recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sysselmannsgården** er en bygning i området Skjæringa i Longyearbyen på Spitsbergen, som ligger på fjellsiden over Sjøområdet ved Adventfjorden. 

Den første Sysselmannsgården ble bygget i 1934 av den overvintrende sysselmannsfullmektigen Helge Ingstad. Den var en enetasjersbygning med to små uthus og en hundegård. Av uthusene står ett igjen etter at Tyskland brente ned Sysselmannsgården i 1943. Den nåværende Sysselmannsgården ble tegnet av Eindride Slaatto som residens og kontor for Sysselmannen på Svalbard. Den ligger på fjellsiden omkring 500 meter over havet. Den ligger nært den senere oppførte Administrasjonsbygget for Sysselmesteren på Svalbard. 

Hovedbygningen er bygget i tre i to etasjer med sadeltak og rødmalt. Angränsande torn i tre våningar har en vitfärgad putsad fasade.

Litteratur
----------

* Anne-Cathrine Flyen: *Sysselmannsgården på Svalbard: Longyearbyens "kongsgård*, i årsboken för Foreningen til norske fortidsminnesmerkers bevaring 2010

Kilder
------

* *Arkitekturguide för Nord-Norge och Svalbard*

Referanser
----------

1. ↑  «Per Kyrre Reynert: *Longyearbyen. Fra company town til moderne by*, 2013, {{ISBN|978-82-91850-39-9}}» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 2. mars 2018. Besøkt 1. mars 2018.
En målvakt i bandy
En målvakt i fotball
Håndballsmålvakten Cecilie Leganger
En målvakt i ishockey
En **målvakt**, også kalt **målmann**, **goalkeeper**, **goalie** eller bare **keeper**, er en lagsportsutøver som forsvarer et mål for å hindre at det andre laget tar poeng. Det brukes målvakt i de fleste ballsporter, for eksempel i fotball, håndball, bandy og vannpolo, og en del andre sporter, blant annet ishockey.

Det finnes ofte spesielle regler for målvakten som ikke gjelder de andre spillerne, hovedsakelig for å beskytte målvakten, som har en utsatt posisjon på laget. I noen sporter, som ishockey, må målvakten ha på seg spesielt beskyttelsesutstyr for å beskytte kroppen mot spilleobjektet (ballen, pucken, e.l.).

Bandy
-----

I bandy er målvakten den eneste spilleren som ikke bærer kølle, og han kan dermed aldri skåre mål. Han får imidlertid, som den eneste, lov til å ta ballen med hendene, dette kun innenfor en avmerket radius på 17 meter fra målet. Målvakten får også kaste ballen, både dersom han fanger den under spillets gang, og når ballen har blitt skutt over kortlinjen av det angripende lag. Målvakten i bandy har noe mer beskyttelsesutstyr enn utespillerne.

Fotball
-------

Utdypende artikkel: Målvakt (fotball)

I fotball er målvakten den eneste på laget som har lov til å ta ballen i hendene ute på banen. Målvakten kan bare ta på med hendene innenfor sekstenmeterfeltet, men kan også ta ballen med hendene utenfor hvis han har begge benene i bakken innenfor sitt område. Målvakten kan imidlertid ikke ta ballen i hendene etter pasning fra en medspiller, eller et uberørt innkast, kun hvis en medspiller header eller bryster ballen til han. Målvakten bruker som regel en annerledes drakt enn resten av laget. Han har også lov til å bruke hansker.

Håndball
--------

Målvakten i håndball har sine spesielle rettigheter innenfor 6 metersmerket. En god målvakt er fokuseret, modig, smidig og har gode reaksjonsevner.

Ishockey
--------

Målvakten i ishockey har mer verneutstyr på seg, på grunn av at han ofte blir truffet av pucken. Det gjelder noen spesielle regler for målvakten, han kan for eksempel holde pucken med hendene for å stoppe spillet.

Vannpolo
--------

Målvakter i vannpolo har tre spesielle regler hvis de er innenfor fire-metersområdet:

* De kan ta i ballen med to hender.
* De kan berøre bunnen av bassenget.
* De kan slå med knyttet neve.

De har ikke lov til å være i motstanderens banehalvdel.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Gisle Hannemyr** (født 3. juli 1953 i Hammerfest) er en norsk forsker, gründer og kommentator innen informatikk, især om Internett. 

Hannemyr er ansatt ved Institutt for Informatikk ved Universitetet i Oslo som forsker og lektor, der han særlig arbeider med bruk og design av Internett-baserte tjenester, og var medlem av regjeringens personvernkommisjon 2007-2009.

Han er også brukt som meddommer og sakkyndig vitne i rettssaker.

Utdannelse
----------

Hannemyr er utdannet B.Sc. i Computer Science fra University of Manchester.

Oslonett
--------

Sammen med flere andre startet Hannemyr Oslonett i desember 1991. Oslonett ble senere kjøpt opp av mediehuset Schibsted og ble først til Schibsted Nett, deretter – gjennom en fusjon med Telenor Online – ble det Scandinavia Online (Sol). Gjennom arbeidet i Oslonett bidro han til å gjøre Internett tilgjengelig for folk flest i Norge. Oslonetts sider fra Lillehammer-OL er innlemmet i Nasjonalbibliotekets og Nasjonalmuseets samlinger.

Priser (utvalg)
---------------

Hannemyr har fått mange priser, blant annet «10-Årets Internettperson 1993–2003», og «Rosing-akademiets Hederspris 2002».

Bibliografi
-----------

* 1990: *Åpne systemer*, Den norske Dataforening – redaktør
* 1992: *Åpne systemer. Teknologi, strategi og praksis* Universitetsforlaget
* 1994: *Bruk Internet!*, Prentice-Hall – medforfatter: Peter Kent
* 1995: *Internett for Windows*, Prentice-Hall
* 1995: *BIT – Bruk Informasjonsteknologi*, Cappelen – medforfattere: Maus, Sugar og Skagestein
* 2005: *Hva er Internett* ; artikkel i Universitetsforlaget serie *Hva er*
* 2009: *Sammensatte tekster*, Cappelen Akademisk – medforfattere: Liestøl og Fagerjord

Familie
-------

Gisle Hannemyr er bror av teatermannen Trond Hannemyr, som var en av stifterne av Grenland friteater og senere av Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival.

Referanser
----------

1. ↑  NOU 2009:1
2. ↑  Hevder meddommer sovnet av og stirret ubehagelig på motparten
3. ↑  Omstridt konsulent røk ut – nå er det full krig om meddommere
4. ↑  DVD-Jon nektet skyld igjen
5. ↑  «Oslonetts nettsteder 1993–94». *Nasjonalbiblioteket*. Besøkt 10. juli 2022.
6. ↑  NRK (15. juni 2022). «Nå kan du se Vidar Theisens værmeldinger på museum». *NRK*. Besøkt 10. juli 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Profil hos Universitetet i Oslo
* Personlig hjemmeside
* Intervju i "Ekko" om Internett i Norge[*død lenke*], NRK radio

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
Et **gissel** er en person som med sitt liv må garantere for at andre oppfyller en forpliktelse eller et krav, som en form for pant eller pressmiddel. Det å ta gisler er blant annet benyttet av terrorister, politiske ekstremistgrupper, eller av kriminelle for å presse igjennom krav, som for eksempel fritt leide eller pengeutbetaling.

Statlig gisseltaking eksisterer også i totalitære stater, som et politisk tvangsmiddel.

Genèvekonvensjonen av 1949 fastsetter at gisseltaking er forbudt i krig ved artikkel 34, og i borgerkrig ved artikkel 3. I 1979 ble det vedtatt en konvensjon i FN som var rettet mot gisseltaking.

Etymologi
---------

«Gissel» kommer av norrøn *gísl* som er avledet av germansk *\*gísla-* som antageligvis er av keltisk opphav, jamfør gammelirsk *gell* («pant», «sikkerhet»), irsk *giall* («gissel») og walisisk *gwystl* («pant», «gissel»). Den keltiske formen kan muligens være avledet av indoeuropeisk *\*gheidh-* – «begjær».

Historie
--------

I oldtiden, antikken og middelalderen ble gisseltaking eller -utveksling brukt som en sikkerhet for at fredsvilkår ble overholdt. Dette kunne ofte være barn av de fremste borgerne eller adelige, og ble særlig brukt da en sterke part inngikk fred med en svakere part, for å sikre at den svakere part overholdt avtalen. Tilfeldig gisseltaking i krig har sannsynligvis alltid forekommet. Denne praksisen er avspeilet i nordisk mytologi hvor æsene etter en fredsslutning utvekslet gisler for å sikre freden. Således kom Frøya, Frei og Njord til å leve blant æsene.

Hitler-Tyskland benyttet et form for gisselsystem ved å arrestere og fengsle nærstående av personer som de ikke fikk tak i, i tillegg til å ta gisler som represaliemetode.

Fra 1970-tallet har flere ekstreme grupper foretrukket gisseltaking; eksempler er for eksempel massakren i München og gisseldramaet ved en barneskole i Beslan i Nord-Ossetia i 2004.

Se også
-------

* Stockholmsyndromet

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Gissel. (2009, 14. februar). I Store norske leksikon. Hentet 18. mai 2016 fra .
2. ↑  de Caprona, Yann: *Norsk etymologisk ordbok*. Kagge Forlag AS, 5. opplag (2014). s. 986
3. ↑  Iddeng, Jon W.: *Romerrikets historie – republikkens vekst og fall*. Dreyers forlag, Oslo (2014). s. 74

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
Rådhuset i Bremen er sete for delstatens regjering kalt *Senat***Delstatsregjering** (*Landesregierung*) er betegnelsen på kabinettet i en delstat i Tyskland. I Bayern og Sachsen kalles delstatsregjeringen *Staatsregierung*, i Rheinland-Pfalz *Ministerrat* og i Berlin, Hamburg og Bremen *Senat*.

Delstatsregjeringen består av regjeringssjefen og et antall ministre. Regjeringssjefen kalles i alle delstater unntatt bystatene for Ministerpräsident. I Berlin er tittelen regjerende borgermester og i Bremen og Hamburg senatspresident. I bystatene kalles ministrene for senatorer.

Stats- og regjeringsformen er for alle tyske delstater parlamentarisk republikk. Den forfatningspolitiske rammen for denne regjeringsformen er foreskrevet i den føderale tyske forfatningsretten, gjennom det såkalte homogenitetspåbudet i Grundgesetz (Artikkel 28). Med homogenitet siktes her til at delstatene skal ha den samme forfatningsmessige grunnform med hensyn til republikken, demokratiet og den sosiale rettsstaten.

Se også
-------

* Tysklands politiske system

Referanser
----------

1. ↑  Grundgesetz artikkel 28

Portal: Tyskland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
***Caprice of the Mountains*** er en amerikansk stumfilm fra 1916, regissert av John G. Adolfi.

Handling
--------

Den velstående playboyen Jack Edmunds tilbringer litt tid i en liten fjell-by, hvor han blir kjent med den lokale jenta Caprtice Talbert og inviterer henne til leiligheten hans. Når faren til Caprice oppdager dette – selv om ingenting har skjedd mellom dem – tvinger han de to til å gifte seg. De to nygifte flytter deretter til Jacks hjem i storbyen.

Men det oppstår snart en rekke problemer mellom de to, ettersom Jack fremdeles er irritert over bryllupet - og han egentlig ikke ønsket å gifte seg enda. I tillegg oppdager Caprice snart at hun ikke orker å bo i storbyen, og hun ønsker å reise hjem til landsbyen hvor hun hører hjemme.

Skuespillere
------------

* June Caprice som Caprice Talbert
* Harry Hilliard som Jack Edmunds.
* Joel Day som Dave Talbert.
* Lisle Leigh som Maria Baker.
* Richard Hale som Tim Baker.
* Albert Gran som James Edmunds.
* Tom Burrough som Tom Edmunds.
* Robert Walker som Dick Deane.
* Sara Alexander som tanten til Caprice.

Referanser
----------

1. ↑  CAPRICE OF THE MOUNTAINS

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Caprice of the Mountains* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Caprice of the Mountains* på American Film Institute Rediger på Wikidata
Hellas' flagg. Flaggets størrelsesforhold er 2:3
**Hellas' flagg** består av ni horisontale striper, vekselvis hvite og blå. I øvre venstre hjørne har flagget et hvitt kors på blå bakgrunn. Korset symboliserer den gresk-ortodokse kirke. Historien forteller at de ni stripene tilsvarer stavelsene i slagordet *Frihet eller død* på gresk. Flagget stammer fra den greske uavhengighetskrigen på 1820-tallet. Det ble offisielt antatt da Hellas proklamerte uavhengighet 13. januar 1822. Det har hatt konkurranse fra et enklere flagg, blå duk med hvitt kors, som i perioder har vært anerkjent som landets flagg. Flagget er ett av flere nasjonalflagg som har USAs flagg som forbilde.

Flagget benyttes i samme form som nasjonalflagg, handelsflagg, statsflagg og orlogsflagg.

Orlogsgjøs, rangflagg
---------------------

Det greske sjøforsvarets fartøyer fører en orlogsgjøs som består av et hvitt kors på blå duk, med andre ord identisk med kantonen fra nasjonalflagget og med landets riksvåpen. Flaggoffisrer fører flagg basert på gjøsen med en eller flere sekstakkede, hvite stjerner.

Presidentflagg
--------------

Republikkens president fører siden 1979 kvadratisk, blått flagg med en variant av riksvåpenet, et skjold med hvitt kors på blått omkranset av gule olivengrener, i midten. Flagget benyttes for å markere presidentens nærvær på land og som rangflagg i sjøforsvaret.

* Alternativt gresk flagg, 1828-1978Alternativt gresk flagg, 1828-1978
* Hellas' orlogsgjøsHellas' orlogsgjøs
* Hellas' presidentflaggHellas' presidentflagg

Litteratur
----------

* *Album des pavillons nationaux et des marques distinctives. National flags and distinctive markings*, Service hydrographique et océanographique de la marine, Brest, 2000

Eksterne lenker
---------------

* The flag Fra Hellas' presidentkontor
* Greece: President of the Republic fra FOTW

| * v
* d
* r
Europeiske flagg |
| --- |
| Selvstendige land | Albania **·** Andorra **·** Armenia **·** Aserbajdsjan **·** Belarus **·** Belgia **·** Bosnia-Hercegovina **·** Bulgaria **·** Danmark **·** Estland **·** Finland **·** Frankrike **·** Georgia **·** Hellas **·** Irland **·** Island **·** Italia **·** Kosovo **·** Kroatia **·** Kypros **·** Latvia **·** Liechtenstein **·** Litauen **·** Luxembourg **·** Malta **·** Moldova **·** Monaco **·** Montenegro **·** Nederland **·** Nord-Makedonia **·** Norge **·** Polen **·** Portugal **·** Romania **·** Russland **·** San Marino **·** Serbia **·** Slovakia **·** Slovenia **·** Spania **·** Storbritannia **·** Sveits **·** Sverige **·** Tsjekkia **·** Tyrkia **·** Tyskland **·** Ukraina **·** Ungarn **·** Vatikanstaten **·** Østerrike |
| Territorier | Færøyene **·** Gibraltar **·** Guernsey **·** Jersey **·** Man **·** Åland |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**«Capri c'est fini»** er en fransk sang, skrevet og fremført av Hervé Vilard. Den ble utgitt på hans debutsingle (Mercury) i juni 1965 og ble en enorm fransk og internasjonal hit. Sangen var starten på Vilards karriere og gjorde ham umiddelbart berømt. Platen solgte i 3.3 millioner eksemplarer. Vilard spilte inn versjoner på syv ulike språk. Inspirasjonen kom da Vilard så en reklame-reiseplakat for den italienske byen Capri i en stasjon på Métro de Paris. *«C'est fini»* kommer fra en populær sang med Charles Aznavour, som har samme tittel. Sangen forteller om et brudd i et forhold, som hadde begynt i Capri.

Coverversjoner
--------------

Sangen har vært gjenstand for mange coverversjoner. I 1980 spilte René Simard inn sangen. I 1994 gjorde Ludwig von 88 en versjon på albumet *17 plombs pour péter les tubes*. I 2004 tolket vokalgruppen Indigo sangen på albumet *Classixties*. En punkversjon ble innspilt av Furax og utgitt på gruppas album *À la recherche de la nouvelle Punk Star* (2006). In 2008, Francis et ses peintres in participation with Philippe Katerine gjorde en coverversjon på albumet *La Paloma*. Caravelli gjorde også en *easy listening*-versjon som finnes på *Reader's Digest Music: A New Day Has Come* (2007).

Fremmedspråklige versjoner innbefatter mest notabelt med Udo Jürgens på italiensk og tysk (og beholder den franske tittelen) i 1966, en mye senere nederlandskspråklig versjon, «Parijs was zo mooi», med Doran i 1998 og en tredje nederlandskspråklig versjon (som beholder den franske tittelen) med Freddy Birset i 2002.

Den engelskspråklige versjonen bærer tittelen «Kiss Tomorrow Goodbye», fremført av britiske Vince Hill på hans album *So Nice* (1967). En amerikansk versjon ble fremført av Lainie Kazan.

Svensk versjon
--------------

Allan Forss har skrevet den svenske teksten. Den svenske tittelen er «Du vet».

### Innspilling

* Anita Lindblom. Utgitt på EP-platen *Balladen om den blå baskern* (Fontana TE 466 278) i 1966.

I populærkulturen
-----------------

* I 1996 var sangen inspirasjonskilden til albumtittelen *Jeepster*
* Også i 1996 ble den anvendt i tegneserie, skrevet av Patrick Giordano, tegnet av Francard og utgitt av Dargaud
* I 1998 fremførte duoen Kad et Olivier sangen på sine konserter
* I den franske filmen *Astérix aux Jeux olympiques* (2008, gjorde filmpersonligheten Francix Lalannix (spilt av Francis Lalanne) parodier på forskjellige kjente hits, innbefattet «Capri c'est fini», som han sang som «Gergovie, c'est fini».
* I en parodi på det populære barneprogrammet *L'École des fans* fremførte en ung Odeline Fion en parodi på «Capri c'est fini» i programmet *Les Nuls L'émission*. Alain Chabat spilte rollen som *L'École des fans*-programlederen Jacques Martin.
* I 2010 gjorde Stephane Guillon en parodi i TV-showet *Salut les Terriens* på Canal+ og sang: *«Capri, c'est gratuit. Et dire que le billet est à 3000 euros..»*

Referanser
----------

1. ↑  Second Hand Songs: Capri c'est fini
**Vickers VC.1 Viking** var et lav-vinget tomotors passasjerfly, basert på bombeflyet Vickers Wellington, produsert av Vickers-Armstrongs i England. 

Vickers VC.1 Viking hadde to Bristol Hercules 634 motorer, en på hver side av flykroppen. Det første flyet ble rullet ut den 22. juni 1944, og i alt ble det bygget 161 fly inntil januar 1954. Den første utgaven, *Viking 1A*, kunne frakte 21 passasjerer, mens *Viking 1B* var 710 mm lengre og kunne frakte 24 passasjerer.

Initialene «VC» betød *Vickers Civil*, et bevisst ekko av «DC» som det amerikanske flyselskapet Douglas benyttet. Navnet Viking hadde vært benyttet tidligere, i årene 1918–1923, for Vickers Viking, et fly med en motor.

Flytypen ble benyttet av British European Airways BEA -på ruten mellom London og Oslo tidlig på 1950-tallet.

Den 9. august 1961 styrtet et fly av denne typen under innflyging til Sola lufthavn ved Stavanger i den såkalte Holtahei-ulykken.

Spesifikasjoner (Mk.IB)
-----------------------

Vickers Viking 1B

| Tekniske data |  |
| --- | --- |
| Mannskap | 3 |
| Lengde | 19,86 m |
| Vingespenn | 27,20 m |
| Vingeareal | 81,93 m² |
| Høyde | 5,97 m |
| Vekt (uten last) | 10 392 kg |
| Vekt (maksimalt) | 15 422 kg |
| Motor | 2 × Bristol Hercules 634 (2 × 1 242 kW) |
| Ytelser |  |
| Maksimal hastighet | 421 km/t |
| Marsjfart | 338 km/t |
| Rekkevidde | 2 720 km |
| Marsjhøyde | 7 625 m |
| Klatrefart | 7,6 m/s |
| Passasjerer | 24-27 |
|

Tilsvarende fly
---------------

* Vickers Valetta

Eksterne lenker
---------------

* Vickers VC.1 Viking

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** LCCN
 |
**John-Nhan Tran** (født 6. februar 1966 i Vietnam) er en vietnamesisk-amerikansk katolsk prelat som er utnevnt til hjelpebiskop i Atlanta i USA.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han kom som flyktning sammen med sin familie til USA, til New Orleans i Louisiana. I 1989 htok han bakkalaureat ved *Saint Joseph Seminary College* i Saint Benedict i Louisiana.Han studerte teologi ved *Notre Dame Seminary* i New Orleans, og tok der en *Master of Divinity* (1992).

### Prest

Hanble presteviet den 30. mai 1992 fore erkebispedømmet New Orleans. Han var først ksapellan ved *Our Lady of Lourdes* i Violet (1992-1995), ved *Visitation of Our Lady* i Marrero (1995-1997), ved *Saint Angela Merici* i Metairie (1997-1998) og ved *Our Lady of Divine Providence* i Metairie (1999-2001). Deretter var han sogneprest for *Saint Louise de Marillac* i Arabi (2001-2003), *Saint Bonaventure* i Avondale (2003-2007), *Saint Joan of Arc* i LaPlace (2007-2015) og for *Mary, Queen of Heaven* i Mandeville (2015-2022).

### Hjelpebiskop i Atlanta

Pave Frans utnevnte ham den 25. oktober 2022 til hjelpebiskop i erkebispedømmet Atlanta.

Referanser
----------

1. ↑   Catholic-Hierarchy.org, katolsk hierarki ID tranj, besøkt 26. oktober 2022[Hentet fra Wikidata]
**Daqing**komplekset (forenklet kinesisk: 大庆油田; tradisjonell kinesisk: 大慶油田; pinyin: *Dàqìng Yóutián*), tidligere kjent som **Taching**,) er det største oljefeltet i Folkerepublikken Kina, og ligger mellom elvene Songhua og Nenjiang i provinsen Heilongjiang.

Det ble oppdaget i 1959, og fat (pr 2004) produsert over ti milliarder fat (1,6 km³) olje siden 1960. Daqing inneholdt opprinnelig 16 milliarder fat (2,5 km³) eller 2,2 mia tonn; de gjenværende produserbare reserver utgjør ca. 3,6 mia fat (572.000,000 m³) eller 500 mill tonn. Nåværende produksjon er på ca. én mill fat (160.000 m³) daglig, noe som gjør det til det fjerde mest produktive oljefelt i verden. 

Daqing Oilfield Company Limited, med hovedkvarter i Daqing, er operatør på feltet.

Referanser
----------

1. ↑  China today Arkivert 29. september 2007 hos Wayback Machine.
2. ↑  New China's first quarter-century (1975) Arkivert 1. desember 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Daqing Oilfield Company Limited website

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Vickers F.B.5 Gunbus** var et britisk jagerfly, og et av de tidligste jagerflyene som ble introdusert under den første verdenskrig. Prototypen fløy første gang under betegnelsen E.F.B.5 ( Experimental Fighting Biplane 5 ) 17. juli 1914. Flyet ble satt i produksjon fra august 1914, de første serieproduserte F.B.5 var klare i oktober samme år.

F.B.5 debuterte på vestfronten i februar 1915. Etter en periode preget av vanskeligheter med motoren og etterhvert lite tilfredsstillende ytelser i forhold til motstandernes stadig bedre fly ble F.B.5 trukket tilbake fra fronten høsten 1916, men skulle gjøre tjeneste som treningsfly en stund enda.

I tillegg til Vickers, ble F.B.5 også produsert i Frankrike av Société Anonym Darracq, og i Danmark ved Tøjhusverkstedet.

Spesifikasjoner
---------------

| Dimensjoner | F.B.5 Gunbus |
| --- | --- |
| Vingespenn | 11,13 m |
| Lengde | 8,28 m |
| Høyde | 3,38 m |
| Vingeareale | 35,49 m² |
| Nettovekt | 553 |
| Ytelser |  |
| Topphastighet | 113 km/t |
| Klatrehastighet | 1,6 m/s |
| Lastet vekt | 930 kg |
| Annet |  |
| Motor | 1× Gnome Monosoupape 9-sylindret roterende stjernemotor ( 100 hk ) |
| Bestykning | 1× Lewis 7,7 mm mitraljøse |

Eksterne lenker
---------------

* Vickers FB.5 (Gunbus)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |

Portal: Første verdenskrig
***Vickibella*** er en slekt av biller som lever av og på sopp. De hører til underfamilien dråpebiller (Scaphidiinae) i den artsrike familien kortvinger (Staphylinidae).

Utseende
--------

Små (ca. 2  mm), dråpeformede, svært blanke biller, brune eller svarte. Antenner og bein kan foldes tett inntil kroppen slik at hele billen blir glatt og dråpeformet, og svært vanskelig å få tak på. For ekesmpel er det nesten umulig å plukke opp en slik bille med en pinsett. **Hodet** er bredt med små fasettøyne. Antennene er temmelig lange og ganske tynne, de to innerste og tre ytterste leddene noe tykkere. **Brystskjoldet** (pronotum) er glatt, blankt og hvelvet, fint punktert, med jevnt kurvede sidekanter. **Dekkvingene** er jevnt rundede, glatte, fint punkterte, med en fure (sømstripen) langs innerkanten, men ellers uten lengdestriper. De er tvert avkuttet bak og dekker ikke bakkroppsspissen på levende eksemplarer. På døde eksemplarer i samlinger er ofte bakkroppen skrumpet sammen slik at den er fullstendig dekket av dekkvingene. **Bakkroppen** er tilspisset bak. **Beina** er lange og spinkle.

Levevis
-------

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt på New Zealand.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger (Staphylinidae) Latreille, 1802
				+ Underfamilien **dråpebiller, Scaphidiinae** Latreille, 1807
					- Stamme Scaphisomatini Casey, 1893
						* Slekten ***Vickibella*** Leschen & Löbl, 2006
							+ *Vickibella apicella* (Broun, 1880)

Referanser
----------

1. ↑  Leschen, R.A.B. & Löbl, I. 2006 [2005]. Phylogeny and classification of Scaphisomatini (Staphylinidae: Scaphidiinae) with notes on mycophagy, termitophily, and functional morphology. *Coleopterists Society monograph* 3: 1–63.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Vickibella* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Vickibella* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Kvernesfjorden sett fra Bergsøya
Bremsnesfjorden mellom Averøy og Kristiansund.
**Kvernesfjorden** er en fjord på sørsida av Averøya i kommunene Averøy, Kristiansund, Gjemnes og Hustadvika på Nordmøre. Fjorden har ei lengde på 22 kilometer og går først sørøstover langs den sørøstlige delen av Averøya, før den snur sørvestover på sørsida og inn til Skjelvikbukta ved Eide i botn av fjorden.

Fjorden har innløp i nord mellom Sildvolnes på Freiøya i øst og Leitet i vest og er en fortsettelse av Bremsnesfjorden som går nordover til Kristiansund. Sør for Frei ligger Flatsetøya der Freifjorden går østover. Tvers over fjorden for Flatsetøya ligger Kvernes, som har gitt navn til fjorden, i det sørøstligste hjørnet av Averøya. Fra her svinger fjorden sørvestover. På Averøysida ligger grendene Strand, Rokset, Mek, Mork, Å og Rånes. Like sørvest for Rånes ligger Rånestangen, som markerer den sørlige grensa til Kornstadfjorden som går nordvestover på vestsida av Averøya. 

På sørsida av fjorden ligger grendene Stokke, Røvik, Skjerset, Sevika, Krevika, Strand og Sorset. Innerst i fjorden ligger Isingvågen og den mindre Skjelvikbukta. Her ligger kommunesenteret Eide i Hustadvika kommune. 

Fv279 går langs sørsida av fjorden, mens Fv247 går på nordsida.

Referanser
----------

1. ↑  Kvernesfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Holografisk sikte på en airsoftutagve av HK MP5K.
Skisse av virkemåten til et EOTech holografisk sikte.
Siktebildet til et EOTech 512 holografisk sikte.
Et **holografisk sikte** er et ikke-forstørrende optisk sikte hvor retikkelet er et hologram. Hologrammet er bygd inn i siktevinduet og lyses opp av en laserdiode.

Historie
--------

Den første generasjonen av kommersielle holografiske sikter ble introdusert av EOTech i 1996, under varenavnet Bushnell HoloSight. Siktet var ment for det sportskyttere og jegere, og vant prisen *Optic of the Year Award from the Shooting Industry Academy of Excellence*.

EOTech var den eneste produsenten av holografiske sikter frem til tidlig i 2017 da Vortex lanserte Razor AMG UH-1 som et konkurrerende produkt.

Se også
-------

* Rødpunktsikte
* Dioptersikte
* Hullsikte
* Lasersikte
* Kikkertsikte

Referanser
----------

1. ↑  Red Dot Sights / Reflex Sights & Holosights Explained -Electronic Sights; A look at why they exist, how they work, and how you use them.
2. ↑  Jane's international defence review: IDR.: Volume 34, page 76
3. ↑  «Vortex Razor AMG UH-1 Red Dot on the Range». The Firearm Blog.
**Brubakkveien** (12-26D; ingen oddetallsadresser) er en vei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går sørvestover fra krysset mellom Grorudveien og Maria Dehlis vei gjennom et industriområde på østsiden av Alnabru stasjon og på nordsiden av Alnaparken. Det er flere tilkomster til Alnaparken fra Brubakkveien. Veien fikk navn i 1983 etter eiendommen Brubakk (gnr./bnr. 91/4), som var husmannsplass under Bredtvet.

Nummer 16 har bussparkering for Norgesbuss og kjøreskole for tunge kjøretøy. Videre mot vest fra nummer 16 er veien i hovedsak sykkevei, med unntak av privat tilkomst til boligene ved Nyland i nummer 26. Sykkelveien passerer sør for hovedkontoret til BAMA Gruppen og ender i Nedre Kalbakkvei.

Kilder
------

* Oslo byleksikon

Eksterne lenker
---------------

* «Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Operasangeren Feodor Chaliapin framstiller Holofernes i Valentin Serovs *Judith*, 1898
**Holofernes** (hebraisk הולופרנס) var en assyrisk general under Nebukadnesar II som figurerer i deuterokanoniske *Judits bok*.

Cristofano Alloris maleri *Judit med Holofernes' hode*.
Det ble sagt at den babylonske kongen Nebukadnesar sendte Holofernes for å ta hevn på nasjonene i vest som hadde unnlatt å støtte hans regime. Generalen beleiret Bethulia (antagelig byen Meselieh) og fikk byen nesten til å overgi seg. Den ble berget av Judit, en vakker hebraisk enke som dro inn til Holofernes’ leir og forførte ham. Mens den berusede Holofernes sov skar hun hodet av ham. Deretter dro hun tilbake til Bethulia med generalens hode, og således beseiret hebreerne fienden.

Holofernes er avbildet i tallrike malerier og andre kunstverk sammen med Judit, blant annet er de to omtalt i Geoffrey Chaucers *Munkens fortelling* i *Canterbury-fortellingene*, og i Dantes *Purgatorio* hvor Holofernes blir funnet på Stolthetens terrasse.

Referanser
----------

1. ↑  Judith – Revised Standard Version (1966)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Holofernes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Historie

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Jens Bay** var en dansk filosof og journalist, og forstander i det danske TAMU-systemet. I 1973 giftet han seg med den danske sosialpedagogen Bodil Glad, og de to flyttet til Træningsskolen på Amager, som var en del av Kofoed-systemet. Bay tok over som forstander ved Træningsskolen, og fra begynnelsen av 1970-tallet arbeidet Bay og Glad med utviklingen av konsekvenspedagogikk; en pedagogisk teori om sosial læring.

Konsekvenspedagogikk tar utgangspunkt i et humanistisk-eksistensialistisk menneskesyn, og vektlegger begreper som frihet, autonomi, valg, ansvar og konsekvens. Teorien er utviklet som "et samspill mellom en filosofisk inspirert ide og en pedagogisk praksis" (J. Bay 2005). Bay tok utgangspunkt i at sosial kompetanse kan læres, på lik linje med faglig kompetanse. Det er derfor, ifølge Bay, pedagogens oppgave å legge til rette for at den lærende skal kunne utvikle sosial handlingskompetanse i tråd med normene i samfunnet.

Den viktigste målgruppa i utviklingsfasen har vært ungdom mellom 18 og 30 år som har falt utenfor det ordinære skolesystemet, og som av samfunnet har blitt definert som «ungdom med tilpasningsvansker». Bay og Glad arbeidet kontinuerlig med utviklingen av konsekvenspedagogikken frem til hans død, 4. juli 2013.

I Norge har Kjelle videregående skole, Strømmen videregående skole, Bjertnes videregående skole, Drømtorp videregående skole, Årstad videregående skole, Bergeland videregående skole, Haugaland videregående skole og Halden videregående skole avdeling Tosterødberget arbeidet etter Jens Bays pedagogiske retning.

Litteratur
----------

* Bay, Jens (1982): *Avvikerne og ansvaret. På vei mot konsekvenspedagogikk*. Oslo: Cappelen
* Bay, Jens (1997): *Læring, utvikling og kompetance – pædagogisk vejledning*. TAMU-senteret, København
* Bay, Jens (2005): *Konsekvenspedagogikk*. Borgen forlag.
* Bay, Jens (2008): *Bemerkninger til pedagogiske metoder som kan danne grunnlaget for sosial læring*.

Referanser
----------

1. ↑  Konsekvenspedagogikken som anvendt pedagogikk på Halden vgs - avdeling Tosterødberget Arkivert 14. mars 2014 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Tamu.dk
* Jens Bays "Konsekvenspedagogikk - en samtale med Jens Bay
**Jens Brun-Pedersen** (født 24. mars 1954) er en norsk tidligere journalist og programleder på TV. Han har siden slutten av 1990-tallet vært pressesjef i Human-Etisk Forbund. 

Brun-Pedersen har examen artium fra Drammen Gymnas. Han har mellomfag i historie og grunnfag i sosiologi fra Universitetet i Oslo. Fra 1977 til 1978 var han internasjonal sekretær i Norsk Studentunion.

I radio begynte Brun-Pedersen som 18-åring og har vært innom programmer som Ungdommens radioavis, Ungdomsnytt, Barnetimen, Her og nå, Nattradioen, NRK Sørlandssendingen, Dagsnytt, Ekko og Utenlandssendingen. Fra 1982 til 1984 var han ansvarlig redaktør og daglig leder i Radio Oslo, som han startet sammen med Jan Øyvind Helgesen, Tor Risberg og Petter Nome. Sammen med humorist Otto Jespersen stod han bak matpakkefilosofene «Bjarne og Gunnar», kjent fra NRK fra midten av 1980-tallet til midten av 1990-tallet. Han arbeidet som reporter i Dagsrevyen fra 1990 til 1994.

1994 ble han programleder for den nystartede TV-quizen *Jeopardy!*, som ble sendt på TV 2 fra 1994. Han har også vært journalist i VG og Osloavisen. 

I 1998 ble Brun-Pedersen ansatt som pressesjef i Human-Etisk Forbund. Han har i denne stillingen deltatt i flere debatter vedrørende statsreligion og livssyn. Han har selv bakgrunn fra pinsebevegelsen, men brøt med pinsebevegelsen i ungdomsårene.

Personlig forhold
-----------------

Jens Brun-Pedersen er barnebarn til Sverre Kornmo og nevø av Morgan Kornmo, som begge var predikanter i pinsebevegelsen.

Referanser
----------

1. ↑  «Jens Brun-Pedersen». *www.filmfront.no*. Besøkt 28. mars 2020.
2. 1 2 3  «Hvem er Jens Brun-Pedersen?». *Dagbladet.no* **(norsk)**. 11. mars 2001. Besøkt 28. mars 2020.
3. ↑  Brun-Pedersen, Jens (26. april 2019). «– Nei, Ropstad, ingen ønsker et livssynsnøytralt samfunn». *Fri tanke - nettavis for livssyn og livssynspolitikk* **(norsk)**. Besøkt 28. mars 2020.
4. ↑  «Vil holde folkemøte mot nazisme». *www.vg.no*. 25. februar 2003. Besøkt 28. mars 2020. «-Vi skal ha et møte med politiet i helgen eller i neste uke. Vi regner ikke med at det vil bli noe problem å få tillatelse, sier informasjonssjef Jens Brun-Pedersen i Human-Etisk Forbund til NTB.»
5. ↑  «Søsteren forsvarer Jens Brun-Pedersen mot hets». *Vårt Land - www.vl.no* **(norsk)**. 24. juni 2016. Arkivert fra originalen 29. oktober 2016. Besøkt 28. mars 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jens Brun-Pedersen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Discogs
 |
***Stor norsk ordbok*** er en digital ordbok for bokmål. Den inneholder 235 000 oppslagsord og er dermed den største ordboken for norsk. Utgiver er Kunnskapsforlaget. Ordboken ble første gang publisert juni 2017, og oppdateres kontinuerlig.

*Stor norsk ordbok* finnes kun tilgjengelig digitalt, og tilbys som et produkt på plattformen Ordnett. Det spesielle med denne ordboken er at den er satt sammen av fire selvstendige ordbøker: *Norsk ordbok*, *Tanums store rettskrivningsordbok*, *Norske synonymer* og *Fremmedordbok*.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Norske ordbøker |
| --- |
| Bokmål (moderat / radikalt) | 
* Bokmålsordboka
* Norsk ordbok
* Det Norske Akademis ordbok
* NTB-språket
* Tanums store rettskrivningsordbok

 |
| Nynorsk (Høgnorsk) | 
* Nynorskordboka
* Norsk Ordbok
* Norsk Ordliste
* NPK-språket

 |
| Riksmål | 
* Norsk Riksmålsordbok
* Det Norske Akademis ordbok
* Norsk ordbok
* Riksmålsordlisten

 |
| Elektroniske | 
* Det Norske Akademis ordbok
* Clue Norge
* Ordnett
* Stor norsk ordbok

 |

Portal: Litteratur
**Bruce Edward Babbitt** (født 27. juni 1938 i Los Angeles i California) er en amerikansk politiker (demokrat). Han var den 20. guvernøren i delstaten Arizona 1978–1987. Babbitt tjenestegjorde som USAs innenriksminister under president Bill Clinton 1993–2001.

Babbitt avlae sin grunneksamen ved University of Notre Dame. Han fikk et Marshallstipendium for å studere ved Newcastle University i England. Han avla i 1965 sin juristeksamen ved Harvard Law School. Han giftet seg i 1968 med Harriet «Hattie» Coons. Paret fikk to sønner.

Babbitt var delstatens justisminister i Arizona og tiltrådte som guvernør i 1978 etter at Wesley Bolin døde i embedet. Normalt skulle *Arizona Secretary of State* Rose Perica Mofford ha tiltrådt men hun var blitt utnevnt av Bolin og ikke folkevalgt til sitt embede. I en senere situasjon i 1988 fikk Mofford tiltre som guvernør da hun vel var blitt valgt til embede og Evan Mecham, Babbitts etterfølger som guvernør, ble avsatt. Delstatens justisminister (*Attorney General*) er den tredje i suksesjonsrekken i de delstater som har viseguvernør, men Arizona har ingen slik.

Babbitt ble valgt til to fulle mandatperioder som guvernør i Arizona. Han kandiderte deretter i demokraternes primærvalg forut for presidentvalget i USA i 1988. Han hoppet av etter dårlige resultater i Iowa og New Hampshire.

Som innenriksminister ble han utsatt for en undersøkelse i samband med at han hadde nektet å gi en kasinotillatelse til indianere i Wisconsin. Beslutningen og Babbitts utsagn for USAs kongress ble mistenkt å ha blitt påvirket av politiske donasjoner i en affære som ble kalt *Wampumgate*. I sluttrapporten ble Babbitt funnet uskyldig.

Babbitt sitter i det amerikanske WWFs styre. Han er katolikk. Han har kritisert bruken av landområder i USA i boken *Cities in the Wilderness: A New Vision of Land Use in America* som utkom i 2005.

Referanser
----------

1. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000020581, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   GeneaStar, GeneaStar person-ID babbittb[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6fn1j80, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑
5. ↑

Eksterne lenker
---------------

* biografi på National Governors Associations hjemmesider
* biografi på University of North Texas sider
* Babbitt intervjuet av PBS-journalisten Gwen Ifill 5. januar 2001
* "Bruce Babbitt: The Man Without Shame" artikkel i CounterPunch i juli 2001
* "Babbitt: I was wronged!" artikkel i CounterPunch i august 2001

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ULAN **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |
**Molten Man**, kalt Smeltemannen på norsk, er en tegneseriefigur skapt av Stan Lee og Steve Ditko.

Karakteren opptrådte for første gang i *Amazing Spider-Man* nr. 28 (1965). Molten Man er en superskurk som figurerer i Marvel Comics' superheltserier, først og fremst i Spider-Man-seriene.

Utdypende handling
------------------

Mark Raxton ble født i New York City. Han var en vitenskapsmann som arbeidet ved Oscorp Industries or Dr. Spencer Smythe, skaperen av Spider-Slayers. Raxton og Smythe utviklet en eksperimentell ny flytende metallisk legering for Spider-Slayers, fra materialer en radioaktiv meteor. Men Raxton forsøkte å stjele oppfinnelsen, og selge den. I den påfølgende konflikten mot Smythe i laboratoriumet sølte Raxton den flytende legeringen over seg sel. Huden hans absorberte stoffet, og ble gyllen.

Når han innser det store potensialet hans nye evner gir ham, begynner Raxton med kriminalitet. Han gir seg selv kallenavnet den smeltede mannen. Peter Parker, som Spider-Man, gikk nesten glipp av en eksamen på videregående skole fordi han var alt for opptatt av å forhindre Molten Mans kriminalitet. Raxton blir senere løslatt fra fengsel, men han fortsetter snart sine kriminelle aktiviteter. Imidlertid ble han nok en gang beseiret av Spider-Man.

I løpet av Molten Mans tredje møte med Spider-Man, blir det avslørt at Parkers venn Liz Allan egentlig var Raxtons ste-søster. Den smeltede mannens metalliske hud har begynt å avgi intens varme, og begynner å smelte. Så han stjeler meteor-fragmenter fra et museum, i forsøke på å skape en fungerende kur. Raxton bryter seg også inn i et farmasøytisk selskap, for å stjele kjemikalier som kunne reversere tilstanden hans permanent. Men prosedyren mislyktes, og han går berserk igjen. 

Men senere ble Raxton bortført av Norman Osborn, som Green Goblin, og utsatt for hjernevasking. Under tankekontroll angriper og dreper den smeltede mannen en av Osborns håndlangere Alison Mongraine. Selv om den smeltede mannen siden kommer seg etter tankekontrollen, bærer han fremdeles en tung byrde av skyldfølelse over hendelsen. En gang etter Harry Osborns død, blir Raxton igjen tilkalt når mystiske styrker kidnapper Liz Allans sønn, Normie Osborn. The Molten Man forsøker å hjelpe Spider-Man og Daily Bugle-reporter Ben Urich med å avdekke hva som egentlig skjedde.

Raxton blir senere presset til å bli medlem av en superskurk-gruppe som truer med å drepe Normie, dersom Raxton ikke slutter seg til hans Exterminators og han blir tvunget til å angripe Liz Allan. Når Liz Allan ble sjef for Alchemax, bruker hun selskapets banebrytende teknologi for å kurere Raxton for hans tilstand. Dermed blir han ikke lenger noen trussel mot samfunnet, og begynte å arbeide som medlem av Alchemax sin sikkerhetsstyrke.
**Samuel Jacob Sesanus Olsen** (1904–1994) var en færøysk lærer, forfatter og oversetter. 

Han kom fra en fiskerfamilie i Sandavágur. Han gikk Føroya Læraraskúli i Tórshavn og fikk så en stilling som folkeskolelærer på Tvøroyri. Han tok etterutdannelse i engelsk og flere andre fag. Han ble assisterende rektor på Tvøroyri i 1961 og avgikk med pensjon i 1971, 67 år gammel.

Ved siden av lærerstillingen var han organist i Tvøroyrar kirkja i nærmere 25 år. Han hadde også kommunale verv. 

Fra 1928 til 1931 var han redaktør i *Barnablaðið* sammen med Sámal Johansen. Materiale fra dette bladet ble brukt ved skrivingen av boken *Nú breddar*, som Føroya Lærarafelag utgav i anledning Jacob Olsens 60-årsdag.

Har oversatte flere bøker mellom norsk, engelsk, dansk, og færøysk. Blant Jacob Olsens oversettelser til færøysk er *Kubbin* (originaltittel: *Lillebror og Knerten*) av Anne-Cath. Vestly.

Utvalgt bibliografi
-------------------

* 1951 – «Regin» i *Míni jólabók*
* 1953 – «Símun og flúgvimaskinan» i *Míni jólabók*
* 1964 – *Nú breddar*
* 1971 – «Høgni og Gunnar» i *Sig mær eina søgu 1*

Litteratur
----------

* *Lærarfólk i Føroyum 1870-1976*. Tórshavn: Føroya Lærarafelag, 1976. Side 205.
* *Føroyskir Fólkaskúlalærarar 1870-1997*. Tórshavn: Føroya Lærarafelag, 1997. Side 257.

Portal: Færøyene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Shoreham-by-Sea**, i dagligtale bare **Shoreham**, er en kystby og havn i West Sussex, England. Den ligger i, og er administrasjonssenter for, distriktet Adur. Historisk tilhørte den Sussex. Byen grenser i nord mot naturområdet South Downs, i vest mot Adurdalen, og i sør mot elven Adur og Shorehamstranden ved Den engelske kanal. Byen ligger i midten av den urbane utviklingen langs den engelske sørkysten mellom byen Brighton and Hove og byen Worthing. Shorehams verdslige sogn dekker et areal på 984,88 hektar, eller 9,8 km². Byen har i henhold til folketellingen i 2011 en befolkning på 48 487 innbyggere.

Historie
--------

Den eldste delen av byen, og havnen New Shoreham, ble grunnlagt av normannerne mot slutten av 1000-tallet. Den nåværende sognekirken i New Shoreham, St. Maria de Haura («i havnen») ble bygget innenfor et tiår etter nedtegningen av *Domesday Book* (1086). Dagens kirke er bare halvparten så stor som den opprinnelige, da deler har falt ned. Byen ble planlagt med et regelmessig gatenett, som i stor grad har overlevd.

Da Brighton, Hove og Worthing begynte å vokse ble grunnlaget lagt for at Shoreham kunne bli en aktiv havneby, med aktiv handelstrafikk og flere skipsverft. Havnen er fortsatt i kommersiell drift. Shorehams festning ble bygget for å forsvare havnen.

Shoreham Beach, sør for byen, var en grusbanke som er bygget opp over flere århundrer av havets krefter. Rundt 1900 begynte flere å ta i bruk ombygde jernbanevogner som sommerhus i nærheten av Shoreham Beach. Området der disse sto fikk tilnavnet Byngalow Town, og ble i en kort tid hjem for den britiske filmindustrien i dens tidlige fase. Under den andre verdenskrig ble grusbanken fjernet av militære årsaker, og det er nå anlagt moderne boligområder der. En av de få bygningene som overlevde utplaningen under krigen var Den gode hyrdes kirke, fra 1913.

Shoreham lufthavn, vest for byen, drives av byrådet i Brighton and Hove og distriktsrådet i Worthing i fellesskap. Det er planer om å utvide lufthavnen, som er den eldste regulerte flyplass i Storbritannia. Terminalen, i art deco-stil, er listet som en bygning av historisk interesse.

Vennskapsbyer
-------------

Shoreham-by-Sea har følgende vennskapsbyer:[]

* Polens flagg Żywiec, Polen
* Frankrikes flagg Riom, Frankrike

Referanser
----------

1. 1 2  «Census 2011: Coastal Communities Data» (XLS). Office of National Statistics.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Shoreham-by-Sea – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Adur & Worthing Council er myndighetene for Shoreham-by-Sea
* Church of St Mary de Haura

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Jacob Lagacé** (født 9. januar 1990 i Beloeil i Québec) er en canadisk ishockeyspiller fra Saint-Hyacinthe, som spiller for den norske klubben Stavanger Oilers.

Karriere
--------

Lagacé ble draftet av Buffalo Sabres i 2008, mens hans spilte for Chicoutimi Saguenéens i QMJHL. I 2010 signerte han for AHL-klubben Portland Pirates og etter opphold i flere AHL- og ECHL-klubber, kom han til GET-ligaklubben Tønsberg Vikings under 2013/14-sesongen.

I Tønsberg ble Lagacé brukt på tross av manglende arbeidstillatelse, og canadieren signerte sesongen etter for den svenske klubben Asplöven HC i HockeyAllsvenskan.

Etter opphold i SHL-klubbene Luleå og Mora, signerte Lagacé for GET-ligaklubben Stavanger Oilers foran 2018/19-sesongen.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Oilers henter canadier og ny keepertrener
2. ↑  – Vi kan ikke nekte noen å spille på bakgrunn av noe en journalist har hørt UDI har sagt
3. ↑  «Lagacé nästa pusselbit». Arkivert fra originalen 22. mars 2019. Besøkt 22. mars 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jacob Lagacé – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Jacob Lagacé – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
Hohenlychens sanatorium
**Hohenlychens sanatorium** var et kompleks av sanatorier i Lychen nord for Berlin. Hohenlychen ble innrettet i 1902 og først viet til pleie av tuberkulosesyke barn.

Fra 1930-årene var Hohenlycken et av SS' fremste medisinske anlegg, der skadede SS-menn fikk behandling og rekonvalesens.

Mange ledende SS-doktorer fikk utdannelse eller var stasjonert i Hohenlychen, den mest beryktede blant dem SS-Sturmbannführer Doktor Karl Gebhardt, som etter krigen ble dømt til døden for krigsforbrytelser. I 1935 ble Gebhardt medisinsk tilsynsmann for Hohenlychen, som han forvandlet fra sanatorium for tuberkulosepasienter til ortopedisk klinikk. Her startet Gebhardt den første klinikk for sportsmedisin, og utviklet sportsprogrammer for amputerte og andre fysisk handikappede.

Under annen verdenskrig var Hohenlychen et sykehus for Waffen-SS.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Heilstätten Hohenlychen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata