**Abortloven** eller **Lov om svangerskapsavbrudd** er en norsk lov fra 1975 som regulerer adgangen til svangerskapsavbrudd (abort).

Loven slår fast at samfunnet så langt råd er skal sikre alle barn betingelser for en trygg oppvekst, og at samfunnet som et ledd i dette arbeidet skal sørge for at alle får etisk veiledning, seksualopplysning, kunnskaper om samlivsspørsmål og tilbud om familieplanlegging, for derved å skape en ansvarsbevisst holdning til disse spørsmål slik at antall aborter blir lavest mulig.

Videre gir loven kvinner rett til selvbestemt abort såfremt inngrepet kan skje før utgangen av tolvte svangerskapsuke og tungtveiende medisinske grunner ikke taler mot det. I visse tilfeller åpner loven for abort etter tolvte svangerskapsuke, mens det må foreligge «særlig tungtveiende grunner» for å ta abort etter utgangen av attende svangerskapsuke. Dersom man tror at fosteret er levedyktig, kan tillatelse til abort ikke gis.

Loven har også bestemmelser om abortnemnder og Abortklagenemnda, og om at abort kun kan utføres av lege.

Abortloven pålegger helseregionene å ta hensyn til *"helsepersonell som av samvittighetsgrunner ikke ønsker å utføre eller assistere ved slike inngrep"*.

Historie
--------

Abortloven ble vedtatt 13. juni 1975, og trådte i kraft 1. januar 1976. Den erstattet Lov om svangerskapsavbrott i visse høve av 1960.

Loven har vært kontroversiell og gjenstand for debatt. Da loven ble vedtatt gikk Per Lønning av som biskop, og presten Børre Knudsen satte i gang en rekke aksjoner. De mente at abort var uetisk fordi fosteret representerte et menneskeliv. Kvinnebevegelsen argumenterte for selvbestemt abort, og viste til at retten til å bestemme over sin egen kropp var en menneskerettighet.

I 2018 ble lovens § 2c om fosterreduksjon diskutert. Paragraf 2c tillater abort etter tolvte svangerskapsuke hvis fosteret har en alvorlig diagnose eller hvis legen mener at svangerskapet vil påvirke kvinnens psykiske og fysiske helse negativt. Paragraf 2c ble kalt «Downs-paragrafen» av aksjonsgruppa Menneskeverd, fordi fostre med kromosomfeil også var tillatt abortert. Fosterreduksjon eller tvillingabort kan finne sted når en kvinne velger å abortere vekk ett av fostrene. Kritikerne mener at bestemmelsene skaper et sorteringssamfunn. De mente at det er uetisk å sortere vekk fostre basert på handikap og å fjerne et friskt foster dersom en gravid kvinne ønsker å beholde kun ett av flere fostre. Ap, Sv og andre partier er uenige fordi de mener at det strider mot kvinnens frihet til å bestemme over sin egen kropp og familieplanlegging.

Referanser
----------

1. ↑  Bahus, Marianne K. (15. januar 2019). «abortloven». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 25. juni 2019.
2. ↑  «Lov om svangerskapsavbrudd § 1». *lovdata.no*. Besøkt 25. juni 2019.
3. ↑  «Lov om svangerskapsavbrudd § 2». *lovdata.no*. Besøkt 25. juni 2019.
4. ↑  «Lov om svangerskapsavbrudd § 14». *lovdata.no*. Besøkt 25. juni 2019.
5. ↑  Hove, Odd Sverre (9. desember 2016). «Børre Knudsen». *Norsk biografisk leksikon* **(norsk)**. Besøkt 9. juni 2019.
6. 1 2 3  Lønnå, Elisabeth (25. mars 2019). «abortkampen». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 9. juni 2019.
7. ↑  «Viktig gjennomslag mot tvillingabort». *Kristelig Folkeparti* **(engelsk)**. Besøkt 9. juni 2019.
8. ↑  «Slik endres abortloven: KrF og Erna tapte abort-slaget». *www.vg.no* **(norsk)**. Besøkt 9. juni 2019.
9. ↑  Rognsvåg, Silje (15. november 2018). «Menneskeverd beklagar kallenamnet «Downs-paragraf»». *NRK* **(norsk nynorsk)**. Besøkt 9. juni 2019.
10. ↑  «Ikke rør abortloven - Kristiansund Venstre». *Venstre*. 17. november 2018. Besøkt 9. juni 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Lovdata: *Lov om svangerskapsavbrudd*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |