recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Great Dividing Range** eller **Great Divide** (på engelsk også kalt **Eastern Highlands**) er den største fjellkjeden i Australia. Den er over 3500 kilometer lang og strekker seg fra nordøstspissen av Queensland, ned langs hele østkysten av Australia gjennom New South Wales, og inn i Victoria, hvor fjellene bøyer av mot vest og ender på det store australske slettelandet lengst vest i delstaten. I Great Dividing Range ligger også Mount Kosciuszko, Australias høyeste fjell.

Great Dividing Range består ikke av en enkelt fjellkjede, men er et kompleks av fjellkjeder, platåer og høydedrag med en gammel og komplisert geologisk historie. Great Dividing Range er av stor betydning for klimaet i Australia, da fjellene beskytter den sørøstlige delen av landet fra den voldsomme heten og de tørre forholdene som råder i Australias sentrale områder.

Referanser
----------

1. ↑  Great Dividing Range *Peakbagger.com*
2. ↑  «Utanlandske stadnamn: A–Å». *Språkrådet* **(norsk)**. Besøkt 17. oktober 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Great Dividing Range, Australia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Australian rocks and mountains (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
Kart over Sør-Kina-havet
**Panatag** eller **Panatagrevene** (kinesisk språk: 黃岩島; pinyin *Huangyan dao*, på engelsk ofte *Scarborough Shoal*) er en øygruppe i Sør-Kina-havet.

Geografi
--------

Øyene er en gruppe ubebodde små øyer og korallatoller på et rev og ligger ca. 220 km vest for øya Luzon og ca. 345 km nordøst for Spratlyøyene.

Området er triangelformet med et areal på ca. 150 km² der revet har en omkrets på ca. 55 km og omslutter en lagune på ca. 130 km².

Havet omkring øyene er rike fiskebanker, og det formodes også å skjule store forekomster av olje og naturgass.

Historie
--------

Øyene har vært kjent blant kinesiske sjøfarere i lang tid, og ble omtalt allerede under Yuan-dynastiet på kart fra 1279.

Området kontrolleres idag 2007 av Filippinene med henvisning til den geografiske nærhet, men såvel Folkerepublikken Kina som Republikken Kina gjør krav på området. Øyene ligger innenfor Kinas kravlinje, «Den nistiplede linje».

Eksterne lenker
---------------

* Om Panatag

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Panda-pansermalle** er en art i gruppen *Corydoras*. Det er en bunnfisk som blir 5,5 cm lang, hannene noe mindre. Navnet kommer av de mørke pandalignende flekkene som fisken har rundt øynene.
Den holder til i klart, oksygenrikt elvevann som strømmer relativt raskt. Bunnlaget består gjerne av myk sand eller fin grus. Disse elvene er vanligvis frodige med et stort utvalg vannplanter. 

Panda-pansermallen kan overleve mellom 16 °C og 28 °C, men den foretrekker klart den kaldere enden av dette temperaturområdet. I korte perioder kan den overleve temperaturer ned i 12 °C, skjønt dette ikke er tilrådelig for fisk i fangenskap. Vannet i panda-pansermallens naturlige habitat har et lavt mineralinnhold, med en nøytral til litt sur pH.

Akvaristikk
-----------

Da denne arten foretrekker kaldere vann enn de fleste andre tropiske akvariefisk, må man ofte senke temperaturen i selskapsakvariet hvis man anskaffer panda-pansermaller. Ved 22 °C trives de godt. Da arten i naturen lever i svært rent vann, er det enda viktigere å passe på vannkvaliteten for panda-pansermaller enn for de mer domestikerte *Corydoras*-artene som flekket pansermalle eller metallpansermalle. 

Dette er en svært sosial art, og bør holdes i grupper på minst åtte individer. Hvis plassen tillater det bør antallet være enda høyere.

Panda-pansermaller blir ofte mer enn 10 år gamle i fangenskap, noen ganger mer enn 15 år.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *panda-pansermalle* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *panda-pansermalle* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *panda-pansermalle* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *panda-pansermalle* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *panda-pansermalle* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *panda-pansermalle* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Corydoras panda* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Corydoras panda* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* (en) *Corydoras panda* Nijssen & Isbrücker, 1971 Panda corydoras - FishBase
*«The Landing of the Pilgrims»*, av Henry A. Bacon, 1877
Dette byggverket huset steinen fra 1867 til 1920.
**Plymouth Rock** er en stor klippestein som ifølge overleveringene lå der emigrantene med skuta Mayflower steg i land i nåværende Plymouth Massachusetts for å stifte en koloni av religiøse dissentere. Denne ble etter hvert opphavet til statsdannelsen vi i dag kjenner som The United States of America.

Den anses som et viktig symbol for amerikansk historie. Det finnes imidlertid ingen samtidige kildert til at de landsteg rett ved en klippe i dette område, og det nevnes heller ikke i Edward Winslows *Mourt's Relation* (1620–1621) eller William Bradfords *Of Plymouth Plantation* (1620–1647). Den første skrevne kilde kom 121 år etter landstigningen.

Referanser
----------

1. ↑  «Plymouth Rock». Pilgrimhall.org. 18. mai 2005. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 16. februar 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Plymouth Rock – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GNIS
 |
**Jan Sælid** (født 16. mai 1970) er en norsk skuespiller. Han vokste opp i drabantbyen Haugerud i Oslo. Han ble ansatt ved Nationaltheatret/Torshovteatret (1996–2002) etter utdannelsen ved Statens teaterhøgskole. Etter dette ble han frilanser og har siden vekslet mellom å jobbe med teater, tv og film. Han ble kjent for et bredere publikum som regelrytteren og petimeteret «Rikard» i serien *Etaten* – NRKs storsatsing høsten 2006. Rollen ble en så stor suksess at den også ble tatt med i TVNorge-serien *NAV* våren 2012. 

Sælid spilte rollen som den sleipe gangsteren «Kula» i den norsk-pakistanske filmen *Izzat* fra 2005 som han vant Kanonprisen 2005 i klassen beste birolle for. Han debuterte i tv-sammenheng som den tilbakestående «Raymond» i NRK-serien *Sejer – Se deg ikke tilbake* i 2000, og hadde en gjesterolle i første episode av tv-serien *Fox Grønland* på TV 2 året etter. Han spilte skurken Joachim i NRK-serien *Svarte penger – hvite løgner* i 2004. I 2007 hadde han en av hovedrollene som den rullestolbrukende politimannen Dan Wester i NRKs dramaserie *Kodenavn Hunter*.

I 2017 vant han Heddaprisen for beste mannlige hovedrolle for for rollen som Kong Bérenger i *Kongen dør* av Eugène Ionesco. Regi Stein Winge - Nationaltheatret. Han vant samme år Per Aabels ærespris. I 2019 vant han sin andre Heddapris for beste mannlige hovedrolle for rollen i *Havboka* og i 2021 fikk han Gammleng-prisen i klassen skuespiller.

Sælid har tidligere vært gift med Laila Goody.

Scenen
------

* 2008 Torshovteateret: «Jokkes verdiløse menn»

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, snl.no, besøkt 29. august 2019[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Ni Kanonpriser på Kosmorama». *nrk.no*. 31. mars 2006. Besøkt 13. mars 2021.
3. ↑  Heddaprisen 2017
4. ↑  «Rolf Gammlengs pris våren 2021». *ffuk.no*. 1. juni 2021. Besøkt 11. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jan Sælid på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Jan Sælid hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Jan Sælid hos Sceneweb Rediger på Wikidata

* (en) Jan Sælid hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* Jan Sælid hos Filmweb

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**Sea skimming** er en teknikk som mange sjømålsmissiler, slik som BrahMos, Exocet og Harpoon, bruker for å unngå å bli oppdaget av radar eller infrarøde sensorer på vei mot målet.

Virkemåte
---------

Ved å fly så lavt som praktisk mulig, som i de fleste tilfeller betyr under 50 meter og ofte rundt fem meter, gjør man det svært vanskelig for fiendtlige skip å oppdage missiler som benytter seg av *sea skimming*. Et krigsskip som er under angrep kan først oppdage missiler som benytter seg av *sea skimming*-teknikken når de er i horisonten (ca. 28−46 km fra skipet), noe som gir skipet 25−60 sekunder å reagere på.

Fordeler
--------

Ved å fly lavt over havoverflaten reduserer missilet avstanden målet kan oppdage missilet fra - det er ofte snakk om en betydelig reduksjon av denne avstanden sammenlignet med et missil som ikke benytter *sea skimming*. Ved å fly i lavere høyde er det mulig for missilet å forbli under målets radarhorisont i lengre tid og gjør missilet vanskeligere å bli oppdaget på grunn av naturlig bakgrunnsstøy fra havet og lignende effekter. Et vellykket *sea skimming*-oppdrag avhenger i virkeligheten av missilets radar- og infrarøde signatur samt målets evne til å fange opp trusler på sine sensorer. Sea skimming kan korte ned tiden det tar for målet å oppdage missilet og engasjere det med flere sekunder eller til og med minutter. Målet vil dermed få mindre tid å reagere på, og det betyr at skipets forsvarssystemer ikke vil ha tilstrekkelig reaksjonstid til å kunne engasjere missilet før det er for sent. Dette forholdet gjør at missiler med *sea skimming* er noe vanskeligere å forsvare seg mot enn konvensjonelle missiler. *Sea skimming* kan også bety en lengre rekkevidde siden man kan utnytte den såkalte bakkeeffekten.

Ulemper
-------

Ved bruk av *sea skimming* er det en viss risiko for at missilet faller i sjøen på grunn av forhold som for eksempel værforhold, monsterbølger eller programvarefeil. Bruk av *sea skimming* forhindrer dessuten missilet i å benytte seg av sin egen radar til å oppdage og låse seg fast på mål, fordi mange av prinsippene for å fly lavt og unngå fiendens radarsystemer også gjelder den andre veien. I tillegg krever *sea skimming* også større regnekraft for å holde missilet i en så lav høyde over havet som mulig, hvilket øker prisen på missiler som kan bruke denne teknikken.

I bruk
------

[]

Det franskproduserte Exocet-missilet ble brukt av Argentina i Falklandskrigen (blant annet ved senkingen av HMS «Sheffield») og da Irak (ved et uhell) engasjerte den amerikanske fregatten «Stark» i Persiabukten under Iran-Irak-krigen. De argentinske pilotene som angrep HMS «Sheffield» benyttet seg av *sea skimming* med sine Super Étendard jagerbombere, og pilotene steg opp bare for et kort øyeblikk for å bekrefte målets posisjon med deres radarer før de igjen gikk ned under radarhorisonten og avfyrte sine missiler.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 5. mai 2012. Besøkt 18. mai 2012.
2. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 20. august 2006. Besøkt 10. august 2006.
Seaboard Boeing 747-200F i 1977.
**Seaboard World Airlines** var et internasjonalt frakt-flyselskap fra USA med hovedkvarter på John F. Kennedy International Airport i New York City.

Historie
--------

Seaboard World Airlines (ICAO Kode: **SEW**; IATA Kode: **SB**; Kallesignal: **Seaboard**) ble grunnlagt 16. september 1946 som **Seaboard & Western Airlines**. Det startet med Douglas DC-4 fly, etterfulgt av Lockheed Constellation. Det endret navn til Seaboard World Airlines i april 1961. Jetfly ble introdusert i 1964 med Douglas DC-8.

Seaboard World Airlines DC-8 i 1974.
Selskapet spilte en viktig rolle i Vietnamkrigen sent på 1960-tallet med Douglas DC-8 mellem McChord Air Force Base, Washington og Cam Ranh Bay i Vietnam, tett opptil krigsskueplassene i Nord-Vietnam. I 1968 ble et av flyene tvunget til å lande (Seaboard World Airlines Flight 253) I Sovjetunionen med 214 amerikanske soldater. Den 30. april 1969 landet en DC-8 med 219 passasjerer og 13 besetting ved en feil på Marble Mountain Air Facility, mens det skulle ha landet på Da Nang Air Base like ved. Passasjerene ble satt av, flyet tanket opp og fløy dit det skulle.

Seaboard var første selskap i USA som opererte en 747 fraktrute fra UK til USA.

Selskapet ble slått sammen med Flying Tiger Line den 1. oktober 1980 som førte til at selskapet mistet sin identitet.

Flåte
-----

**Seaboard World Airlines flåte**| **Type** | **Antall** |
| Douglas DC-4 | 14 |
| Curtis C-46 Commando | 2 |
| Douglas DC-3 | 1 |
| Canadair CL-44 | 8 |
| Super Constellation | ......23 |
| Douglas DC-8-54F | 3 |
| Douglas DC-8-55F | 9 |
| Douglas DC-8-63CF | 6 |
| Boeing 747-245F | 4 |
| Boeing 747-251F | 4 |
| Boeing 747-273C | 1 |
| Boeing 707-345C | 2 |

Referanser
----------

1. ↑  "World Airline Directory."
2. ↑  Command Chronology, Marine Air Base Squadron 16, 5 May 1969 Arkivert 12. mai 2014 hos Wayback Machine.
3. ↑  Seaboard World DC-8 lands at Marble Mountain.
4. ↑  Seaboard History

Eksterne lenker
---------------

* Seaboard Historical Website
* Timetable Images
* Seaboard World Airlines aircraft
* Incident/Accident
* DC-8 at Marble Mountain
**Karbonfiber** er et materiale bestående av tynne fiber, mellom 0.005 og 0.010 mm i diameter, som hovedsakelig består av karbonatomer. Disse atomene henger sammen i et krystallmønster, slik at de er oppstilt mer eller mindre parallelt i forhold til lengden av fiberens sentrale aksel. Krystallformen gjør fiberen veldig sterk i forhold til fiberens størrelse.

Fibrene er typisk surret sammen til en tråd, som kan benyttes for seg eller vevd inn i et stoff. Stoffene kan ha forskjellige trådmønstre. Videre kan stoffene kombineres med andre materialer, for eksempel en epoxy, for med dette å skape et komposittmaterialer med karbonfibre som armering. Slike komposittmaterialer kan ha høy styrke i forhold til vekt, og lav termisk ekspansjon. Dette gjør materialet egnet for bruk innen flyindustri, forsvar, motorsport, og konkurranseidretter. Samtidig er materialet forholdsvis kostbart i forhold til lignende materiale som glassfiber eller plast. Videre er det sterkt når det strekkes eller bøyes, men er tilsvarende svakt når det presses sammen eller utsettes for direkte slag.

Bruksområder
------------

Karbonfiber brukes mest til å forsterke komposittmaterialer. 

Denne typen materialer brukes i fly, sportsbiler, motorsykler, vindmølleblader og andre steder hvor det kreves høy styrke kombinert med lav vekt. Karbonfiber har vært et av de mest brukte materialer i Formel 1 siden introduksjonen av materialet tidlig på 1980-tallet.

I senere år har det også blitt mer utbredt å benytte karbonfiber på mer utradisjonelle måter. Dette henger sjelden sammen med at et slikt sterkt og lett materiale kreves, men skyldes heller at man ønsker å vekke assosiasjoner rundt den tradisjonelle bruken av materialet (militært, sportslig). Dette kan for eksempel sees i bruken av karbonfiber i smykker, penner (Montblanc, Caran d'Ache) og klokker (TAG Heuer).

Karbonfiber benyttes også i enkelte strengeinstrumenter, og fioliner og cello har ofte en bue av karbonfiber. Dette er et alternativ til de mer vanlige trebuene. Enkelte selskaper produserer også instrumenter som celloer, fløyter, gitarer og mandoliner av karbonfiber.

I tillegg til de ovennevnte brukes materialet i båter, sykler, fiskestenger, hockeykøller, sko, kamerastativer, og mye mer.

Litteratur
----------

* Serope Kalpakjian; Steven R. Schmid (2009). *Manufacturing Engineering and Technology* **(engelsk)** (6 utg.). Upper Saddle River, New Jersey: Pearson Prentice Hall. ISBN 0-13-608168-1.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |
**Seaburn** er et feriested og en forstad på sjøsiden av Sunderland i Tyne and Wear, Nordøst-England. Naboforstedene er Fulwell i sørvest og Roker i sør, og grenser til landsbyen Whitburn i nord. Bortimot hele Seaburn består av spredt bebyggelse av private hus som ble bygget på midten av 1900-tallet med en del åpne grøntanlegg innimellom. Mange av husene er blant de mest kostbare i Sunderland, særlig store herskapsboliger langs kysten. Rundt 4000 innbyggere har tilhørighet i Seaburn.

Området har lang sandstrand, miljøsertifisert med Blått Flagg, strandpromenader, butikker som selger fish and chips, lekeplasser for barn, små gjestehus, og et firestjerners hotell drevet av Marriott International. Handelsgaten er Sea Road som strekker seg fra stranden og opp til metrostasjonen.

Det populære Sunderland internasjonale flyshow blir holdt over kysten ved Seaburn og Roker, og er den største frie hendelse av sitt slag i Europa, med et mangfold av fly, både sivile som militære.

Landskapsmaleren L.S. Lowry (1887–1976) hadde Seaburn som sitt favorittsted.

Referanser
----------

1. ↑  «Sunderland International Airshow» Arkivert 9. mai 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  «Inside Out LS Lowry», *BBC*.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Seaburn, Sunderland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Seaburn masterplan and Design Code» (PDF), *Sunderland.gov.uk*
**Jimmy Ross** (født 28. mars 1866 i Edinburgh, død 12. juni 1902) var en skotsk fotballspiller. Hans posisjon på banen var spiss.

Ross startet sin karriere i *Edinburgh St. Bernard* og Preston før han ble hentet til Liverpool av managerne John McKenna og W. E. Barclay for £75 i 1894. Han var den første spilleren i Liverpools historie som de måtte betale penger for.

Han fikk sin debut, og sitt første mål for de røde 13. september 1894 i 1-2 tapet i hjemmekampen på Anfield mot Bolton.

I sesongen 1895/1896 ble han utnevnt til kaptein for Liverpool, og laget vant også 2. divisjon.

I mars 1897 signerte Ross for Burnley. Han var også innom Manchester City før han la opp.

Statistikk
----------

### Kamper

**Liverpool**

* **1894-1897:** Ligakamper – mål: **73 kamper – 37 mål.**
* **1894-1897:** Totalt kamper – mål: **85 kamper – 40 mål.**

### Medaljer

**Liverpool**

* **1895/1896:** Ligavinner 2. Divisjon.

Se også
-------

* Statistikk om Liverpool FC.

Referanser
----------

1. ↑   www.lfchistory.net[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Profil på LFChistory.net

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Avhengig betegnelse** (sanskrit: *prajñaptir upādāya*; tibetansk: བརྟེན་ནས་གདགས་པ; wylie: *rten ne dag pa*; tradisjonell kinesisk: 假名; pinyin: *jia-ming*) er et viktig begrep innenfor Madhyamaka i tibetansk buddhisme.

Begrepet ble laget av Nagarjuna i vers 28.8 av En avhandling om middelveien (*Mūlamadhyamakakārikā*), og ble viktig for den tibetanske buddhisten Candrakīrti.

  


> Hva som helst som oppstår gjennom gjensidig avhengighet  
> 
> erklærer vi å være tomhet.  
> 
> Dette er en avhengig betegnelse,  
> 
> og er i seg selv middelveien.
> 
> 
> *Mūlamadhyamakakārikā*, 24.18
> 
> 

Avhengig betegnelse er en av de «tre avhengigheter» som er nevnt av Nagarjuna. De to andre er Pratītyasamutpāda (avhengig opprinnelse), som betyr at alle ting oppstår gjennom årsaker; og avhengighet gjennom deler, som betyr at alle ting er sammensatt. Hver enkelt av disse avhengigheter blir brukt, separat eller sammen, for å gi en forståelse for Śūnyatā eller «tomhet», den manglende iboenhet av eksistens, som er den tredje av eksistensens tre kjennetegn.

Ifølge den 14. Dalai Lama:

Fenomener er utelukkende imputert gjennom begreper og konsepter som er avhengige på bakgrunn av deres imputering.

Referanser
----------

1. ↑  Dalai Lama (1992). The Meaning of Life, translated and edited by Jeffrey Hopkins. Wisdom. p. 36
**Klarspråk** er en språkform i visse skrevne tekster, som er skrevet med tanke på at de skal være forståelige for leserne. I mange land, særlig vesteuropeiske og engelskspråklige land, prøver myndighetene bevisst å publisere tekster slik at det skal bli lettere for mottakerne å forstå dem.

Klarspråk i ulike land
----------------------

Nordiske land, særlig Sverige, har drevet aktivt med klarspråksarbeid lenge. Også EU arbeider systematisk med å forbedre og forenkle språket blant annet i rettsakter. Andre land som driver med klarspråksarbeid, er Australia, Belgia, Canada, Frankrike, Italia, Japan, New Zealand, Spania, Storbritannia, Sør-Afrika, Tyskland og USA. Det finnes også et eget klarspråksnettverk.[]

### Norge

Prosjektet «Klart språk i staten» er et samarbeid mellom Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) og Språkrådet.

I 2016 bevilget Kommunal- og moderniseringsdepartementet 30 millioner til å lære jusstudenter forståelig språk. Universitetet i Oslo får også en egen professor i klarspråk. I et intervju sier rektor Ottersen at et slikt tiltak også er aktuelt for medisinstudentene.

Referanser
----------

1. ↑  «Søk om støtte til tekstrevisjon og måling av effektene av klarspråksarbeid». Språkrådet. 23. juni 2016. Besøkt 25. august 2016.
2. ↑  Difi (30. juni 2016). «Den gylne pennen – eit nettkurs i klarspråk». Difi. Besøkt 25. august 2016.
3. ↑  Toft, Martin (22. august 2016). «Skal gjera det juridiske språket forståeleg». Uniforum. Besøkt 25. august 2016.

Litteratur
----------

* Finn-Erik Vinje (1977). *Norsk i embets medfør: råd og vink for den offentlige språkbruken*. [Oslo]: NKS-forlaget. ISBN 8250807502.

Eksterne lenker
---------------

* Klarspråk
* Språkrådet
* Difi
* Internasjonalt klarspråksnettverk
* Plain Writing Act of 2010

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Klas «Klasse» Möllberg** (født 21. april 1948 i Katrineholm) er en svensk musiker og skuespiller.

Karriere
--------

Möllberg opptrede på scene først da han var 18 år. Senere møtte han den 12 år eldre Lasse Lundberg som influerte ham til en musikkstil som han skulle reflektere over i sine senere arbeider.

Möllberg er best kjent for sin rolle som Banarne i TV-programmet *Trazan & Banarne*. Han møtte Trazan (Lasse Åberg) for førsta gang i Göteborg der Möllberg spilte sammen med et band. Åberg og Möllberg er medlemmer av Electric Banana Band. De medvirket i filmen *Selskapsreisen 2* i 1985.

Möllberg var leder for *Klasses julkalender* som ble sendt som *Julkalendern* i Sveriges Television i 1992. Han tevlet i programmet *Hjälp! Jag är med i en japansk tv-show* i 2009 og kom på andreplass.

Referanser
----------

1. ↑  Klas Möllberg Arkivert 23. september 2015 hos Wayback Machine. at birthday.se
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Klasse Möllberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Klasse Möllberg på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Klasse Möllberg i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) Klasse Möllberg hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Klasse Möllberg på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Klasse Möllberg på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Klasse Möllberg på AllMusic Rediger på Wikidata
* (sv) Klasse Möllberg på Electric Banana Bands webside
* (sv) eventnews.se/

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Klassekampens Venner** er en organisasjon som arbeider for å støtte avisen *Klassekampen*, først og fremst gjennom økonomiske bidrag. Medlemmene forplikter seg til å gi faste økonomiske bidrag til avisen. Leder i foreningen er Sveinung Mjelde (2010).

Klassekampens Venner ble startet i 1983, og hadde i 2010 vel 1300 medlemmer. I 2009 bidro foreningen med 1,8 millioner i alt, som en form for «lesernes egen pressestøtte». Høsten 2016 var medlemstallet økt til nærmere 4000, og samlet bidrag til om lag 5 millioner, noe som ifølge avisens styreformann innebar at hver niende abonnent også var medlem av venneforeningen.

Klassekampens Venner organiserer hvert år julemesse til inntekt for avisen, og organisasjonen deler ut stipend til avisens medarbeidere. Klassekampens Venner eier om lag 15 prosent av aksjene i avisen.

Referanser
----------

1. 1 2  Klassekampen 30. oktober 2010
2. ↑  *Bli med i Klassekampens Venner*. Brosjyre spredt som bilag til *Klassekampen* oktober 2010
3. ↑  «Klassekampens styreleder Sveining Melde priser abonnentenes innsats for avisa : Sterkere sammen», *Klassekampen* 26. november 2016, side 36

Eksterne lenker
---------------

* Klassekampens Venner
* Klassekampen
***Printsessa tsirka*** (originaltittel: *Принцесса цирка*) er en sovjetisk film fra 1982, regissert av Svetlana Druzjinina.

Handling
--------

Et sirkus kommer til byen, hvor en av de viktigste stjernene er en akrobat som gjennomfører en rekke svimlende stunts. Dette er den mystiske Mr. X som alltid skjuler ansiktet sitt under en maske. Publikum, spesielt kvinnene, brenner av nysgjerrighet om hvem han egentlig er. Men Mr. X er alltid veldig forsiktig, og skjuler ansiktet sitt. Samtidig omgir flere byens mest velstående menn den attraktive og velstående grevinnen Palinskaja, og de drømmer om å bli hennes ektemann. Men hun avviser dem alle. Så en prins, en av de mislykkede frierne, seg for å spille en grusom spøk med henne. Prinsen gjør en avtale med Mr. X om at han skal ta av seg masken, presentere seg som en fremtredende adelsmann og begynne å flørte med Palinskaja.

Det oppstår snart en romanse mellom dem, og kort tid senere blir det arrangert et overdådig bryllup som skal holdes på sirkus-arenaen. Men prinsen avslører for Palinskaja at hun bare er kona til. det prinsen tror. bare er en fattig sirkus-artist. Men så griper Mr. X uventet inn. Han begynner å fortelle sin virkelige historie, og så forandrer situasjonen seg umiddelbart. Samtidig som Mr. Xs romantiske historie utvikler seg, skjer det også en romantisk kjærlighetshistorie mellom den unge studenten Tony og den sirkus-artisten Marie. Den unge mannen ønsker å gifte seg med kjæresten sin, men den barske Madame Caroline - Tonys mor og eieren av Hotel Green Parrot - er absolutt imot dette.

Skuespillere
------------

* Igor Keblušek som Mr. X
* Natalja Belokhvostikova som Palinskaja
* Nikolaj Trofimov som Duke
* Jurij Moroz som Tony
* Jelena Sjanina som Mary

Referanser
----------

1. ↑  ПРИНЦЕССА ЦИРКА (1982)
2. ↑  Принцесса цирка (ТВ, 1982)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Printsessa tsirka* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Printsessa tsirka* på AllMovie Rediger på Wikidata
**Klasaskjæret** er en holme mellom Engøy og Sølyst i Stavanger Havn. Holmen har i dag landtilknytning etter en utfylling i 1980. Klasaskjæret er i dag kun benyttet til næringsvirksomhet.

Historie
--------

Fra gammel av gikk skjæret under navnet «Den lille Ø». På 1800 tallet fikk skjæret navn etter kjøpmann Clas Hodne, og ble hetende «Claseskjæret». Det ble reist flere sjøhus på skjæret. I 1913 etablerte Det Stavangerske Dampskibsselskap et kullager for å forsyne egne dampskip. Kullageret ble under den første verdenskrig flyttet til nordsiden av Sølyst. Virksomheten ble deretter rettet mot vedlikehold og reparasjoner og Det Stavangerske Dampskibsselskap opprettet eget verksted på holmen.

Claseskjæret ble også benyttet til sjøflyhavn. Det Norske Luftfartsselskap opprettet egen ekspedisjon i 1935 for å betjene flyruten som gikk fra Oslo, rundt kysten, til Bergen. Ruten hadde flere stoppesteder og Stavanger var blant dem. Ruten var i drift frem til 1937.

Det Stavangerske Dampskibsselskap bygget opp en betydelig virksomhet, flere av rederiets båter ble innredet og ombygget på verkstedet som på det meste hadde 130 ansatte. De ansatte ble fraktet med båt fra Slakthuskaien eller Fiskepiren. En 60 meter lang flytedokk ble kjøpt inn fra England i 1945.

Da Det Stavangerske Dampskibsselskap i 1990 gikk inn i Rogaland Trafikkselskap ble verksteds virksomheten skilt ut til Rogaland Skipsservice AS. Bjørge ASA kjøpte bedriften i 1995. GMC gruppen overtok driften på Klasaskjæret i 1998.

Litteratur
----------

* *Stavanger Byleksikon*, Wigestrand Forlag, ISBN 9788281400177
**Paul Svedenborg** (født 24. april 1947) er en norsk sjakkspiller som har vunnet Norgesmesterskapet i sjakk to ganger, i 1966 og 1967.

Paul Svedenborg bor i Narvik og spiller for Narvik sjakklubb. Han deltok på det norske landslaget i sjakkolympiadene i 1964 i Tel Aviv og i 1968 i Lugano.

Svedenborg sin spillstil er prega av aktivt spill, der han søker utvikling og rom, til prisen av materiell og/eller bondestruktur.

I åpningsteori har Svedenborg fått en variant oppkalt etter seg i latvisk gambit. Etter 1.e4 e5 2.Sf3 f5 3.Lc4 fxe4 4.Sxe5 så har Svedenborg vist at 4...d5 er spillbart, og denne varianten bærer nå hans navn. Selv om trekket var kjent tidligere, så viste Svedenborg at den svarte stillinga var holdbar etter 5.Dh5+ g6 6.Sxg6 hxg6 7.Dxg6+ Kd7, i stedet for den gamle varianten Ke7.

Referanser
----------

1. ↑  Liste over norske mestere i sjakk
2. ↑  ChessBase-databasen
3. ↑  Kosten, Tony (2001). *The Latvian Gambit Lives!*. Batsford. ISBN 0713486295.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paul Svedenborg – FIDE Rediger på Wikidata

* (en) Paul Svedenborg – chessgames.com Rediger på Wikidata

* (en) Paul Svedenborg – OlimpBase Rediger på Wikidata

* (en) Paul Svedenborg – 365Chess.com Rediger på Wikidata
* Artikkel om Paul Svedenborg Tromsø sjakklubb sin hjemmeside, skrevet av Gunnar Berg Hanssen.
* Paul Svedenborg sine parti i Norge hos NorBase
**Klassereise** er en sosiologisk og litterær betegnelse på en persons virkelige eller selvopplevde overgang mellom to grupper i samfunnet. Betegnelsen brukes vanligvis om forflyttelsen fra en lavere til en høyere sosioøkonomisk klasse i det moderne samfunnet, for eksempel fra en barndom i arbeiderklassen til et voksenliv med høyere utdannelse og lønn.

Det sosiologiske begrepet sosial mobilitet dekker det samme i bredere, faglig forstand.

Historikk
---------

Ordet *klassresa* i svensk oppstod i 1990-årene. Klassereiser, som særlig er vært vanlig i sosialdemokratiske samfunn etter Den annen verdenskrig, beskrives i eller er tema for flere bøker, blant andre idéhistoriker Ronny Ambjörnssons *Mitt förnamn är Ronny : berättelsen om en klassresa* (1996) og Karin Sveens *Klassereise : Et livshistorisk essay* (2000).

Klassereiser handler ikke bare om økonomi, men også om tilegnelse av sosial status og kulturelle koder. Utdannelse betraktes vanligvis som et sentralt element i klassereiser.

