Kontorene til Aschehoug forlag i Oslo, et av landets største
Et **forlag** er en virksomhet som utgir bøker, blader og andre publikasjoner. Et forlag får teksten eller manuskriptet fra en forfatter og sørger for å få det publisert, som regel gjennom å få det trykt og distribuert til forhandlere som selger det videre til de enkelte leserne. Forlagene dekker oftest alle utgifter i forbindelse med produksjonen, for eksempel til illustratør, trykkeri og bokbinder, og kostnader til reklame og annet. Forlagenes redaksjoner kan også selv stå for eller organisere arbeidet med innholdet i bøkene eller bladene, for eksempel i ukeblader, leksika og skolebøker.

Etymologi og andre betydninger
------------------------------

Ordet forlag brukes vanligvis om bokforlag, både om forretningsvirksomheten eller firmaet, om selve aktiviteten, det vil si selve forleggeriet, og om forlagets kontorlokaler. 

Ordet stammer fra det tyske *Verlag* eller *Vorlage* som igjen er avledet av *vorlegen*, det vil si «å forelegge». Forlag betød altså opprinnelig det som blir lagt fram eller satt foran noe annet og ble særlig brukt om utlegg og forskudd av penger. Dette ble etter hvert spesielt brukt om en bokhandlers støtte til å utgi en bok. Forlag har siden gitt ord som *forlegger* og *forleggeri*. 

Et forlagshus er et moderselskap som i tillegg til selv eventuelt å stå for utgivelser også organiserer mindre, spesialiserte forlag inn under seg (paraplyorganisasjon). Et merkenavn som er noe annet enn det egentlige bedriftsnavnet, og som brukes til utgivelser innen spesialiserte områder, kalles et imprintnavn eller imprintforlag. 

Å utgi noe «på eget forlag» betyr at forfatteren selv betaler utgivelsen. Fordi forleggervirksomhet ofte er i skjæringspunktet mellom ønsket om å gi ut en bok på grunn av innholdet og behovet for å selge nok bøker til at investeringen kan forsvares, brukes ofte uttrykket børs og katedral om forlagsvirksomhet.

I tillegg til «utgivervirksomhet» har ordet forlag flere betydninger:

1. Forlag var tidligere et juridisk uttrykk i forretningslivet som betegnet økonomisk hjelp til å drive en gruve eller fabrikk.
2. Forlag var også navnet på det underlaget i en dreiebenk som brukes for å støtte dreiestålet eller til å hvile hendene på.
3. Forlag kan dessuten brukes om maskindeler som forandrer hastigheten på en bevegelse (ofte ved hjelp av utvekslinger og tannhjul), om kortere ledninger som regulerer elektrisk kraft og liknende.
4. Forlag er en betegnese på beholdere for å samle opp væske som lages ved en kjemisk destillasjon.
5. Forlag kan også bety det samme som forelegg, det vil si et forbilde, en original eller liknende som brukes som utgangspunkt og grunnlag for en avskrift, en oversettelse, en tegning eller noe annet som blir framstilt.

Historie
--------

De første forleggerne var boktrykkere. Siden begynte også bokhandlere med forlagsvirksomhet. I dag drives de fleste bokforlag som selvstendige foretak uten direkte tilknytning til trykkerier og bokutslag.

Norske bokforlag (utvalg)
-------------------------

Det er mange hundre små og store forlag og bokutgivere i Norge. Rundt nitti av disse er medlemmer i Den norske Forleggerforening. De største norske forlagene er:

* Aschehoug
* Gyldendal
* Cappelen Damm

Se også
-------

* Liste over norske og utenlandske forlag
* Forlagsredaktør

Eksterne lenker
---------------

* Digital bokkopi av *Fra idé til bok : handbok i forlagsarbeid* (Den Norske forleggerforening, 1990)
* Forlag; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |