Ree gård, ca. 1880.  Foto: Marcus W. Noodt/NTNU Universitetsbibliotekets spesialsamlinger 
Det første kullet (1868/69) ved Bentsen og Foosnæs’ folkehøyskole på Ree.  Foto: Marcus W. Noodt/NTNU Universitetsbibliotekets spesialsamlinger 
**Ree** (gnr. 113, bnr. 1) er en kapteinsgård i Stjørdal i Trøndelag. Gården har en tømret hovedbygning i sveitserstil fra 1851, og har siden midten av 1800-tallet vært omgitt av et hageanlegg i engelsk stil.

Ree ligger 1 km øst for Stjørdalshalsen. Reealléen går fra Husby i vest, gjennom gårdstunet på Ree, og fører videre til de gamle storgårdene By i øst og Mæle i sørøst. Ree ligger på en lang og smal terrasse i terrenget, rundt 20 moh. en gammel elvemel. Ree ble dyrket og bosatt i bronsealderen for 3000 år siden. Stjørdalselva var seilbar opp til Ree, hvor det er funnet en båtstavn. Gårdsnavnets opprinnelse er uvisst, men kan ha sammenheng med elvemelen; et gammel navn på gresskledde meler eller skrenter i Stjørdalsbygdene er *rein*. I skriftlige kilder siden 1432 finnes formene *Ree* og *Re*.

Ree var kirkegods under Nidaros erkebispedømme, etter reformasjonen Trondhjems stift. Blant de som bygslet gården fra midten av 1600-tallet, var den danske adelsmannen Knud Urne til Sannerup, generalmajor G.C. von Schultz og løytnant Mickel Johan Kyhn. Kyhn forpaktet Ree fra 1698 mot en avgift og en forpliktelse om å gjenreise gårdsbygningene, som var forfalne. Da han døde i 1713, var gården i stand igjen. Gården har vært delt. På midten av 1700-tallet ble mesteparten av gården solgt til oppsitteren siden 1722, oberstløyntant Huitfeldt. Blant de skiftende eierne de påfølgende tiårene var offiser og eidsvollsmann Georg Ulrich Wasmuth.

Mellom 1810 og 1855 ble gården eid av far og sønn Ole og Mathias Nilssen, begge lensmenn i Stjørdal. Ole Nilssens datter var gift med Mathias Lund på Medbroen. På denne tiden ble Ree samlet til ett bruk igjen. I 1855 ble Ree solgt til handelsmann P.C. Aune, som ble blant foregangsmennene i jordbruket i Stjørdal på 1800-tallet. Fra 1868 holdt Aune hus for H.K. Foosnæs og Lars Bentsens folkehøyskole. Aune gikk likefullt konkurs på slutten av 1800-tallet, og måtte selge gården til Ole Rise, som hadde eid Austrått og senere kjøpte Sundnes gård med brenneri. Fra 1910 til 1921 var det skolehjem på Ree.

Gården ble også foreslått som lokale for et påtenkt landsgymnas i Trøndelag i 1920-årene. Stjørdal var et nokså stort distrikt med sterke skoletradisjoner, og Ree var allerede benyttet til undervisningsformål. Det nye landsgymnaset ble imidlertid etablert på gården Follo i Orkdal i 1923, se Orkdal landsgymnas.

Den nåværende slekten på gården kom med Modulf og Torstein Leirfall (brødre av Jon Leirfall), som kjøpte den tidlig på 1900-tallet.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  *Stjørdalsboka. Gards- og slektshistorie. Bd. 2, d. 2: Stjørdal herad*. Stjørdal. 1950. s. 353–363.
2. ↑  Hageskal, Audun (23. desember 2015). «Bli med inn på ærverdige Ree gård kvelden før den store kvelden». *Adresseavisen*. Besøkt 4. juli 2016.
3. ↑  «Statsarkivet i Trondheim (SAT): Norges Brannkasse Nedre Stjørdal, Fa/L0006: Branntakstprotokoll, 1945–1953». s. 129–134. Besøkt 30. juli 2020.
4. ↑  Berg, Kaare (1995). *Stjørdal. Fra strandsted til storsamfunn*. Historielagene i Stjørdalsbygdene. s. 113.
5. ↑  Berg, Kaare (1995). *Stjørdal. Fra strandsted til storsamfunn*. Historielagene i Stjørdalsbygdene. s. 29–30 og 50–51.
6. ↑  Berg, Kaare (1995). *Stjørdal. Fra strandsted til storsamfunn*. Historielagene i Stjørdalsbygdene. s. 65.
7. ↑  Berg, Kaare (1995). *Stjørdal. Fra strandsted til storsamfunn*. Historielagene i Stjørdalsbygdene. s. 51.
8. ↑  Rygh, Oluf (1903). *Norske Gaardnavne. Oplysninger samlede til Brug ved Matrikelens Revision. Bd. 15: Nordre Trondhjems Amt*. Kristiania: Fabritius. s. 34.
9. ↑  Dybdahl, Audun (1979). *Stjørdalen gjennom bølgedalen. Bosetningsmessige og økonomiske forhold i Stjørdalsbygdene ca. 1200–1660*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 72.
10. ↑  Dybdahl, Audun (1979). *Stjørdalen gjennom bølgedalen. Bosetningsmessige og økonomiske forhold i Stjørdalsbygdene ca. 1200–1660*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 82.
11. ↑  Leirfall, Jon (1972). *Stjørdalsboka. Bd. 1, d. 3: Liv og lagnad i Stjørdalsbygdene*. Stjørdal. s. 92, 203 og 295.
12. ↑  Leirfall, Jon (1972). *Stjørdalsboka. Bd. 1, d. 3: Liv og lagnad i Stjørdalsbygdene*. Stjørdal. s. 411–412.
13. ↑  «KOMPLEKS 2601. Trondheim fengsel, Leira avdeling» (PDF). Statsbygg. s. 2. Besøkt 4. juli 2016.
14. ↑  Salberg, Bjarne T. (1992). *Stjørdalens Blad gjennom 100 år*. Trondheim. s. 39.
15. ↑  *Ole Vig videregående skole 1964–1989*. Jubileumsskrift utgitt av skolen. Stjørdal. 1989.