripedyrsmotivet oppstod i Skandinavia sist på 700-tallet og er typisk for både oseberg- og borrestilen fra 800 til 950 evt.
Korsplate fra Kirk Michael på Isle of Man med norrøne runer og symmetrisk flettverksdekorasjon i borrestil.
**Borrestilen** er en norrøn kunst- og kunsthåndverksstil i bruk fra begynnelsen av vikingtiden rundt 830-tallet til siste halvdel av 900-tallet, hovedsakelig i Norge og Sverige. Stilarten er oppkalt etter Borrefunnet, en del seletøybeslag i bronse som ble gravd ut i 1852 fra en skipsgrav i Borrefeltet (Borrehaugene) sør for Horten.

Borrestilen fulgte etter osebergstilen og kan betraktes som en videreføring av den. Varianter av tre motiver går igjen i dekoren og dyreornamentikken: flettede ringkjeder som ender i en maske sett forfra, dyr i helfigur sett fra sida, og enkeltstående gripedyr med katteliknende maske med runde ører.

Utbredelse og kjennetegn
------------------------

Omtrentelig tidslinje for stilretninger innen norrønt kunsthåndverk:
oseberg-, berdal-, borre-, jelling-, mammen-, ringerike- og urnesstil.

Borrestilen er i likhet med den eldre osebergstilen variert, men var mer preget av stilisering. Det finnes mange ulike typer gjenstander, men normalt ikke våpen. Gjenstander utformet i borrestil er blitt funnet over hele Nord-Europa, fra Island til Russland, fra Dublin i Irland til York i nordlige England og ikke utelukkende i Skandinavia som med de tidligere stilartene. Borrestilen opptrer parallelt med engelskinspirerte platemotiver i insulær kunst. Borrestilen er den eldste kjente norrøne stilen på De britiske øyer og preget blant annet utskjæringer på steinskulpturer på Man, som på korsplaten med runeinskripsjoner fra Kirk Michael og Gosforthkorset i Cumbria.

Borrestilen er dokumentert i mindre metallarbeider som stort sett er gjort som filigranarbeid, det vil forsiring med tråder (fra latin *filum*) som er bøyd eller vridd fast. Hovedmotivet er ringkjeder, et båndmotiv hvor to båndflettinger er lagt over hverandre, men resultatet er langt mer komplekst enn vanlig båndfletting. De ringformede mønstre består av geometriske figurer i kjeder med knuter og sløyfer av bånd i kraftig relieff. Disse ringkjedemotivene omslutter symmetriske billedflater med figurer som blir sett forfra. Et annet motiv er kringleløkke, brukt enten alene eller parvis.

Dyrefigurene i stilen opptrer i to varianter. Den ene består av gripedyr på fire bein med et hundelignende hode sett forfra og med en forvridd, båndformet kropp. Den andre består av nærmest naturalistisk dyr som er sett i profil og med gripeklør. Hodet er vendt bakover med nakketopp og lårspiral. Disse forvridde gripedyrene er meget plastisk utformet, men i forhold til de foregående stilperioder er de generelt mer stilisert. Ytterligere et motiv er det maskelignende «Borrehodet», preget av et runde øyne og halvrunde ører, og et trekantformet fjes som kan minne om et kattehode. Kroppen som strekker seg etter hodet er formet av bånd. Motivet med de forvridde, plastisk utformet gripedyrene synes å ha et nært slektskap til den delvis samtidige jellingstilen i Danmark.

* Skiveformet brosje i støpt sølv belagt med gripedyr og menneskefigurer, fra 900-tallet Foto: British MuseumSkiveformet brosje i støpt sølv belagt med gripedyr og menneskefigurer, fra 900-tallet Foto: British Museum
* Seletøybeslag i bronse og borrestil funnet i en grav i Tunby i Västerås i Sverige Foto: Historiska museetSeletøybeslag i bronse og borrestil funnet i en grav i Tunby i Västerås i Sverige Foto: Historiska museet
* Skandinavisk brosje i forgylt bronse og forenklet trekløverform, dekorert i borrestil, funnet i Värmland i Sverige  Foto: Historiska museetSkandinavisk brosje i forgylt bronse og forenklet trekløverform, dekorert i borrestil, funnet i Värmland i Sverige  Foto: Historiska museet
* Brosje i forgylt bronse, med flettverksring og dyreornamentikk i borrestil, funnet på Björkö i Sverige Foto: Historiska museetBrosje i forgylt bronse, med flettverksring og dyreornamentikk i borrestil, funnet på Björkö i Sverige Foto: Historiska museet

Se også
-------

* Borrefunnet
* Dyreornamentikk
* Norrøn kunst

Andre stiler innen norrøn kunst:

* Osebergstil
* Berdalstil
* Jellingstil
* Mammenstil
* Ringeriksstil
* Urnesstil

Referanser
----------

1. ↑  gripedyrstil i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 10. juli 2021 fra
2. 1 2  Borrestil i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 10. juli 2021 fra
3. ↑  Skibsted Klæsøe (2002) s. 11- 12
4. ↑  Klæsøe, Iben Skibsted: *How they came to be Viking-period style groups from Broa to Urnes*
5. 1 2  Borre style, British Museum
6. ↑  Graham-Campbell (1994) s- 97
7. ↑  Skibsted Klæsøe (1994) s. 150
8. 1 2  Østmo, Einar og Hedeager, Lotte (red.) (2005): *Norsk arkeologisk leksikon*, Oslo. Side 359.

Litteratur
----------

* Graham-Campbell, James (red.) (1994): *Cultural Atlas of the Viking World*, ISBN 0-8160-3004-9
* Klæsøe, Iben Skibsted (1994): «Inspirationerne til vikingetidens kunst» i: Niels Lund (red.): *Norden og Europa i vikingetid og tidlig middelalder*. ISBN 87-7289-240-4
* Klæsøe, Iben Skibsted (2002): «Den tidlige vikingetids kunst» i: Bertelsen (red.): *Vikingetidens kunst; en udstilling om kunsten i vikingernes verden og efterverden ca. 800 – 1250*. Kongernes Jelling ISBN 87-989042-0-5
* Østmo, Einar og Hedeager, Lotte (red.) (2005): *Norsk arkeologisk leksikon*, Oslo ISBN 82-530-2611-0

Eksterne lenker
---------------

* Gansum, Terje: Borrehaugene, Kulturarv Vestfold
* Gravhaugene på Borrefeltet: Borrestilen importert fra RUSriket? NRK 8. oktober 2010
* Larsen, Gro: Gjenskaper vikingsmykker i Borrestil fra 900-tallet, Vestfold Blad, 7. oktober 2010
* Foto av funn i borrestil

| * v
* d
* r
Stilretninger i norrøn kunst |
| --- |
| Osebergstil **·** (Berdalstil) **·** Borrestil **·** Jellingstil **·** Mammenstil **·** Ringerikestil **·** Urnesstil |

Portaler: Kunst | Arkeologi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |