Hans Hagerup Falbe var Lyceets musikalske drivkraft de første årene.
Waldemar Thrane overtok etter Falbe som orkesteranfører i Lyceet, og fikk sitt verk «Fjeldeventyret» fremført der i 1825.
**Det musicalske Lyceum** var en musikkforening som eksisterte i Christiania fra 1810 til 1838, for øvrig i nært samarbeid med Det dramatiske Selskab (av 1799).

Stiftelsen
----------

Kildene er usikre med hensyn til å knytte stiftelsen til en bestemt person. Gunnar Rugstad og Kofod Olsen heller til den oppfatning at stifteren var den dansk-norske embetsmann og komponist Hans Hagerup Falbe. Falbe kom til Christiania i 1809 og ble en meget sentral person i byens musikkliv. Samtidig var forretningsmannen Paul Thrane og hans familie meget viktige drivkrefter i Lyceet. I familiens hjem i Storgaten ble det jevnlig holdt huskonserter. Thranes datter Clausine Rehbinder, fremholder sin far som selskapets egentlige stifter. Blant stifterne var også kjøpmannen, skuespilleren og musikeren Lars Møller Ibsen.

Formålet
--------

Lyceets lover var forankret i en voksende demokratisk tankegang og erkjennelse av at de musikalske talenter fantes i alle lag av befolkningen. Peder Anker hadde allerede i 1809 opprettet et musikkinstitutt for barn på Bærums Verk og snart fikk de flinkeste av barna delta og få større oppgaver Lyceet. Gjennom Lyceet skulle det være mulig også for uformuende å få utdannelse og bli musikere på den offentlige scene. Ved den første offentlige konserten presenterte Lyceet seg som 

> et Selskab oprettet til Musikens fremme, og til at soutinere uformuende og overhodet duelige Artister.
> 
> 
>

Lyceets virksomhet
------------------

Forestillingene ble de første 17 årene fremført i Det dramatiske Selskabs lokaler i Grændsehaven. Fra 1827 ble forestillingene holdt i Hotel du Nord i Dronningensgate like ved Krigsskolen.

Lyceet var fra stiftelsen ansvarlig for de musikalske innslag i forestillingene til Det dramatiske Selskab og ble raskt hovedstadens musikalske sentrum. De to ensemblene fremførte mer enn 25 ulike syngespill mellom 1810 og 1838, og dessuten utdrag fra noen operaer, blant andre Rossinis «Barbereren i Sevilla» og Mozarts «Don Giovanni». Komponister som Dalayrac, Devienne og Boieldieu var populære, mens Bach, Händel, Haydn, Mozart og Beethoven var sjeldnere å se på konsertplakatene i hovedstaden.

Hans Hagerup Falbe reiste etter en tid til Stockholm som statsråd og Waldemar Thrane overtok i 1817 som ensemblets mest sentrale musiker (orkesteranfører). Senere ledere av Lyceet var dansken Frederik Carl Lemming, Ole Bull (1828) og den tyske fiolinisten August Schrumpf (1829).

Det musicalske Lyceum fremførte i februar 1825 Waldemar Thranes Fjeldeventyret. Syngespillet ble en stor publikumssuksess og gikk for tre fulle hus i Det dramatiske Selskabs lokaler. 

Samvirkende årsaker gjorde at Lyceet fikk mindre oppslutning mot slutten av 1830-tallet. Det offentlige theater gjorde at de profesjonelle musikerne ikke hadde det samme behov for engasjement som tidligere. I tillegg kom konkurransen fra studentersangmiljøene i dette tiåret. Mot slutten av sin virketid ble Det musicalske Lyceum en privat klubb som organiserte soareer og dans for medlemmene.

Referanser
----------

1. 1 2  Qvamme, Børre (2000). *Musikkliv i Christiania: fra Arilds tid til Arild Sandvold*. Oslo: Solum. ISBN 8256012269.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Benestad, Finn (1929-2012) (1961). *Waldemar Thrane: en pionér i norsk musikkliv*. Oslo: Universitetsforlaget.
3. 1 2 3 4 5 6 7  *Norges musikkhistorie: den nasjonale tone*. Oslo: Aschehoug. 2000. ISBN 8203223796.
4. ↑  Kydland, Anne Jorunn (1954-) (1995). *Sangen har lysning: studentersang i Norge på 1800-tallet*. Oslo: Solum. ISBN 9788256008285.

Litteratur
----------

* Norges Musikkhistorie H. Aschehoug & Co (W. Nygaard) 2000. ISBN 82-03-22379-6
* Finn Benestad: Waldemar Thrane, en pionér i norsk musikkliv. Universitetsforlaget 1961.
* Børre Qvamme: Musikkliv i Christiania, fra Arilds tid til Sandvold. Solum Forlag 2000. ISBN 82-560-1226-9
* Anne Jorunn Kydland Lysdahl: Sangen har lysning, studentersang i Norge på 1800-tallet. Solum forlag. ISBN 82-560-0828-8