Litteratur
----------

* Hjellbrekke, Johannes og Korsnes, Olav: *Sosial mobilitet* Samlaget, 2006. ISBN 978-82-521-6572-2 ISBN 82-521-6572-9
* Johannessen, Gøril: *Klassereisens uutholdelige tyngde : om å ta doktorgrad uten akademisk stamtavle* Masteroppgave i pedagogikk. Universitetet i Oslo, 2007.
**Foucauldiansk diskursanalyse** (FDA) er en *kvalitativ metodetilnærming* som vektlegger språkets rolle i oppbygningen av sosialt og psykologisk liv. Fra et foucauldiansk synspunkt vil diskurser forenkle og begrense, muliggjøre og fremtvinge det som kan bli sagt av et individ på et visst sted til en viss tid. Foucauldiansk diskursanalyse fokuserer på tilgjengeligheten av diskursive ressurser innen en kultur. Diskurser kan i denne sammenhengen defineres som «et sett av ytringer som konstruerer objekter og et arsenal av subjektive posisjoner» (Willig, 2013). Disse sammenstillingene av ytringer gir «subjektsposisjoner» som påvirker subjektiviteten og erfaringer. FDA er opptatt av diskursens rolle i en bredere sosial prosess som involverer legitimering og makt. Metoden er historisk i sitt perspektiv og utforsker diskursens endring over tid, og hvordan dette kan ha formet historiske subjektstilstander («subjektiviteter»). FDA vektlegger også relasjonen og samspillet mellom diskurser og institusjoner. I hovedsak FDA opptatt av språk og språkbruk, men overskrider den umiddelbare kontekst. Mens diskursiv psykologi primært beskjeftiger seg med mellommenneskelig kommunikasjon, stiller FDA spørsmål om forholdet mellom diskurser og hvordan mennesker tenker eller føler omkring kontekst eller materielle forhold, altså etterspør aktørenes subjektivitet.

Historie
--------

Foucaults verk *Seksualitetens historie* (1976-1984) bidrar til denne teoritradisjonen. FDA ble introdusert til psykologifaget på siste halvdel av 1970-tallet, ettersom at en gruppe psykologer ble inspirert av post-strukturalistisk tankegods. Disse ideene var hovedsakelig inspirert av Michel Foucaults arbeider som blant annet bestod av utforskning av forholdet mellom språk og subjektivitet. Publikasjonen av *Changing the Subject: Psychology, Social Regulation and Subjectivity* (1984) fremmet en illustrasjon[*klargjør*] på hvordan post-strukturalistisk teori kunne nyttes i anvendt psykologi. Forfatterne Julian Henriques, Wendy Hollway, Cathy Urwin, Couze Venn og Valerie Walkerdine studerte psykologiske teoriers rolle i konstruksjonen av objekter og subjekter som samfunnsvitenskapen forsøker å forklare. Verket *Changing the Subject* bidrar også til denne teoritradisjonen.

Kilder
------

Willig, Carla (2013): *Introducing Qualitative Research in Psychology. Adventures in theory and method.* Berkshire: Open University Press. 3. reviderte utg.
Noen av fotspora i Acahualinca
**Fotspora i Acahualinca** (spansk: *Huellas de Acahualinca*) er ei gruppe fossile menneskefotspor i Nicaraguas hovedstad Managua. De befinner seg i bydelen Acahualinca, like ved Managuasjøens sørlige bredde. De er 2120±120 år gamle (per 2008), og ble til da en gruppe på 15 mennesker tråkka over et område med vulkansk aske og søle.

Noen forskere har hevda at menneskene løp vekk fra et vulkanutbrudd, men avstanden mellom spora tyder på at de holdt gangfart. Det er også dyrespor på stedet, men disse krysser menneskespora, noe som tilsier at dyra ikke gikk sammen med menneskene.

Fotspora ble oppdaga av anleggsarbeidere i 1874. Stedet er i dag et museum, Museo Sitio Huellas de Acahualinca, som ble grunnlagt i 1953.

Referanser
----------

1. ↑  Schmincke, H.-U. S. Kutterolf, W. Perez, J. Rausch J, A. Freundt, and W. Strauch, 2008, *Walking through volcanic mud: the 2,100 year-old Acahualinca footprints (Nicaragua). I Stratigraphy, lithology, volcanology and age of the Acahualinca section.*[*død lenke*] Bulletin of Volcanology. v. 51, no. 5, p. 479-493. doi:10.1007/s00445-008-0235-9
2. ↑  Bryan, Alan L (1973). «New light on ancient Nicaraguan footprints». *Archaeology*. 26 (2): 146–147.
3. ↑  «Acahualinca Footprints Museum». *Nicaragua.com*. Besøkt 10. november 2012.

Eksterne lenker
---------------

* Nicaragua.com – Fotspora i Acahualinca
**Johannes Olaus Joensen** (født 31. oktober 1885 i Tórshavn, død 17. juni 1955 samme sted) var en færøysk forretningsmann og politiker (Sb.). Han var Tórshavns borgermester fra 1929 til 1932 og innvalgt på Lagtinget fra Suðurstreymoy fra 1924 til 1936.

Han eldst av fire barn av John Jacobus Joensen og Anna Helena Claudina Holm. Om faren vites at han hadde et løyve som skipper. Faren var fetter av Oliver, Rasmus og Poul Effersøe, så han i sin tur var tremenning av Edward Mitens. Selv var han ugift, men ble morbror til Peter F. Christiansen, direktør i *Dimmalætting* i 52 år.

Joensen var prokurist i sin slektning Hans Joensens forretning i Tórshavn med grossist- og detaljhandel i manufaktur og kolonialvarer. I 1939 ble han den første direktøren i Færøernes offentlige vareforsyning (nå Landshandilin). Han var også direktør for rutebåten «Smiril» og styremedlem i Sjóvinnubankin, foruten en rekke verv på vegne av andre foretak.

Joensen var medlem av kommunestyret i Tórshavn fra 1925 til 1936, fra 1929 til 1932 som borgermester. Han var innvalgt på Lagtinget fra Suðurstreymoy fra 1924 til 1936. Hans engasjement forbindes gjerne med havne- og veiutbygging. Han var også sentral i avholdsbevegelsen som formann i Thorshavns Totalafholdsforening.

Referanser
----------

1. ↑  Dahl, Árni (2002). «Ævisøgur». *Løgtingið 150 – Hátíðarrit* (PDF) **(færøysk)**. 2. Tórshavn: Løgtingið. s. 301. ISBN 978-99918-966-5-6. Arkivert (PDF) fra originalen 4. januar 2014.
2. 1 2  Jacobsen, Óli (8. oktober 2010). «John Jacobus Joensen: Systirin var gísli hjá sjórænarum» (PDF). *Sosialurin* **(færøysk)**: 32.
3. 1 2 3  «Johs. Olaus Joensen deyður». *Dagblaðið* **(færøysk)**: 1. 22. juni 1955.
4. ↑  Patursson, Sverre (1918). *Fra Færøernes næringsveie i tekst og billeder. Med historisk oversigt* **(dansk)**. Kristiania: Aktieforlaget Johannes Hanche. s. 28.
5. ↑  *Býráðslimir í Tórshavn síðan 1909* **(færøysk)**. Tórshavn. 2009. s. 9–11. Arkivert fra originalen 12. januar 2014.
6. ↑  «Thorshavns Totalafholdsforening. Ordinær Generalforsamling». *Dúgvan* **(dansk)** (1): 4. januar 1918.

Portal: Færøyene
**Knut Iversen Samset** (født 5. april 1879 i Måndalen i Romsdal, død 1937 i Hubei-provinsen i Kina) var misjonær i Det norsk-lutherske Kinamissionsforbunds misjonsmark rundt Laohekou i Kina. Han ble utdannet ved forbundets misjonsskole og ble etter et Englands-opphold misjonær i Kina i 1902. 

I 1904 begynte han arbeide i Neixiang, men fant dette snart upraktisk. Derfor åpnet han i stedet i 1907 misjonsstasjonen Lushan som fikk en kirke med 400 sitteplasser, gutteskole i 1910 (og etter Samsets død en ny kirke i 1938 med 1500 sitteplasser). 

Samset var misjonens tilsynsmann 1919–35, og utførte mye arbeid med misjonens kinesiske sangbok. Han ble tatt til fange av en kommunistisk gerilja-avdeling høsten i 1936 og døde i fangenskap, trolig i februar 1937. Ingen vet nøyaktig når eller på hvilken måte han døde. Hans grav ble ikke funnet.

Referanser
----------

1. ↑   Ministerialbok for Eid og Voll prestegjeld, Voll sokn 1885-1915, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Folketellingen i Norge i 1900, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Erik Kjebekk: *Misjonær og martyr. I fotsporene til Kina-misjonær Knut Samset* (Lunde Forlag 2012)

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Knut Olav Ystaas** (født 14. februar 1974) er en tidligere norsk fotballspiller og trener som spilte for Kopervik Idrettslag. Han startet i Kopervik, men hadde også opphold i SK Vedavåg Karmøy og FK Haugesund, der han blant annet skåret i en kamp mot Rosenborg.
Han spilte helst i angrep, men kunne også fungere i andre posisjoner på banen.

I 2007-sesongen var han spillende trener for Kopervik og var veldig nær opprykk til 2. divisjon, men tapte for Randaberg IL i kvalifiseringen. Etter sesongen la han opp på grunn av skader, men fortsatte som trener med opprykk som resultat i 2008. Etter opprykket forlot han stillingen som trener i KIL, og overlot jobben til assistentrener Tore Emberland. Han er nå ansatt som sportslig leder i Kopervik IL.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 245948, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Knut Olav Ystaas – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Knut Olav Ystaas – FBref Rediger på Wikidata
**Knut Schartum** (født 1814 på Schartum i Sigdal, død 1891 på Strømsgodset) var en lærer, politiker, jordbruker og kirkesanger som vokste opp på Schartum gård i Sigdal. Etter Asker seminariums opprettelse gjennomgikk han et kurs der og var fra 1838 til 1886 lærer ved Strømsfjerdingen skole og kirkesanger i Strømsgodset menighet, hvor han i 1851 kjøpte et bruk av Rød og ble en gårdsbruker, i tillegg hadde han skolejorden på Sundland og fra 1857 den lille gård Bakken oppe ved Li. Schratum hadde også mange kommunale verv, en tid var han også kommunekasserer. Schartums gård ble senere sterkt oppstykket, og på dens grunn ble Rødskog Brug og Guldlistefabrik senere anlagt.

Ordfører
--------

Han var Skogers ordfører fra 1854 frem til 1861.

Familie
-------

Schartum var gift med Ambrosia Mathea Jeremiassen (født 1821 i Langesund) og sammen fikk de barna: Martine Marie (født 1848), Laura Kirstine (født 1849), Johanne Sofie (født 1854), Alette Natalie (født 1856), Elise Christine (født 1859), Knud Ambrosius (født 1861), Ambrosia Mathea (født 1862), Marie Gabrielle (født 1864) og Sven Abraham Schartum (1866 – 1949).

Referanser
----------

1. 1 2 3   Drammen byleksikon-ID schartum-knut-1814-1891[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Schartum, Sven Abraham (1866 – 1949) | Drammen Byleksikon». *byleksikon.drmk.no*. Besøkt 11. april 2023.
3. ↑  *Skogerboken*. no: [s.n.] 1931. s. 132-133.
4. ↑  «Histreg - Ambrosia Mathea Jeremiassen». *histreg.no*. Besøkt 11. april 2023.
5. ↑  «Histreg - Knud Svendsen Skartum». *histreg.no*. Besøkt 11. april 2023.
6. ↑  «Schartum, Sven Abraham (1866 – 1949) | Drammen Byleksikon». *byleksikon.drmk.no*. Besøkt 11. april 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Paul Egil Tengs jr** (født 13. januar 1964) er en norsk tidligere fotballspiller, trener og gründer. Han startet sin karriere i Eidsvåg. I eliteserien spilte han for Fyllingen. Men han var også innom Brann, Viking, Bryne, Vidar, Sola, Åsane og Hovding. Han spilte også en rekke kamper for aldersbestemte landslag og kretslag.

I løpet av sin tid hos Fyllingen rakk han å score både to mål i Europa League (tidl UEFA-cup) mot Atletico Madrid og i cupfinalen mot Rosenborg. Tengs regnes som en av de største legendene i både Åsane og Fyllingens historie.[]

I tillegg ble han linket til storklubber som Bayer Leverkusen og Espanyol mens han var på prøvespill hos West Ham og Twente. Han var kjent for sin hurtighet, strålende teknikk og harde skuddfot.[]

Tengs var trener for Åsane i perioden 2000–2002, i en periode hvor klubben rykket opp fra 2. divisjon til 1. divisjon. Han vant også 3. divisjon med Hovding men tapte 4-3 sammenlagt i playoff mot Os Turn. Han har også vært trener for Åsane sitt juniorlag, Trane og flere kretslag.[]

Tengs jobber nå som markedssjef i Åsane Fotball - en stilling han har hatt siden opprykket til OBOS-ligaen i 2014.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 357396, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paul Tengs – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (no) Paul Tengs – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
«Heliks» har flere betydninger.
En heliks tegnet i et koordinatsystem
En **heliks** (gresk: ἕλιξ) eller **skruelinje** er en kurve i rommet som har en jevn stigning, og hele tiden samme avstand fra en tenkt midtlinje. To vanlige helikser i dagliglivet er gjengene på en skrue og profilen til en spiraltrapp (som egentlig burde hete helikstrapp).

Begrepene heliks og spiral blir ofte forvekslet; mens en heliks er 3-dimensjonal er en spiral 2-dimensjonal.

Et stykke av DNA i dobbel heliks
DNA-molekylet inneholder informasjonen i arvematerialet i kromosomene som finnes i nesten alle levende celler. Dette molekylet består av to lange kjeder som er forbundet med korte forbindelser. Det kan se ut som en lang stige som er vridd så det ser ut som en dobbelgjenget skrue. Molekylet betegnes ofte som *DNA-heliks*. Strukturen i dette molekylet ble først oppdaget av Rosalind Franklin senere fikk James D. Watson og Francis Crick æren. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** LCCN
 |
**Høyang-Polaris A.S** var en fabrikk som lå i Rygge kommune (tidligere IL-O-Van A/S i Moss) som produserte kjøkkentøy i aluminium. 

Navnet Høyang-Polaris er satt sammen av to kjente norske varemerker: Høyang for aluminium og Polaris for rustfritt stål, kobber og støpejern. Polaris fabrikker A/S lå i Sandnes og ble kjøpt av ÅSV i 1974 og inngikk etter dette i det nye aksjeselskapet Høyang-Polaris A.S. Høyang-Polaris A.S ble kjøpt av det finske selskapet Hackman (1989) og Høyang-Polaris ble etter dette beholdt som varemerke på produkter solgt i Norge.[]

Kort tid etter at Hackmann overtok Høyang-Polaris, kjøpte selskapet også det gamle, finske selskapet Iittala. I 2003 ble alt av Hackmanns design-business flyttet over til Iittala. Iittala ble deretter kjøpt opp av Fiskars i 2007.

Fabrikken i Sandnes ble nedlagt i 2000 og i Rygge den 17. desember 2007.[]

Fiskars beholder fortsatt Høyang-Polaris sitt varemerke, de holder til i Nydalen i Oslo.

Referanser
----------

1. ↑  «Hvem husker bedriften Il-O-Van?». Moss Dagblad. 29. desember 2014. Besøkt 27. september 2016.

Kilder
------

* Hoyang-Polaris historie
* Fiskars

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Roger Keith Midgley** (født 23. november 1924, død 12. desember 2019) var en britisk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors.

Midgley vant en olympisk bronsemedalje i landhockey under OL 1952 i London. Han var med på det britiske laget som kom på tredjeplass i landhockeyturneringen bak India og Nederland. I kvartfinalen vant Storbritannia over Belgia med 1-0 og siden tapte de semifinalen til India med 1-3 som siden vant finalen og ble olympiske mestere. Bronsefinalen mot Pakistan vant de med 2-1. Midgley spilte alle tre kampene i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1952 Finlands flagg Helsingfors - Bronse Bronse i landhockey Storbritannias flagg Storbritannia

Referanser
----------

1. ↑   sports-reference.com, www.sports-reference.com, besøkt 31. januar 2016[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Roger Midgley – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Roger Midgley – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Roger Midgley – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Roger Midgley – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Roger Midgley – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Roger Midgley – Storbritannias olympiske komité Rediger på Wikidata
Marianene, en havbue
Kaskadevulkanene, en kontinentalbue
En **vulkanbue** er en rekke vulkanske øyer eller fjell dannet av platetektonikk der en tektonisk havplate forsvinner under en annen jordskorpeplate og danner magma. Det er to typer vulkanbuer. Havbuer (ofte kalt øybuer, en type øygruppe) og kontinentalbuer. For havbuer forsvinner en havplate under en annen havplate. Enkelte steder kan en finne begge typer vulkanbuer langs samme subduksjonssone om en plate forsvinner under en plate som begge er dekket av land og hav.

To klassiske eksempler på havbuer er Marianene vest i Stillehavet og De små Antiller vest i Atlanterhavet. Kaskadevulkanene vest i Nord-Amerika og Andesfjellene langs vestsiden av Sør-Amerika er eksempel på kontinentale vulkanbuer. Det beste eksempelet på vulkanbuer som strekker seg både til havs og over land er vulkanbuen som utgjør Aleutene og De aleutiske fjellene på Alaskahalvøya og Kuril-Kamtsjatka-buen som består av Kuriløyene og den sørlige Kamtsjatkahalvøya.

Petrologi
---------

I subduksjonssoner fører tapet av flyktige bestanddeler i platen som blir presset nedover til delvis smelting i mantelen og dette skaper kalkalkalisk magma med lav tetthet som stiger og trenger seg opp i litosfæren til platen over.

På siden av en øybue der platen blir presset under den andre får en en dyp og smal dyphavsgrop, som er grenseflate mellom de to platene. Denne gropen blir dannet ved at den subduserende platen drar med seg ytterkanten av den overliggende platen nedover. Det oppstår ofte jordskjelv langs disse subduksjonssonene med seismisk hyposenter dypt under øybuene. Disse skjelvene definerer Wadati-Benioff-soner.

Den aleutiske buen med både en hav- og en kontinentaldel

Eksempler
---------

### Kontinentale buer

* Kaskadevulkanene
* Alaskahalvøya og De aleutiske fjellene
* Kamtsjatka
* Andesfjellene

### Øybuer

* Aleutene
* Kurilene
* Japan og Ryukyuøyene
* Izuøyene
* Filippinene
* Marianene
* Tonga og Kermadecøyene
* Ogasawaraøyene eller Boninøyene
* Kreta og Dodekanesene
* Andamanene og Nikobarene
* Mentawaiøyene
* Sundabuen
* De små Sundaøyer
* Tanimbar- og Kaiøyene
* Salomonøyene
* De små Antiller, inkludert Leewardøyene
* Sør-Sandwichøyene

Kilder
------

* Subduction Zone Volcanism Arkivert 29. desember 2018 hos Wayback Machine.
* Tectonics and Volcanoes of Japan
* USGS: Island-Arc, Oceanic, and Continental Volcanoes

Eksterne lenker
---------------

* (en) Volcanic arcs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis
 |