Amagertorv
**Amagertorv** er et langstrakt torg i sentrale København. Amagertorv har fått sitt navn etter bruken, den gang bønder fra Amager brakte produktene sine hit for omsetning. Amagertorv er i dag en del av gågata Strøget. Her ligger flere kjente forretninger og kafeer, som Mads Nørregaard, Illum, Georg Jensen, Cafe Europa og Cafe Norden. I senere år er Amagertorv blitt tilholdssted for flere store advokatfirmaer.

Torget omtales allerede i 1389 og da kommer den inn under Thiedeskemannegade (Tyskmannegade). Noen år senere dukker betegnelsen Fisketorvet opp og da er man kommet til 1449. Navnet Amagertorv brukes første gang i 1472.

Utover på 15–1600–tallet begynte plassen også å bli benyttet til store fester med ridderturneringer og opptog av feststemte mennesker. Men det var bøndene og deres produkter som satte sitt preg på torget til daglig. Det ble etter hvert mange som hadde boder med frukt og grønnsaker og på et noe senere tidspunkt fikk man også tillatelse til å omsette egg, smør og fjærkre. Dette ble det søppel av og i et skriv innlevert av Københavns renovasjonsinspektør Svend Krag i 1718 klager han sin nød og sier at:

> Amagere, som er vel 50 til 100 i Tal, fører ogsaa megen Halm, Rødder og Roetoppe ind 2 Gange om Ugen og efterlader sig her i Staden, saa det er forskrækkeligt at se. 
> 
> 
> 

Etter den siste store brannen i København i 1795 ble det store forandringer for de som hadde tilhold ved Amagertorv. Da ble Højbro Plads etablert og gikk over i Amagertorv. På et senere tidspunkt ble torghandelen flyttet ut og selve torget ble møteplass for bybudene som ventet på oppdrag. Det var en pumpe på det stedet hvor Storkespringvandet ble reist i 1894 og her pleide de samle seg.

Storkespringvandet
------------------

Skulpturen er modellert av billedhuggeren Vilhelm Bissen etter tegninger av professor og maler Edvard Petersen og støpt av bronsestøper Lauritz Rasmussen. Springvannet ble donert av Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse. I 1888 utlyste foreningen en konkurranse i anledning av kronprins Frederiks (senere Frederik VIII) og kronprinsesse Louises forestående sølvbryllup. Storkespringvandet ble innviet i 1894.

Da springvannet var nytt plasket det vann i en slik vinkel mot fuglenes utbredte vinger at det sprutet i ansiktet på forbipasserende. Pressen harsellerte med det og politiet var stadig tilkalt fordi det ofte var folk som drev med skøyerstreker og kastet folk oppi vannkummen. Kommunen stengte av vannet, men det medførte at folk kastet søppel oppi i stedet og derfor ble det åpnet for vannet igjen.

Det har i årevis versert en historie om at fuglene ikke er storker, men hegrer. En ornitolog har studert Storkespringvandet nærmere og konkludert med at det er storker.

Markante bygninger - utvalg
---------------------------

* **Nr. 6** – Det eldste huset på Amagertorv er nr. 6, som er et borgerhus fra 1616, bygd i nederlandsk renessansestil. Huset har en dobbelt trappegavl mot torget, og har en rikt utsmykket fasade med bl.a. figurer i gul sandstein. Huset rommer i dag bl.a. utsalg for Den Kongelige Porcelænsfabrik.
* **Nr. 29** – Her lå det tidligere et kloster som ble oppført i 1798-99 av arkitekt J.B. Guione; Det Petersenske Jomfrukloster. Tidligere hadde det vært et hus på tomten oppført av C.F. Harsdorff, men dette gikk med under Københavns brann i 1795.

Billedgalleri
-------------

* Amagertorv nr. 6 Den Kongelige PorcelænsfabrikAmagertorv nr. 6 Den Kongelige Porcelænsfabrik
* Storkespringvandet som ble reist i 1894Storkespringvandet som ble reist i 1894

Referanser
----------

1. 1 2  København. Kulturhistorisk opslagsbog Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.
2. ↑  Peder Bundgaard: *København – du har alt* (s.156), forlaget Borgen, København 1996, ISBN 87-21-00499-4
3. ↑  Ornitologer afliver vandrehistorie om hejrer
4. ↑  København. Kulturhistorisk opslagsbog, Amagertorv 6 Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.
5. ↑  København. Kulturhistorisk opslagsbog, Amagertorv 29 Arkivert 22. juni 2015 hos Wayback Machine.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |