Årdalsfjorden med Årdalstangen og Årdalsvatnet innenfor. Øvre Årdal ved indre del av innsjøen.
**Årdalsfjorden** er en fjordarm av Sognefjorden i Årdal kommune. Den er den midterste av de tre innerste fjordarmene og strekker seg 16 kilometer østover til Årdalstangen. Den er 2 kilometer bred på det meste.

Geografi
--------

Fjorden utgjør den østligste delen av Sognefjorden. Fjordmunningen ligger mellom Asalneset i nord og Bermål i sør. Lustrafjorden går mot nordøst. Årdalstangen ligger på et eid mellom fjorden innsjøen som er vel 3 meter over havnivå. Ved Ombandsnes der Lustrafjorden og Årdalsfjorden møtes er det 648 meter dypt og bunnet stiger gradvis mot Årdalstangen. Det er bebyggelse i Naddvik på sørsiden og i Seim på nordsiden, samt litt bebyggelse i Ofredal. Fjordsidene er ellers bratte og er over 1000 meter over fjordnivå. 
Årdalsvatnet og Utladalen danner i geologisk forstand en forlengelse av fjorden. Hurrungane ligger på halvøya som dannes av Årdalsfjorden-Utladalen og Lustrafjorden.

Vann
----

I fjordbunnen ved Årdalstangen renner elven fra Årdalsvatnet, Hæreidselvi, ut i fjorden. Vassdraget betydelig regulert til kraftproduksjon.
På grunn av aluminiumsverket er fjorden forurenset av tungmetaller og særlig av tjærestoffet PAH. PAH-forurensing regnes som hovedproblem.

Samferdsel
----------

53Fylkesvei 53På 1970-tallet ble det satt inn hurtigbåt mellom Bergen og Årdalstangen, den brukte 6 timer. Seimsdalen fikk veiforbindelse med Årdalstangen gjennom tunnel i 1950. I 1947 ble det satt inn bilferje Lærdal-Årdalstangen og i 1949 Kaupanger-Årdalstangen (fra Årdalstangen var det vei over fjellet via Tyin til Valdres). Fylkesbåtane hadde lastebåtrute mellom Bergen og Årdalstangen. I 1963 ble det satt inn ferje mellom Årdalstangen og Solvorn. På 1980-tallet ble det anlagt vei Årdalstangen-Naddvik og i 1993 ble fylkesvei 53 forlenget fra Naddvik til Fodnes. Før ferjesambandet Mannheller-Fodnes åpnet i 1995 gikk ferjene Fodnes-Kaupanger.

Sett vestover (ut fjorden) fra Årøyni.

Referanser
----------

1. ↑  Askheim, Svein (3. mars 2024). «Årdalsfjorden». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 7. mars 2024.
2. 1 2  *Sogn og Fjordane*. no: Gyldendal. 1980. ISBN 8205117721.
3. ↑  Bergum, Leiv (1998). *Sognefjorden*. Leikanger: Skald. ISBN 8279590005.
4. ↑  Årdalsfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
5. 1 2  Midttun, Sigurd Dahl (1958). *Stadnamn i Årdal i Sogn*. Universitetsforlaget.
6. ↑  Hoprekstad, Olav (1938). *Sogn*. Lunde.
7. ↑  Schwarzott, Jan (1989). *Under Storen*. no#: Sogn og Fjordane forl. ISBN 8290576102.
8. ↑  Nordahl-Olsen, Torkill (1981). *Utlavassdraget*. Geologisk institutt, Universitetet i Bergen.
9. ↑  Grande, Magne (1992). *Redusert vannføring i Årdalselva ved flytting av Tya kraftverk*. xx#: Norsk institutt for vannforskning. ISBN 8257722197.
10. ↑  *Tema: Havforurensning*. xx#: Miljøverndepartementet. 1988.
11. ↑  *Miljøårboka*. Oslo: Samlaget. 1989. ISBN 8252133754.
12. ↑  Øxnevad, S. Beylich, B. Oug, E. Allan, I. Brkljacic, M. & Borgersen, G. (2011). *Overvåking av Årdalsfjorden i 2011*. Rapport 6185-2011, NIVA.
13. ↑  Tveit, Norvald (1983). *Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane 1958-1983*. Fylkesbaatane. ISBN 8299108004.
14. ↑  Torvanger, Magnus Helge (2000). *101 fjordabåtar*. Selja forl. ISBN 8291722102.
15. ↑  *Norsk veg- og vegtrafikkplan 1994-1997*. Oslo: Statens vegvesen, Sogn og Fjordane. 1992.
16. ↑  Torvanger, Magnus Helge (2000). *101 fjordabåtar*. Selja forl. ISBN 8291722102.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |