**Reichsarbeitsdienst** (*Riksarbeidstjeneste*), forkortet **RAD**, var en statlig institusjon i det nazistiske Tyskland som organiserte en lovpålagt arbeidstjeneste for unge voksne. Samfunnstjenesten omfattet kroppsarbeid i landbruket og på offentlige, sivile og militære anlegg. Hensikten med en nasjonal, samfunnsnyttig arbeidsinnsats var å bekjempe negative virkninger av arbeidsløshet og å gi ungdommene ideologisk opplæring og militær trening som forberedelse til vernepliktstjenesten.

Sommeren 1935 ble arbeidstjeneste i et halvt år obligatorisk for tyske menn i alderen fra 18 til 25 år, mens tjenesten var frivillig for kvinner. Under andre verdenskrig ble RAD gjort om til et hjelpekorps som støttet *Wehrmacht*, det tyske militærapparatet. Konstantin Hierl (1875–1955) var «riksarbeidsfører», landsleder i RAD, fram til organisasjonen ble oppløst ved slutten av krigen i 1945.[]

RAD hadde flere avdelinger i Norge under krigen. Under den tyske okkupasjonen ble det også innført en norsk arbeidstjeneste, fra høsten 1940 underlagt Quislings fascistparti Nasjonal Samling (NS) som NS Arbeidstjeneste.

Historikk
---------

Konstantin Hierl, «riksarbeidsfører» i den sivile, men militært organiserte arbeidstjenesten *Reicharbeitsdienst* (RAD), hilser sine arbeidstjenestefolk 1. mai på *Tempelhofer Feld* i Berlin 1934. Et halvt års arbeidsplikt gjaldt menn fra 18 til 25 år. Foto: Deutsches Bundesarchiv 
5. juni 1931 ble Konstantin Hierl (1875-1955) utpekt som leder for den frivillige arbeidstjenesten (*Freiwilliger Arbeitsdienst, FAD*), en organisasjon som skulle skape sysselsetting i Tyskland under den store depresjonen. Flere mindre arbeidsorganisasjoner som hadde blitt dannet under Weimarrepublikken, ble slått sammen. Etter Hitlers maktovertakelse ble arbeidstjenesten en del av den nazistiske planøkonomien og skiftet navn til *Nationalsozialistischer Arbeitsdienst* og senere *Reichsarbeitsdienst*. RAD ble opprettet i juli 1934 og fikk ansvar for å skaffe arbeidskraft til en rekke offentlige prosjekter innenfor sivil og militær konstruksjon. 

Hierl var landsleder for RAD (*Reichsarbeitsführer*) helt til våren 1945.

Arbeidsplikten i RAD ble lovfestet for unge menn gjennom *Reichsarbeitsdienstgesetz* 26. juni 1935. De tyske riksarbeidstjnesten omfattet i 1935 rundt 200 000 og i 1939 350 000 personer.

I propagandaen for riksarbeidstjenesten het det at «arbeidsmenn er friske, glade, selvbevisste arbeidssoldater» (*Arbeitsmänner sind frische, frohe, selbstbewußte Soldaten der Arbeit*), mens «arbeidstjeneste for unge kvinner er mødretjeneste» (*Arbeitsdienst für die weibliche Jugend ist Mütterdienst*).[]

RADs opprinnelige formål som et tiltak mot arbeidsløshet var på linje med for eksempel Civilian Conservation Corps i USA, Arbeidsfylkingen i Norge og andre frivillige ordninger europeiske land på 1930-tallet.

### Organisasjon

RAD var inndelt i to hovedseksjoner: *Reichsarbeitsdienst Männer* (RAD/M) for menn og *Reichsarbeitsdient der weiblichen Jugend* (RAD/wJ) for unge kvinner. 

Geografisk var RAD inndelt i 30 distrikter, *Arbeitsgaue*. Hvert av disse ble ledet av en offiser med en hovedkvartersstab og et vaktkompani. Under hvert distrikt var det seks til åtte *Arbeitsgruppen* på 1200–1800 mann (bataljons størrelse). Disse ble delt inn i seks kompanier, *RAD-Abteilungen* (kompanis størrelse).

### Krigstjeneste

RAD-arbeidere graver skyttergrav og vernegrøft i et skogsområde i Øst-Preussen i august 1944. Foto: Bundesarchiv 
RAD ble klassifisert som *Wehrmachtsgefolge*, det vil si reserve- eller hjelpetropper. Slike enheter var ikke del av de væpnede styrker, men var så nært knyttet til hæren at de hadde beskyttelse under Genèvekonvensjonen. RAD var en av de militariserte hjelpestyrkene. 

Tidlig i krigen, under felttogene i Norge og Vest-Europa ble flere hundre RAD-enheter satt inn for å forsyne frontlinjene med mat og ammunisjon, reparere veier og konstruere og reparere flystriper. Etterhvert ble de også satt til å konstruere befestninger, blant annet i Atlanterhavsvollen. De la også minefelt, bemannet vaktposter i festningsverker og i noen tilfeller ble de brukt som vakter på viktige posisjoner eller som fangevoktere. 

Mange RAD-enheter fikk også trening på anti-luftskyts og ble utplassert som RAD-flakbatterier. En del enheter ble også satt inn i bakkekamp på Østfronten. Etterhvert som Tyskland kom på vikende front ble stadig flere RAD-enheter satt inn i kamp, og mot slutten av krigen var det seks store RAD-enheter i fronttjeneste. 

* Unge RAD-menn defilerer for den tyske, nazistiske rikskansleren Adolf Hitler under «Rikspartidagen for arbeid» i Nürnberg i september 1937.  Foto: Deutsches Bundesarchiv Unge RAD-menn defilerer for den tyske, nazistiske rikskansleren Adolf Hitler under «Rikspartidagen for arbeid» i Nürnberg i september 1937.  Foto: Deutsches Bundesarchiv
* RAD-arbeidere bygger vei 1936.  Foto: Deutsches BundesarchivRAD-arbeidere bygger vei 1936.  Foto: Deutsches Bundesarchiv
* RAD-arbeidere hjelper til med kornhøsten i Øst-Preussen juli 1938.  Foto: Deutsches BundesarchivRAD-arbeidere hjelper til med kornhøsten i Øst-Preussen juli 1938.  Foto: Deutsches Bundesarchiv
* RAD-arbeidere på obligatorisk skytetrening 1941. Mennene er uniformert som bergjegere.  Foto: Deutsches BundesarchivRAD-arbeidere på obligatorisk skytetrening 1941. Mennene er uniformert som bergjegere.  Foto: Deutsches Bundesarchiv

### Symboler, uniformer og utstyr

Paradeuniform for leder (*Unterfeldmeister*) i 
riksarbeidstjenesten. Drakten har «bondelue» med RAD-merke, hakekorsbind for medlemmer i NSDAP, ermeskjold med avdelingsnummer, paradedolk og ringkrage med mottoet «arbeid adler». Foto: Fra utstilling i Lofoten krigsminnemuseum 2019 
I likhet med mange andre statlige og partipolitiske grupper i det tredje rike, bar også RAD-folkene uniform etter militære forbilder. Medlemmene ble dessuten utstyrt med spade og sykkel.

RAD-emblemet bestod av et hakekors, nazistenes hovedsymbol, plassert på et spadeblad med to kornaks under.

Uniformen var jordfarget. Jakka hadde åpen krage med skjorte og slips under. RAD-merket ble båret foran på en karakteristisk skyggelue inspirert av en tradisjonell bondeluetype, en «gammelhøytysk» *Spessartmütze*. På venstre overarm på jakker og frakker var RADs spadeformede skjold med nummer på lokal og regional avdeling. Alle bar hakekorsbind som medlemmer av NSDAP, det tyske nazistparti. Tjenestegrader ble vist gjennom gradtegn på kragespeil og skulderklaffer. 

#### Grader

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gradmerker (distinksjoner) på kragespeil og skulderklaffer på uniformene til medlemmer av RAD. Høyeste grad til venstre.

| Menn | Kvinner |
| --- | --- |
| 1. Reichsarbeitsführer
2. Obergeneralarbeitsführer
3. Generalarbeitsführer
4. Oberstarbeitsführer
5. Oberarbeitsführer
6. Arbeitsführer
7. Oberstfeldmeister
8. Oberfeldmeister
9. Feldmeister
10. Unterfeldmeister
11. Obertruppführer
12. Truppführer
13. Untertruppführer/Hauptvormann
14. Obervormann
15. Vormann
16. Arbeitsmann
 | 1. –
2. –
3. –
4. Stabshauptführerin
5. Stabsoberführerin
6. Stabsführerin
7. Maidenhauptführerin
8. Maidenoberführerin
9. Maidenführerin
10. Maidenunterführerin
11. Jungführerin
12. Kameradschaftsälteste
13. –
14. –
15. –
16. Arbeitsmaid
 |

Flagg og vimpler
* All­ge­meine Flagge des RAD (vanlig flagg for RAD)*All­ge­meine Flagge des RAD* (vanlig flagg for RAD)
* Lager­fahne des RAD Männer (flagg for RAD/M - RADs seksjon for menn).-->*Lager­fahne des RAD Männer* (flagg for RAD/M - RADs seksjon for menn).-->
* RAD weib­liche Jugend (flagg for RAD/jW - RADs seksjon for unge kvinner)*RAD weib­liche Jugend* (flagg for RAD/jW - RADs seksjon for unge kvinner)
* All­ge­meiner Wimpel des RAD (vanlig vimpel for RAD)*All­ge­meiner Wimpel des RAD* (vanlig vimpel for RAD)
* Flagge des Reichs­arbeits­führers (flagg for RAD-lederen)*Flagge des Reichs­arbeits­führers* (flagg for RAD-lederen)
* RAD Ab­tei­lungs­flagge (avdelingsflagg for RAD)*RAD Ab­tei­lungs­flagge* (avdelingsflagg for RAD)
* Flagg for FADs kvinnelige avdeling ca. 1933Flagg for FADs kvinnelige avdeling ca. 1933
 |

RAD og arbeidstjenester i Norge
-------------------------------

Utdypende artikler: NS Arbeidstjeneste og Nasjonal Arbeidsinnsats

«Tyske arbeidstjenestegutter» i givakt foran Universitetet i Oslo under en mønstring under andre verdenskrig. Eksersisen foregikk med spade istedenfor gevær. RAD hadde flere avdelinger i Norge under krigen, blant annet på veianlegg nord i landet.  Foto: Riksarkivet 
Staben ved Reichsarbeitsdienst i Norge med *Generalarbeitsführer* Herbert Bormann midt på første rad. Foto: Bundesarchiv 

  

Fra juni 1940 var det 14 RAD-avdelinger og tre RAD-staber i Norge. Avdelingene hjalp den halvmilitære Organisation Todt (OT) å bygge veier og anlegg,[] blant annet riksvei 50 i Nord-Norge. RAD ble trukket ut av Norge i 1943.

I tyskokkuperte land ble det i varierende grad innført arbeidstjeneste tuftet på den tyske modellen.[]

Administrasjonsrådet i Norge under krigen opprettet frivillig arbeidstjeneste, ofte omtalt som AT, for å hjelpe til i skog- og jordbruket fra sommeren 1940. Etter «nyordningen» av Norge fra 25. september 1940 skulle samfunnet nazifiseres, og NS Arbeidstjeneste kom i stand. Organisasjonen var underlagt Quislings fascistparti Nasjonal Samling (NS), og de fleste lederne i AT var partimedlemmer. På tysk initiativ fikk Norge en lov om Nasjonal Arbeidsinnsats i februar 1943. Tiltaket møtte imidlertid stor motstand og aktiv sabotasje, og tvangsutskrivingen stoppet i 1944.

På tyske anlegg arbeidet det både frivillige og tvangsutskrevne nordmenn i tillegg til tyske soldater og ingeniører. Dessuten hentet tyskerne over hundre tusen russerfanger og andre krigsfanger til slavearbeid i Norge, blant annet til NSBs utbygging av Nordlandsbanen.

Se også
-------

* Tysk arbeidsfront
* Organisation Todt
* NS Arbeidstjeneste, Nasjonal Samlings arbeidstjeneste under andre verdenskrig i Norge
* Nasjonal Arbeidsinnsats
* Arbeidstjeneste

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Oppslagsordet «arbeidstjeneste» i *Store norske leksikon* på snl.no. Hentet 12. november 2020 fra
2. 1 2 3 4  *Deutsches Historisches Museum, Berlin* / *Lebendiges Museum online* om *Reichsarbeitsdienst* (på tysk)
3. 1 2  *Vom braunen in den grauen Rock - der Reichsarbeitsdienst: Fotos und Dokumente zum Reichsarbeitsdienst aus dem Bundesarchiv* (virtuell utstilling av bilder og arkivmateriale tilknyttet RAD)
4. 1 2 3 4 5  *Håndbok for Riksarkivet*. Ad Notam Gyldendal. 1992. s. 486. ISBN 8241701373.
5. ↑  Hatlehol, Gunnar D.: Nasjonal arbeidsinnsats i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 31. mars 2021 fra
6. ↑  Soleim, Marianne Neerland: Sovjetiske krigsfanger i Norge 1941-1945 i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 31. mars 2021 fra
7. ↑  Norsk teknisk museum om Hitlers polarjernbane

Eksterne lenker
---------------

* (en) Reichsarbeitsdienst – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |