recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Frivilligbørs** er en markedsplass der næringsliv, frivillige organisasjoner og offentlige tjenesteprodusenter kan møtes for å inngå sosiale partnerskap og kontrakter om kortsiktig eller langsiktig samarbeid. Valuta som gjelder på frivilligbørs er tid, arbeidsinnsats, kompetanse, samarbeid og lokalt engasjement. Penger er ikke anvendbar valuta.

Frivilligbørsen kan gjennomføres som en børs-/auksjonsliknende arrangement, hvor meklere og tilretteleggere hjelper bedrifter, organisasjoner og offentlige tjenestesteder til å oppdage samarbeidsmuligheter, behov og tilbud. En slik "børs" kan også gjennomføres som en nettjeneste. Hensikten er ikke å erstatte private eller offentlige tjenester med frivillig innsats, men å berike lokalsamfunn gjennom økt engasjement og frivillig innsats. 

Norges første frivilligbørs fant sted 6. mars 2008 i Bærum, etter modell fra Nederland hvor man har arrangert slike "Beursvloer" i mer enn 10 år. I 2006 startet man frivilligbørs i Tyskland, hvor KPMG og Bertelsmann Stiftung har tatt det nasjonale ansvaret. I 2010 etablerte Askim kommune en frivilligbørs.

Eksterne lenker
---------------

* Nederlandske Beursvloer
* Tyske Gute-Geschafte
* Frivilligbørs Bærum Arkivert 29. oktober 2020 hos Wayback Machine.
* Frivilligbørs Askim
Adalstjernet på Bakkenteigen.
**Adalstjern** ligger i Horten kommune ved Høgskolen i Sørøst-Norge campus Bakkenteigen. Vannet ligger i et naturvernreservat. Totalt utgjør tjernet et areal på ca 10 000 m² eller 0,01 km²

Historie
--------

Tjernet ble skapt mot slutten av siste istid. En grunn bukt ble avsnørt fra fjorden, demmet opp av morene og fjell. Restene av dette er påvist gjennom funn av leire og saltvannsarter i de dypere lagene. Staten har eid området siden 1967, da de kjøpte det fra Adal torvstrølag.

Turområde
---------

Tursti er opparbeidet rundt hele vannet, og det er satt opp flere benker. Grunnet myrlendt og vått terreng rundt tjernet, er stien flere steder forhøyet med planker.

* Fra stien nærmest Universitetet i Sør-Øst Norge, ses tjernet gjennom trærne.Fra stien nærmest Universitetet i Sør-Øst Norge, ses tjernet gjennom trærne.
* Vannspeilet en dag i marsVannspeilet en dag i mars
* Adalstjernet på Bakkenteigen.Adalstjernet på Bakkenteigen.
* Benk ved stienBenk ved stien
* Stien kan tidvis være våt og vanskelig å ta seg frem.Stien kan tidvis være våt og vanskelig å ta seg frem.
* Skiltet tydelig ved parkeringsplassen på Høgskolen i Buskerud og Vestfold.Skiltet tydelig ved parkeringsplassen på Høgskolen i Buskerud og Vestfold.

Referanser
----------

1. ↑  Gule sider arealberegning
2. ↑  Plakat oppslått ved tjernet
3. ↑  Turmuligheter

Eksterne lenker
---------------

* (en) Adalstjern – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Frivika** er ei bygd i Høyanger kommune i Sogn og Fjordane. Den ligger ved Sognefjorden, rundt 6 kilometer sørøst for Vadheim.

Navnet tror en[*hvem?*] kommer av kvinnenavnet Frida, av ordet frid, ven, vakker. I de første skrevne kilder (1561) ble navnet skrevet Fridziug. Stedet tilhørte en periode trolig Losnagodset, men ble i 1561 av lensherre Eirik Rosenkrantz makeskiftet til Bergens domkapitel.

Frivika ligger like øst for utløpet av Vadheimsfjorden hvor Sognefjorden er på sitt dypeste (1308 m). Her er noen få gårdsbruk og hytter. Flere av hyttene er utleiehytter, og da særlig for tyske leietagere. Dette skyldes i stor grad godt fiske i området. Dypvannsfiske etter lange og brosme gir gode fangster.

Nord for Frivika går de to små dalførene Frivikskardet og Blombotnen. I de bratte liene er det en stor hjortestamme, og særlig om høsten og vinteren forekommer jevnlig hjortepåkjørsler i området. I bukten Sanden er det fortsatt rester etter en gammel kai som ble brukt til kirkeferd den gang det meste av nordsiden av Sognefjorden var uten vei. Stedet har i dag busstopp.

Referanser
----------

1. ↑  Frivika på Norgeskart.no fra Statens kartverk, besøkt 6. februar 2018
**Adam Ziener** (født 1709 på Kongsberg) var en norsk bergmester ved Kongsberg Sølvverk og overbergamtsassessor. Han var sønn av bergmester og overbergamtsassessor Adam Ziener den yngre og var den tredje i rekken av et dynasti av gruveingeniører og ledere på Kongsberg Sølvverk med navnet Adam Ziener. Han ble som sin far bergmester da Jens Henckel gikk av i 1754. 1. november 1760 fikk han også ærestittelen *assessor honoratius sine sessione et voto* i Overbergamtet, dvs. han ble dommer uten møte- og stemmerett. Han var første gang gift med Birgitte Margrethe Henckel, søster av forgjengeren Jens Henckel, og andre gang med Anna Susanna Paus, datter av sorenskriver i Øvre Telemark Peder Hansson Paus.[1][2][3]

Referanser
----------

1. ↑  Omtale av slekten Ziener i Alfred Huhnhäuser: *Die deutsche Einwanderung in Kongsberg*, s. 118–121, Oslo, 1944
2. ↑  Tor Weidling: *Eneveldets menn i Norge: Sivile sentralorganer og embetsmenn 1660–1814*, s. 327, Riksarkivaren. Oslo. 2000
3. ↑  Jon Nygaard (2016). «Ibsens slekt på Kongsberg». Norsk slektshistorisk tidsskrift bind 44, hefte 4, s. 195–227
**Frederik Johannes Gottfried (Gottfred) Klem** (født 3. oktober 1823 i København, død 1. januar 1895 i Christiania) var en dansk fotograf som virket i Norge, en av pionerene innen portrettfotografiet. Han var student ved Det Kongelige Danske Kunstakademi og gikk samtidig i lære ved Den kongelige Porcelainsfabrik. Han gikk også i lære hos fotograf Jens Petersen i København.

Etter å ha deltatt som sekondløytnant i den første slesvigske krig kom Klem til Frederikshald i Norge til slektningen Ole Rasch. Etter relativt kort tid åpnet han fotoatelier i byen og giftet seg senere med Raschs datter Kirsten Henriette. I 1865 solgte han atelieret og flyttet tilbake til København, hvor han trådte inn som kompanjong med Jens Petersen. Samme år ble han medlem i Den photographiske Forening, Danmarks første fotografiske forening. Men han ble ikke lenge i Danmark, og var tilbake i Norge allerede året etter da han åpnet atelier i Christiania i Universitetsgaten 6. Han overtok samtidig Carl Christian Wischmanns plater.

Klem var med på å stifte Det fotografiske Selskab i Christiania i 1882 og var nestformann i foreningen. Dette var den første organiseringen av norske fotografer.

Frederik Klem drev fotovirksomheten sin frem til 1891 da Gustav Borgen overtok atelieret og drev det videre under navnet Fr. Klems Eftfg.

Galleri
-------

* Brystbilde av Peter Christen Asbjørnsen montert i oval rammeBrystbilde av Peter Christen Asbjørnsen montert i oval ramme
* Gina Krog på et carte de visite, ukjent årGina Krog på et carte de visite, ukjent år
* Eilert Sundt i Klems atelier, fotografert med orden på brystet.Eilert Sundt i Klems atelier, fotografert med orden på brystet.
* Maleren Christian Meyer Ross, ca. 1880Maleren Christian Meyer Ross, ca. 1880
* Senere kong Frederik VIII av Danmark fotografert ca.1865Senere kong Frederik VIII av Danmark fotografert ca.1865

Kilder
------

* (no) Frederik Klem i Fotografregisteret.
* (da) Frederik Klem på Kunstindeks Danmark / Weilbachs Kunstnerleksikon
* Roger Erlandsen: *Pas nu paa! Nu tar jeg fra hullet!*, forlaget Inter-View, 2000, side 187 og 213-214, ISBN 82-91780-02-1

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** NMFF **·** Kunstindeks Danmark **·** VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** KulturNav **·** KulturNav
 |
**Asdal skole** er en grunnskole med trinn fra 1-10, beliggende på Lunderød, 6 km vest for Arendal.

Historie
--------

Skolen består av tidligere Lunderød ungdomsskole (1969) (før Øyestad ungdomsskole) og tidligere Asdal barneskole (1965). Disse skolene som ligger ved siden av hverandre, ble i 2004 slått sammen til Asdal skole. Øyestad ungdomsskole var tidligere ungdomsskole for hele den tidligere kommunen Øyestad. Etter at Nedenes skole ble bygget på Nedenes (som også lå i Øyestad), ble navnet endret til Lunderød ungdomsskole.

Ressurssenteret, et grunnskoletilbud for elever med multifunksjonshemming, autisme eller store lærevansker, var inntil 2018 en avdeling ved skolen, da den ble en egen enhet (skole) og heter nå Lunderød skole og ressurssenter.

Avdelinger
----------

Skolen har ca. 477 elever fordelt på 2 avdelinger:

* Barnetrinn
* Ungdomstrinn

Barnetrinnet har fått nytt bygg som sto ferdig i 2008. Skolen har skolefritidsordning.

Barneskolen
-----------

Barneskolen består av klassene 1.-7.

Ungdomsskolen
-------------

Undomsskolen består av klassene 8.-10.

Barneskoleelevene fra: Rykene oppvekstsenter, Strømmen oppvekstsenter og Asdal skole starter på ungdomsskole her.

Barnetrinnet  Foto: KEN

Referanser
----------

1. ↑  Lunderød skole og ressurssenter på Arendal kommunes nettsted.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Frode Andreas Verpe** (født 16. august 1975 i Skien) er en norsk TV-produsent, forfatter og tekstforfatter. Han er daglig leder for mediebyrået Fiid kreativ og er gift med blogger og programleder Margit Dale. Verpe er tidligere lokalpolitiker. Han representerte Høyre og ble valgt til varaordfører i Valle kommune høsten 2011, men fikk fritak fra vervet i september 2012.

Verpe har skrevet bøkene *Rune & Margit & Moi: I Setesdals kulinariske skattkammer* (2015), *Kystmat med Rune & Margit & Moi* (2020), *Heimelaga: Oppskrifter og kvardagslykke frå Margits kjøkken* (2021), Naturleg: Enkle matoppskrifter og jordnære gleder (2022). Bøkene er utgitt av forlaget Vigmostad & Bjørke.  Som TV-produsent står han blant annet bak fire sesonger av TV-seriene Fjellmat og Kystmat (2015-2020) som har blitt vist på TV2.

Referanser
----------

1. ↑  «Om oss». *fiid kreativ* **(engelsk)**. Besøkt 20. juli 2020.
2. ↑  «Frode Verpe – Setesdalswiki». *www.setesdalswiki.no*. Besøkt 20. juli 2020.
3. ↑  «Treffliste - frode verpe - Biblioteksøk». *bibsok.no*. Besøkt 20. juli 2020.
4. ↑  Verpe, Frode (2020). *Kystmat med Rune & Margit & Moi*. Bergen: Vigmostad & Bjørke. s. 2. ISBN 978-82-419-5187-9.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
***Faster, Pussycat! Kill! Kill!*** er en film fra 1965, skrevet av Jack Moran, regissert av Russ Meyer og med Tura Satana i hovedrollen som Varla. Filmen inneholder mye vold, seksualitet og en utagerende kitsch dialog. Filmen er ansett som en kultfilm, og den blir ofte referert til av andre populærkulturelle filmer og musikk.

Filmen har en av Meyers mer provoserende titler, men i motsetning til de fleste av hans andre filmer inneholder den ikke nakenhet.

Handling
--------

Filmen handler om tre strippere som søker spenning. Den voldsomme Varla leder gruppen, som tilfeldigvis kommer over et ungt par i ørkenen. Etter å ha tatt livet av gutten, bestemmer Varla seg for å dope ned jenten, og ta henne med seg. Den første stoppen på en lang og øde motorvei, fører de fire jentene til en mann på en bensinstasjon som forteller dem en historie.

Denne historien fører til at Varla planlegger å rane en forkrøplet, pervers gammel mann som bor med sine to sønner på en nedslitt ranch. Varla møter sitt motstykke i denne forkrøplede mannen som har en appetitt for kvinnelig kjød som kun kan tilfredsstilles igjennom vold. Toppunktet i filmen er et blodbad som kun den unge kidnappede jenten, og en moralsk og rettferdig sønn kommer ut fra.

Skuespillere
------------

* Tura Satana som Varla
* Haji som Rosie
* Lori Williams som Billie
* Susan Bernard som Linda
* Stuart Lancaster som en gammel mann.
* Paul Trinka som Kirk.
* Ray Barlow som Tommy
* Mickey Foxx som en bensinstasjon-ansatt.
* John Furlong som Forteller.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
|  | (en) Wikiquote: Faster, Pussycat! Kill! Kill! – sitater |

* En fanside for *Faster, Pussycat! Kill! Kill!* Arkivert 23. mars 2011 hos Wayback Machine.
Verket *Buksa mi* (1968) av Bjørn Krogstad er et eksempel på teknikken combine painting
**Combine painting**, eller på norsk **kombinert maleri**, er en teknikk hvor kunstverk har ulike tredimensjonale objekter i overflaten på maleriet, noe som skaper en blanding av et maleri og en skulptur. Objekter kombinert med maleriet kan være fotografier, klær, avisutklipp eller annet. 

Det engelske begrepet «combine painting», kombinert maleri, er nært knyttet til den amerikanske kunstneren Robert Rauschenberg (1925–2008) som lanserte begrepet for å beskrive sine egne verk. Rauschenbergs verk utforsket de uklare grensene mellom kunstverk og hverdagslivet.

Referanser
----------

1. ↑   *Dreyers kunstleksikon. 3 : Chir-Ekm*. Oslo: Dreyer. 1990. s. 34. ISBN 8209105825.
2. ↑  Mørstad, Erik (1950-) (1996). *Malerileksikon: teknikker, motivtyper og estetikk*. Oslo: Ad notam Gyldendal. s. 58. ISBN 8241705964.

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** GND
 |
**Möckeln** er en innsjø i Ljungby og Älmhult kommuner i Kronobergs län i Sverige. Det er i den tredje største innsjøen på smålandsplatået, etter Bolmen og Åsnen.

*Helge å* renner gjennom sjøen. Tilløpet kommer fra øst ved Diö, og utløpet er i vest ved Byvärma. Tidligere var utløpet i sørenden gjennom Älmhult og Driveån til Osbysjön, men dette ble endret ved senking av sjøen. Det samlede nedbørsfeltet utgjør 1 026 kvadratkilometer, hvorav 72 % er skog og 10 % er vannflater.

Berggrunnen består for en stor del av gneis som gir et surt og næringsfattig miljø. Sjøen er derfor en typisk dystrof innsjø, som er sårbar for sur nedbør. Det blir derfor regelmessig kalket. Men flere steder går lange diabasganger i nord-sydretning. Disse hever seg opp fra omgivelsene, slik som halvøya *Möckelsnäs* med *Krunan* og *Taxås klint*. Her er det mer næringsrik jord. Langs disse er det etablert flere naturreservater. Her finner vi også *Möckelsnäs Herrgård* med historie fra middelalderen.

Carl von Linné vokste opp på prestegården i Stenbrohult på østsiden av sjøen. Her ved Möckelns strender gjorde han sine første botaniske observasjoner og oppdagelser.

Foruten vanlige fiskearter som abbor og gjedde, er Möckeln ett av få steder i Sverige hvor det finnes malle. Dette er Europas største ferskvannsfisk. Det største eksemplaret som er dokumentert her, ble fanget i 1994 og veide 52 kg.

Referanser
----------

1. 1 2  «Sjöareal och sjöhöjd» (PDF). Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut. Besøkt 7. oktober 2016.
2. 1 2 3  «Sjödjup och sjövolym» (PDF). Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut. Besøkt 7. oktober 2016.
3. 1 2  «Vatteninformationssystem Sverige». Vattenmyndigheterna. Besøkt 16. oktober 2016.
4. ↑  «Min karta». Lantmäteriet. Besøkt 24. mai 2021.
5. ↑  «Möckelsnäs Herrgård - historie». Möckelsnäs Herrgård. Arkivert fra originalen 18. oktober 2016. Besøkt 16. oktober 2016.
6. ↑  «Mal - Smålands landskapsfisk» (PDF). Länsstyrelsen i Kronobergs län. Arkivert fra originalen (pdf) 19. oktober 2016. Besøkt 16. oktober 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Portal: Alternativ behandling

***Helsemagasinet vitenskap og fornuft*** (**VOF**) er et norsk tidsskrift etablert i 2010 av Dag Viljen Poleszynski som også er tidsskriftets ansvarlige redaktør. Magasinets redaksjonelle linje er i opposisjon til offisielle helseråd.

Ved etablering hadde Poleszynski med seg Iver Mysterud, Anne Lene Johnsen, Johnny Laupsa-Borge og Kenn Hallstensen. Legene Stig Bruset og Sofie Hexeberg og Melvyn Werbach var faste spaltister.

VOF overtok ved etablering nettstedet til den vaksinefiendtlige organisasjonen Vaksineopplyste Foreldre, og har videreført den samme kritikken mot vaksiner.

Da covid-19 kom til Norge våren 2020, proklamerte magasinet at den beste måten å beskytte seg mot smitte på var å ta høye doser med vitamin C, opptil 10 gram oralt eller intravenøst.

Referanser
----------

1. ↑  «Nei til ukritiske aviser når det gjelder naturvitenskap og medisin!». *Stavanger Aftenblad*. 2. mars 2020.
2. ↑  «Advarer mot kosttilskudd». *VG*. 14. september 2017. «Dr.philos. og ernæringsfysiolog Dag Viljen Poleszynski, ansvarlig redaktør for Helsemagasinet vitenskap og fornuft, har i mange år vært kritisk til norske myndigheters kostholdsråd.»
3. ↑  «NYTT populærvitenskapelig HELSEMAGASIN i salg fra september!». Helsemagasinet vitenskap og fornuft. Archived from the original on 21. juni 2010. Besøkt 17. mai 2022. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
4. ↑  «Koronavirus - forebyggende tiltak fremfor panikk». *Dagbladet*. 7. mars 2020.
**«Another Day in Paradise»** er en sang fremført av den britiske singer-songwriteren Phil Collins, skrevet av ham selv og produsert med Hugh Padgham. Sangen ble spilt inn for Collins fjerde soloalbum *…But Seriously* (1989). «Another Day in Paradise» er en myk rockelåt i mellomtempo, hvis tekst beskriver fattigdommen og ekskluderingen som noen mennesker lever i og hvordan andre ikke legger merke til det. Sangen, som ble ansett for å være forskjellig fra Collins' tidligere utgitte musikk, ble valgt til å være ledende singel fra albumet og ble utgitt internasjonalt i slutten av 1989 på flere formater, inkludert CD, 7", 12" og kassett. Ved utgivelsen mottok «Another Day in Paradise» overveiende negative anmeldelser fra profesjonelle musikkjournalister som kritiserte tekstene og avskjediget Collins som ikke ansett som «kvalifisert» til å synge om fattigdom.

Til tross for dette ble sangen en av sangerens største hits i karrieren, og nådde nummer én i blant annet Canada, Tyskland og Nederland. Det ble Collins' syvende nummer én på den amerikanske singellisten Billboard Hot 100 hvor den ble værende i fire uker på rad. «Another Day in Paradise» nådde topp fem på de fleste hitlistene sangen kom inn på. Sangen mottok flere prisnominasjoner etter utgivelsen. Collins og Padgham vant en Grammy Award i kategorien Årets plate og mottok ytterligere nominasjoner i kategoriene Beste popvokalopptreden, Mannlig og Beste musikkvideo, Kortform. Ved BRIT Awards 1990 vant sangen i kategorien Beste britiske singel. I 2009 listet Billboard sangen på nummer 86 på de største sangene gjennom tidene.

En musikkvideo ble filmet for «Another Day in Paradise» som ble regissert av Jim Yukich og produsert av Paul Flattery. Collins fremførte sangen på den 33. Grammy Awards i 1991 med sangens backing-sanger David Crosby. Forestillingen ble inkludert på studioalbumet *Grammy's Greatest Moments, Volume I* (1994). Etter utgivelsen har flere artister spilt inn coverversjoner av «Another Day in Paradise». Brandy Norwood og hennes yngre bror Ray J spilte inn en versjon som ble gitt ut som hovedsingelen fra Collins hyllestalbum *Urban Renewal* (2001).

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Another Day in Paradise* på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) *Another Day in Paradise* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *Another Day in Paradise* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *Another Day in Paradise* på Genius — sangtekst Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Engjom skole** var en fulldelt barneskole i Gausdal kommune. Den hadde ca. 80 elever og 10 lærere.

I 1914 ble Frøyse og Åmot skole slått sammen til Engjom skule, og disse ble lagt ned da skolen sto ferdig i 1916. Skolen stod den gang litt nærmere vegen enn dagens skole gjør. Lærerboligen på nordsiden av den to etasjer høye skolebygningen er trolig bygget av tømmeret fra den gamle Åmot skole

Engjom skule, lærerboligen og fjøset ble skutt i brann den 27. april 1940, og de to neste årene ble skolen holdt på Holte og Øygarden. Skolen ble gjenoppbygd i 1943, som den mest moderne skole i landet. Den var i bruk helt uten endringer helt til 1999 da ble det bygget på et peronalavdeling.

Etter nedleggelsen ble skolebygningene solgt i 2021.

Referanser
----------

1. ↑  Gamle Engjom skole er solgt (GD, 21. juli 2021; krever abonnement)
2. ↑  Mathias kjøpte nedlagt skole (Oppland Arbeiderblad, 15. september 2021; krever abonnement)

Eksterne lenker
---------------

* Gausdal kommune – Engjom skole
* Opplandsarkivet - *Engjom skole i Gausdal*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister
 |
**Engla-saken** var drapet på ei tiårig jente, Engla Juncosa Höglund, bosatt i Stjärnsund i Dalarna i Sverige. Ugjerningen fikk stor oppmerksomhet både innenfor og utenfor Sverige allerede i forbindelse med hennes forsvinning 5. april 2008. Over 200 personer engasjerte seg i letingen etter jenta, blant annet det svenske heimevernet, foreninger og andre frivillige. Uka som fulgte deltok flere hundretalls personer i søket (politi, hundeførere, heimevernet og flere hundre sivile) som ble organisert i skogene rundt Stjärnsund og opp mot Stenshyttan, samt i Torsåkersområdet, i skogene i Bodås og i Gammelstilla.

Svensk politi pågrep etter noen dager en 42 år gammel mann, Anders Eklund. Mannens bil ble ved en tilfeldighet fotografert av en privatperson i nærheten av stedet der jenta forsvant. 55 sekunder tidligere hadde Engla blitt fotografert syklende av samme fotograf. Da Politiet fikk kjennskap til bildene ble eieren av den avbildede bilen kontrollert og det fremkom at han tidligere var blitt dømt for voldtektsforsøk og seksuell tvang. Den 13. april 2008 meddelte Politiet at han hadde tilstått drapet på jenta og at han hadde vist Politiet hvor liket lå. Han tilsto også drapet på en kvinne i Falun i 2000.

Rettssaken mot Eklund begynte 21. juli 2008.

Referanser
----------

1. ↑  «Dagens Nyheter: Sökandet efter Engla fortsatte med full kraft (svensk). Publisert 12. april 2008». Arkivert fra originalen 30. oktober 2007. Besøkt 14. april 2008.
2. ↑  «Dagens Nyheter: Mannen fälld för flera brott (svensk). Publisert 13. april 2008». Arkivert fra originalen 30. oktober 2007. Besøkt 14. april 2008.
3. ↑  «Dalarnas Tidning: Han mördade 10-åriga Engla (svensk). Publisert 13. april 2008. Skrevet av Linda Solum». Arkivert fra originalen 12. august 2009. Besøkt 14. april 2008.
4. ↑  VG: - Drepte Engla på impuls. Publisert 14. april 2008. Besøkt 14. april 2008. Skrevet av Bjørnar Tommelstad, Ingunn Andersen, Mads A. Andersen, Gyda Katrine Hesla og Marianne Vikås
**Emiko Suzuki** (født 18. november 1981) er en japansk synkronsvømmer som deltok i de olympiske leker 2004 i Athen og 2008 i Beijing. 

Suzuki tok sølv i synkronsvømming under Sommer-OL 2004 i Athen. Hun var med på det japanske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen bak Russland. De andre på laget var Michiyo Fujimaru, Kanako Kitao, Saho Harada, Miya Tachibana, Miho Takeda, Juri Tatsumi og Yoko Yoneda.

Fire år senere, under sommer-OL 2008 i Beijing, vant hun en bronsemedalje i synkronsvømming. Sammen med Saho Harada kom hun på tredjeplass i duett bak Anastasija Davydova / Anastasija Jermakova fra Russland og Andrea Fuentes / Gemma Mengual fra Spania.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 2004 Hellas’ flagg Athen - Sølv i synkronsvømming lag Japans flagg Japan
* Bronse 2008 Kinas flagg Beijing - Bronse i synkronsvømming duett Japans flagg Japan

Eksterne lenker
---------------

* (en) Emiko Suzuki – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Emiko Suzuki – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Emiko Suzuki – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Emiko Suzuki – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata
* Athlete profile Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine.
**Balduin II av Flandern** (født ca. 865, død 10. september 918), også kalt for Calvus (den skallete) var den andre greven av Flandern. Ved arverett var han abbed av klosteret St. Bertin fra 892 og til sin død. Han var sønn av Balduin I av Flandern og Judith, en datter av Karl den skallete.

Balduins første år var preget av en rekke voldsomme herjingstokter fra hedenske røvere fra Norden, vikinger. Svært lite nord for Somme var uberørt av disse nordboerne. Balduin gjenopprettet, bygget nye festninger og bedret bymurer, og tok over forlatte eiendommer slik at mot slutten av hans tid behersket han langt større territorium og voktet det langt mer håndfast enn hva tilfellet var for hans far. Han tok også fordel av konfliktene mellom kong Karl den enfoldige og hertug Odo av Paris ved å overta Ternois og Boulogne.

I 884 giftet Balduin seg med Ælfthryth (også skrevet som *Ælfthryth, Elftrude, Elfrida*), en datter av kong Alfred I av England. Motivet for dette ekteskapet var å gå inn i en allianse med den angelsaksiske konge som en felles innsats mot vikingene, og det ble også en allianse som ble støttespiller for flamsk politikk i de kommende århundrene.

I år 900 forsøkte han å fjerne makten fra erkebiskop Fulko den ærverdige i Reims ved å få ham myrdet, men ble da bannlyst av pave Benedictus IV.

Balduin døde ved Blandinberg og ble etterfulgt av sin eldste sønn Arnulf I. Hans yngre sønn, Adalulf, etterfulgte ham som greve av Boulogne.

Familie
-------

Hans barn med Ælfthryth, som alle fikk angelsaksiske navn, var følgende:

* Arnulf I av Flandern (styrte ca. 890-964), gift med Adela av Vermandois
* Adalulf av Boulogne (styrte ca. 890-933), greve av Boulogne
* Ealswid
* Ermentrud

Hans femte barn ble født utenfor ekteskap:

* Albert (død 977)

Litteratur
----------

* *Annales Blandinienses*
* Folcwine: *Gesta Abbatum S*. Bertini Sithiensium.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger :**Balduin I av Flandern** | **Greve av Flandern**879–918 | Etterfølger :**Arnulf I** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND
 |
**Balduin II av Holland** (død 30. april 1196 i Mainz) var biskop i Utrecht fra 1178 frem til sin død i 1196.

Balduin var sønn av Dirk VI av Holland og Sophia av Rheineck akkurat som Dirk. Etter at han gjennom lang tid hadde virket som prost ved kapittelet i Oldenzaal og for en tid også ved Mariakirken i Utrecht, etterfulgte han biskopen av Utrecht. Sammen med sine to brødre, grevene Otto av Bentheim og Floris III av Holland, ble grevskapet Hollands grep på Utrecht forsterket.

Hans samtidige beskrev ham som en meget imøtekommende og vennlig mann og priste hans kyskhet. Han måtte likevel under sitt styre stadig vekk føre krig. I løpet av hans regjering kjempet han med hertug Otto I av Gelre om områdene Veluwe og Salland og med borggrevene av Groningen og Coevorden. Krigene i Oversticht, der plyndring av biskopens eiendommer var dagligdags, var en stor belastning for bispedømmets finanser. I 1188 forsonte han seg med motstanderen Otto på riksdagen i Mainz, trolig gjennom keiser Fredrik Barbarossas megling. Etter at Otto vendte tilbake fra det hellige land blusset striden dog opp igjen. Balduin begav seg til Mainz for å be om keiser Henrik VIs hjelp, men døde få dager etter ankomsten. Han ble begravet i Martinskirken i Utrecht.

Av Balduins geistlige virksomhet er lite kjent.

Referanser
----------

1. ↑   oppført som Balduin II. www.deutsche-biographie.de, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Selderhuis 2014 s. 96

Kilder
------

* Herman J. Selderhuis (2014). *Handbook of Dutch Church History*. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprect. ISBN 9783647557878.
* «Deutsche Biographie».


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Godtfred av Rhenen** | **Biskop av Utrecht**(1178–1196) | Etterfølger:**Arnold I av Isenburg** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |

Portal: Tyskland
**Moderne filosofi** er et begrep som er utbredt utenfor Norge, og som refererer til filosofi praktisert i Vest-Europa og Nord-Amerika mellom det 1600-tallet. og tidlig 1900-tallet. Det er ikke en bestemt lære eller retning (og bør ikke forveksles med modernisme), men det er visse felles forutsetninger med mye av det, som hjelper til å skille det fra tidligere filosofi. Tysk og russisk filosofi-litteratur fokuserer gjerne på 17. og 18. århundre i denne sammenhengen, og slik litteratur refererer da gjerne til «nytidens filosofi» (tysk: Philosophie der Neuzeit, russisk: Философия Нового времени).

Retninger og relaterte filosofer
--------------------------------

### Rasjonalisme

René Descartes, Baruch Spinoza, Gottfried Leibniz med flere.

### Empiri

* John Locke,
* George Berkeley
* David Hume
* Francis Bacon

### Politisk filosofi

* Thomas Hobbes
* John Locke
* Jean-Jacques Rousseau
* Karl Marx
* Friedrich Engels
* John Stuart Mill
* Jeremy Bentham
* James Mill med flere.

### Tysk idealisme

* Immanuel Kant
* Georg Wilhelm Friedrich Hegel
* Arthur Schopenhauer
* Francis Herbert Bradley
* (Gezim Vrellaku)

### Eksistensialisme

* Søren Kierkegaard
* Friedrich Nietzsche

### Fenomenologi

* Edmund Husserl
* Martin Heidegger

### Pragmatisme

* Charles Sanders Peirce
* John Dewey
* William James

### Analytisk filosofi

* Bertrand Russell
* George Edward Moore
* Rudolf Carnap
* Ludwig Wittgenstein

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
***Baldevins bryllup*** (svensk: *Baldevins bröllop*) er en svensk filmkomedie fra 1938, i regi av Emil A. Pehrsson og Gideon Wahlberg. Det litterære forelegget var norske Vilhelm Krags skuespill *Baldevins bryllup*. Skuespillet ble omarbeidet til filmmanus av Wahlberg och Persson. I rollene ses blant andre Edvard Persson, Arthur Fischer og Bullan Weijden.

Innspillingen fant sted i 1938 i Europafilms studio i Sundbyberg samt i Göteborg, Stenungsunds herregård, Fjällbacka og Bohusläns skjærgård. 

Den hadde premiere i Sverige 24. september 1938 på kinoene *Plaza* og *Astoria* i Stockholm.

Regissørskifte
--------------

Filmen var Emil A. Pehrssons første langfilmsregi. I en intervju 1975 forklarte han dette:

> Jeg arbeidet på Europa Film, hadde vært filmfotograf som gikk over til lydsiden da lydfilmen kom til Sverige. I 1938 slet jeg med den svenske dubbingen av Disneys Snøhvit, da direksjonen på Europa Film ba meg om å dra til Fjällbacka og ta over produksjonen av Baldevins bröllop. Gideon Wahlberg hadde ligget ute med Edvard Persson og et filmteam, men intet anvendelig materiale hadde kommet og man var urolig for hvorledes det hele skulle gå.
> 
> 
> 

Den hadde premiere i Sverige 24. september 1938 på kinoene *Plaza* og *Astoria* i Stockholm.

Handling
--------

Filmen handler om sjaueren *Baldevin*, som arbeider i Göteborgs havn.

Rolleliste
----------

* Edvard Persson – *Baldevin, sjauer*
* Arthur Fischer – *Sörensen, kaptein*
* Bullan Weijden – *Fru Sörensen*
* Dagmar Ebbesen – *Fru Lisa Westman*
* Björn Berglund – *Johan, «Havets sønn»*
* John Ekman – *Johnsson*
* Elsa Holmquist – *Astrid, Johnssons datter*
* Lisskulla Jobs – *Sofi, Johnssons hushjelp*
* Tom Walter – *Karlsson*
* Alma Bodén – *Johnssons husholderske*
* Allan Waldner – *Sjauer, stand in for Edvard Persson i badescenene*

Referanser
----------

1. ↑  *Baldevins bröllop* (1938) - Kommentar i Svensk Filmdatabase

Kilder
------

* *Baldevins bröllop* (1938) i Svensk Filmdatabas

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Baldevins bryllup* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Baldevins bryllup* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Baldevins bryllup* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata
***Bøddelens datter*** (orginial tittel: ***Bödelns dotter***) er den 8. boken i seiren Sagaen om Isfolket av Margit Sandemo. Bokserien er en slektssaga som følger slekten Isfolket gjennom århundre.

Hovedpersoner
-------------

* Mattias Meiden
* Andreas Lind av Isfolket
* Kaleb (ved Elistrand)
* Hilde Joelsdatter
* Eli (ved Elistrand)

Handling
--------

Hilde Joelsdatter er datteren til bøddelens medhjelper. Også kjent som rakkeren, bøddelknekten og nattmannen. Derfor var også hun og hennes far utstøtt. Som de mest lavtstående i samfunnet fant resten av befolkningen det beleilig å kaste hånord etter dem, og ingen ville komme nær dem – før den dagen fire kvinnelik ble funnet like ved deres hytte.

Likene ble funnet av Andreas Lind av Isfolket. Sønn av Brand og sønnesønn av Are av Isfolket, som igjen var sønn av den beryktede Tengel den gode av Isfolket. Sammen med sin tremenning Mattias og innfødte slektning Kaleb begynner han en etterforskning for å oppklare mordene, i et vagt samarbeid med sognets fogd. Men etterforskning sporer snart av etter at fogden uttaler noen ukloke ord om overnaturlig innflytelse og jakten på en varulv begynner. 

Midt oppi alt dette havner den stakkars ensomme Hilde og hun finner seg snart som offer for den voldsomme varulven som har inntatt sognet. Etter mordet på hennes far tar Isfolket henne til seg, og hun blir midlertidig bosatt på Elistrand, hvor hun hjelper til med barna Gabriella og Kaleb har plukket opp fra Christianias slumområder. 

Selv om Hilde er trygt forvart på Elistrand er varulven fortsatt der ute, og når etterforskningen endelig viser fremgang og en mistenkt blir åpenbart, blir alle like forferdet. Mest av alt Isfolket selv.
**Bøhering** eller **bømål** er den tradisjonelle dialekten i Bø i Telemark. Bøhering er en av de norske dialektene som har bevart flest trekk fra gammelnorsk, om enn ikke i like stor grad som dialektene i de øverste delene av Øvre Telemark, og ligger nær opp til den mest konservative formen for nynorsk (*i-målet*); Johan A. Schulze skriver at «målføret i Bø er god nynorsk, og det har røter langt attende i tidi, heilt til gamalnorsken. Bøheringene har teki godt vare på denne arven». Det er skrevet en god del både på og om bømålet.

Bøhering ble tradisjonelt stort sett snakket av alle sosiale lag blant innfødte i Bø, et herred der så godt som hele befolkningen tilhørte bondestanden og der bondestanden omfattet både småbrukere, mellomstore bønder og et ganske betydelig antall storbønder. Utover på 1900-tallet, særlig fra andre halvdel av århundret, har bøhering etterhvert blitt en utrydningstruet dialekt, ettersom standard østnorsk brer om seg i Bø og andre deler av Midt-Telemark og Øvre Telemark, særlig blant yngre.

Bøhering kan også betegne en person fra Bø.

Referanser
----------

1. ↑  Schulze 1972 s. 496
2. ↑  Frykter dialekter kan forsvinne

Litteratur
----------

* Johan A. Schulze, «Frå Bøheringsmålet», *Bø-soga*, bd. 1, 1972
* *Bø-målet i går og i dag : rapport frå ei språkgeografisk og språksosiologisk gransking* (1980)
* Moltke Moe, *Folkeminne frå Bøherad* (1924)
* *Segner og sogur frå Bøherad* (1945)
* Gregar O. Nordbø, *Bøherisk ordliste*
* Inger Lise Solberg og Regine Wærstad, *Talemålet i Bø*, Bø Mållag, 1977
**Anna Ivarsdatter Opedal** (**Blind-Anna**) (født 1769 i Ullensvang, død 21. juni 1847) var en kjent tradisjonsbærer og klarsynt i Hardanger på 1800-tallet.

Anna Opedal var blind etter en koppeinfeksjon i barndommen. I mange år tjente hun i prestegarden hos prost Niels Hertzberg i Ullensvang. På sine eldre dager bodde hun hos en søster, og mottok understøttelse av sognet. Hun var kjent i lokalmiljøet som en uvanlig pålitelig kilde til eventyr, sagn og folkeviser.

På sin innsamlingsferd til Hardanger sommeren 1846 traff Jørgen Moe Blind-Anna, og skrev ned en del stoff etter henne. Hun gjorde et sterkt inntrykk på Moe, som i 1850 skrev et lyrisk portrett av henne. Han ser i henne en personifisering av folkets dype, poetiske dikteråre. Han skildrer også hvordan hun kunne trollbinde en stor skare av barn med eventyra sine.

Referanser
----------

1. ↑  Bergo, Jørgen (1974). *De klarsynte*. Vikersund: Modum-trykk. s. 171–175.

Litteratur
----------

* Jørgen Moe: *Blind-Anne*, 1850
* Haldor O. Opedal: *Blind-Anna*, i *Syn og Segn* 1927
***Financial Times Deutschland*** (**FTD**) var en tysk næringslivsavis som ble utgitt i Hamburg fra 2000 til 2012.

Avisen var et samarbeid mellom forlaget Gruner und Jahr og det britiske Pearson Publishing Group (som utgir *Financial Times*). Avisen hadde fire seksjoner: Næringsliv, politikk, finans og agenda (kommentar, analyse, sport og kultur). Fredagsutgaven inneholdt en ekstra helgeseksjon. I løpet av et år ble det i tillegg utgitt omtrent 100 spesialbilag som tok for seg et bestemt tema.

Avisen ble utgitt fra 21. februar 2000, og hadde i 2006 et opplag på noe mer enn 100 000. Avisens første sjefredaktør var briten Andrew Gowers, som i oktober 2001 tok over ledelsen av Financial Times i London. Hans etterfølgere i Hamburg var Christoph Keese og Wolfgang Münchau. Münchau ble sommeren 2003 ansatt av FT i London, og Keese ble i mai 2004 sjefredaktør for *Welt am Sonntag*. Fra 1. august 2004 var Steffen Klusmann FTDs sjefredaktør.

Avisen ble trykket på rosa papir, i likhet med Financial Times' London-utgave.

Referanser
----------

1. ↑  «Übersicht: Politisch meinungsbildende Zeitungen und Zeitschriften in deutscher Sprache». *eigentümlich frei*. Besøkt 28. februar 2017.
2. ↑  Uken, Marlies (2. september 2013). «Zeitungsbranche: Warum wir die Financial Times Deutschland vermissen werden». *Die Zeit*. ISSN 0044-2070. Besøkt 28. februar 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISSN
 |

Portal: Tyskland
**FinansWatch** er en nettavis som ble etablert i januar 2020 og har planlagt lansering våren 2020. FinansWatch er en abonnementsbasert, uavhengig og objektiv bransjeavis som retter seg mot alle som har interesse for den norske finanssektoren.

Tjenesten dekker små og store nyheter innenfor finansbransjen, fra breaking news til dybdeartikler. Dekningen omfatter banker og andre selskaper innen finans, pensjon, forsikring og fintech, samt personer i bransjen og reguleringen av sektoren.

FinansWatch ledes av redaktør Magnus Eidem (f. 1975) som tidligere har jobbet 14 år i Dagens Næringsliv.

FinansWatch er et søsken til danske Finanswatch.dk, som er eid av Watch Medier A/S. Watch Medier er en del av Danmarks største nyhetskonsern, JP/Politikens Hus, og ble etablert i 2010. Watch Medier består i dag av en redaksjon på 65 journalister fordelt på 13 redaksjoner.

Referanser
----------

1. ↑  Njie, Ragnhild Aarø. «Watch Medier bekrefter norsk lansering - henter fra Dagens Næringsliv og Finansavisen». *kampanje.com*. Besøkt 18. februar 2020.
2. ↑  Saue, Ole Alexander (15. februar 2020). «(+) Tidlegare DN-journalist Magnus Eidem blir redaktør for ny finansavis med milliardkonsern i ryggen». *Medier24.no* **(norsk)**. Besøkt 18. februar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Mate-URL Rediger på Wikidata
Fyrtårnet (nå flyttet) på Cape Hatteras
Cape Hatteras på satellittbilde
**Cape Hatteras** er en odde på kysten av Nord-Carolina i USA. Det er det punktet på atlanterhavskysten av USA som ligger lengst mot sørøst.

Nær Cape Hatteras møtes to kraftige havstrømmer: Labradorstrømmen fra nord og Floridastrømmen (Golfstrømmen) fra sør. Grunne sandbanker strekker seg ca 23 km ut fra kysten. Sandbankene og kraftig sjø har ført til at mange skip har gått på grunn utenfor kysten, og området her går under navnet «Atlanterhavets kirkegård».

Det første fyrtårnet her ble bygd i 1803. Det ble i 1870 erstattet av det nåværende fyret som med sine 60,5 meter fra bakken til toppen av lynavlederen er det høyeste fyrtårnet i USA. Det er også et verdens høyeste fyrtårn bygd av murstein. På grunn av erosjon langs kysten, ble fyret flyttet i 1999. Fyret står nå på omtrent samme avstand fra kysten som da det opprinnelig ble bygd.

Eksterne lenker
---------------

* Graveyard of the Atlantic Museum
* Cape Hatteras Light Station

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Anna Patricia Ostlender** (født 25. april 2002) er en tysk skøyteløper.

Karriere
--------

Sesongen 2018/19
Ostlender deltok i sitt første internasjonale mesterskap i junior-VM på skøyter 2019 i italienske Baselga di Pinè som ble avholdt i midten av februar 2019, hvor hun individuelt tok en 13.-plass i fellesstart som best, men var sammen med Josephine Heimerl og Victoria Stirnemann på lagsprint-laget som tok en 6.-plass.

Sesongen 2019/20
Hun ble tatt ut til å representere Tyskland i Vinter-OL for ungdom 2020 med konkurransedager 12.–16. januar 2020 med sveitsiske Lausanne som vertsby og St. Moritz som konkurranseby for hurtigløp på skøyter. Ostlenders beste resultater der var en 6.-plass på 500 meter og en 8.-plass på fellesstart.

I junior-VM på skøyter 2020 i polske Tomaszów Mazowiecki som ble avholdt 21.–23. februar 2020 tok hun en 4.-plass på 500 meter og en 7.-plass på lagsprint med det samme laget som i junior-VM 2019 men med Sophie Warmuth som en ubrukt reserve.

Sesongen 2020/21
Ostlender deltok i skøytebobla i nederlandske Heerenveen i begge verdenscupstevnene for senior på sprint-distansene 500 meter og 1 000 meter. Disse resultatene ga henne en plass i Enkeltdistanse-VM på skøyter 2021 samme sted på både 500 meter og 1 000 meter. I dette mesterskapet var hun også den yngste kvinnelige deltageren med 18 år og 292 dager ved mesterskapets start.

Sammenlagt i Verdenscupen
-------------------------

Oppdatert etter sesongen 2020/21.

| Sesong | 500 m | 1 000 m |
| --- | --- | --- |
| Plass | Poeng | Plass | Poeng |
| 2020/21 | 24 | 71 p | 31 | 21 p |

Referanser
----------

1. 1 2   www.lausanne2020.sport, besøkt 12. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  .
3. ↑  «ISU World Junior Speed Skating Championships 2019 : Baselga di Pinè /ITA – Protocol». isu.org. 17. februar 2019. Besøkt 6. mars 2021.
4. ↑  «ISU World Junior Speed Skating Championships 2020 : Tomaszów Mazowiecki /POL – Protocol». isu.org. 23. februar 2020. Besøkt 6. mars 2021.
5. ↑  «ISU World Championships (single+MS+TP) Heerenveen 2021 : ISU World SD Championships Heerenveen February 11.–13. 2021» **(engelsk)**. ISU. Besøkt 14. februar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Anna Ostlender på Instagram Rediger på Wikidata
* (en) Anna Ostlender – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Anna Ostlender – Olympedia Rediger på Wikidata

* (de) Anna Ostlender – Tysklands olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Anna Ostlender – Speedskatingbase.eu Rediger på Wikidata

* (en) Anna Ostlender – SpeedSkatingNews.info Rediger på Wikidata

* (en) Anna Ostlender – SpeedSkatingStats.com Rediger på Wikidata

* (en) Anna Ostlender – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (en) Anna Ostlender på www.isu.html.infostradasports.com
* (en) Anna Ostlender på SpeedskatingResults.com
* (en) Anna Ostlender på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)

Bilder
* (en) Bilder av Anna Ostlender på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
**«Calle Schewens vals»** er ei svensk vise med melodi og tekst av Evert Taube. Iblant kalles den «I Roslagens famn», fordi teksten begynner slik.

Visa kom til da Evert Taube skulle bli medlem av ordensselskapet Pelarorden i 1931, da han ble «tatt til fange» og ikke ble sluppet fri før han på Albert Engströms ordre hadde skrevet ei vise om *«den Stockholmska skärgården och Roslagens högsommarlukt och småningom allt dunklare julinätter»*. Carl von Schewen var en av medlemmene i ordenen, og det var han som ble udødeliggjort som Calle Schewen.

«Calle Schewens vals» ble spilt inn av Karin Juel, akk. av Waldimirs orkester i Stockholm 7. mars 1936. Den ble utgitt på 78-platene His Master's Voice X 4582 i Sverige og His Master's Voice A.L. 2246 i Norge. 

«Calle Schewens vals» ble spilt inn av Gunnar Engedahl, sang, Erling Stordahl, trekkspill, Willy Andresens orkester 8. februar 1957. Den ble utgitt på 78-platen Odeon ND 7310 og på EP-platen *Sang og dans med Engedahl* (Odeon GEON 11)

Melodien ble spilt inn på plate i 1998 av Göteborgs Sinfonietta med instrumentalt arrangement av Tomas Blank, som også dirigerte. Denne innspillingen har også blitt ofte spilt på radio.

Norske versjoner
----------------

Tom Brown og Einar Kristoffersen har skrevet norske tekster. I Browns versjon bærer den tittelen «Skipper'ns vals». Kristoffersens versjon heter «Kalle Sjømanns vals»

### Innspillinger

| Innspillingssted, -dato og -år | Sangtittel | Artist | Tekstforfartter | Platetype | Platemerke og katalognummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stockholm, ca. januar 1936 | «Skipper'ns vals» | Øivind Lunde med Rex-Gutta | Tom Brown | 78-plate | Rex EB 213 |
| Oslo, september 1936 | «Kalle Sjømanns vals» | Zetterstrøm & Kristoffersen med Willys kvintett. | Einar Kristoffersen | 78-plate78-plate | His Master's Voice A.L. 2293Victor V-15042 |

Kilder
------

* Om Calle Schewens vals på everttaube.info
* «*Den svenska sångboken*»
* «*Evert Taube – Sångboken*»
**Det indiske Finansdepartementet** (hindi: वित्त मंत्रालय) er et viktig departement innenfor Indias regjering. Finansdepartementet skal planlegge og iverksette den økonomiske politikken, samordne arbeidet med statsbudsjettet, sørge for at det offentlige får inn skatter og avgifter, samt overvåke og utarbeide regler for tilsyn og virksomhet i finansmarkedene. Finansdepartementet har også ansvar for lovgivning som angår finans, finansinstitusjoner, kapitalmarkeder, samt by- og delstatsøkonomier. 

Per april 2010 er Pranab Mukherjee finansminister i India.

Organisasjon
------------

Det indiske Finansdepartementet er delt inn i fem avdelinger:

* Avdelingen for økonomi (*Departement of Economic Affairs*)
* Avdelingen for utgifter (*Departement of Expenditure*)
* Avdelingen for inntekter (*Departement of Revenue*)
* Avdelingen for desinvesteringer (*Departement of Disinvestments*)
* Avdelingen for finansielle tjenester (*Departement of Financial Services*)

### Avdelingen for økonomi

Avdelingen er i hovedsak ansvarlig for den økonomiske politikken til den indiske regjeringen. 

### Avdelingen for inntekter

Avdelingen for inntekter samler inn skatteinntekter og avgifter fra eiendom som eies av eieren. Dersom en person skaffer seg eiendom, vil skatten betales av ham og være eiendomsskatten som kommer under denne avdelingen. 

### Avdelingen for desinvesteringer

Denne avdelingen, som til å begynne med ble satt opp som et eget departement (Departementet for desinvesteringer, *Ministry of Disinvestment*) i desember 1999, kom under finansdepartementet i mai 2004. Siden den gang har det vært en avdeling av finansdepartementet. Avdelingen tok alle oppgavene til det tidligere departementet, som hadde ansvar for systematisk og politisk tilnærming til desinvestering og privatisering av offentlige tjenester.

Se også
-------

* Indias finansminister
* Finansdepartement

Eksterne lenker
---------------

* (en) Finansdepartementets offisielle nettside
* (en) Avdelingen for skatteinntekter - offisiell nettside
* (en) (hi) Avdelingen for inntekter - offisiell nettside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** CiNii
 |