**Frankoprovençalsk** eller **arpitansk** er et romansk språk som tales av noen titusen mennesker i vestlige Sveits, østlige Frankrike, nordvestlige Italia og enkelte enklaver i provinsen Foggia i sørlige Italia. Språket har siden middelalderen hatt en stor utbredelse, men holder på å bli fortrengt av fransk og delvis italiensk. Frankoprovençalsk har flere særegne dialekter og er adskilt fra, men nært beslektet med flere romanske språk: Langues d'oïl, oksitansk, gallo-italisk og retoromansk. Betegnelsen «frankoprovençalsk» ble gitt til språket av Graziadio Isaia Ascoli på 1800-tallet ettersom det delte trekk med fransk og provençalsk uten å tilhøre noen av dem. Et nyord, *arpitansk*, har blitt en populær betegnelse for språket og av de som snakker det.

Frankoprovençalsk var gjennom århundrer det dominerende språket i det østlige Frankrike og Savoie, og hadde sitt kulturelle sentrum i Lyon. Det ble talt i store deler av de nåværende franske regionene Auvergne-Rhône-Alpes‎ og Bourgogne-Franche-Comté. Frankoprovençalsk var også språket som ble talt i de delene av Sveits som i dag er franskspråklige (med unntak av Jura, som alltid har vært fransktalende), i Aostadalen (dagens Italia) og noen daler nord i Piemonte. I Frankrike og Sveits begynte frankoprovençalskens tilbakegang med den franske revolusjon, siden bruk av frankoprovençalsk og andre franske «dialekter» ble sett på som reaksjonær og slått ned på av myndighetene. I Italia begynte tilbakegangen først med italieniseringen under fascismen på 1920-tallet.

Situasjonen i dag er dermed at det i Frankrike praktisk talt ikke fins foreldre som snakker frankoprovençalsk med sine barn, slik at språket om kort tid vil være forsvunnet som talespråk. De franske dialektene i området er imidlertid sterkt påvirket av frankoprovençalske elementer. I den sveitsiske kantonen Valais tales frankoprovençalsk fremdeles i enkelte kommuner (spesielt Evolène). Det største sammenhengende frankoprovençalsktalende enkeltområde er i dag Aostadalen. Inntil begynnelsen av 1900-tallet var denne regionen nesten rent frankoprovençalskspråklig. I  dag er imidlertid andelen av befolkningen som angir frankoprovençalsk som morsmål, sunket til rundt 15 %. Resten har gått over til fransk eller italiensk.

Frankoprovençalsk litteratur har en lang historie fra 1100- til 1900-tallet. På denne siden av årtusenskiftet har det blitt utgitt noen tegneserier på frankoprovençalsk.

Språkeksempler
--------------

| Latin | Frankoprovençalsk | Fransk | Oksitansk | Italiensk | Norsk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *cantare* | *chantar* | *chanter* | *chantar* | *cantare* | synge |
| *capra* | *chèvra* | *chèvre* | *chabra* | *capra* | geit |
| *clavis* | *clâ* | *clef / clé* | *clau* | *chiave* | nøkkel |
| *ecclesia* | *églésé* | *église* | *glèisa* | *chiesa* | kirke |
| *frater* | *frâre* | *frère* | *fraire* | *fratello* | bror |
| *hospitalis* | *hèpetâl* | *hôpital* | *espitau* | *ospedale* | sykehus |
| *lingua* | *lenga* | *langue* | *lengua* | *lingua* | språk |
| *nox* | *nuet* | *nuit* | *nuèit* | *notte* | natt |
| *pacare* | *payér* | *payer* | *paiar* | *pagare* | betale |
| *vita* | *via* | *vie* | *vida* | *vita* | liv |

Referanser
----------

1. ↑  Arpitania.eu, Did you say «Arpitan»?

Eksterne lenker
---------------

* Arpitania.eu, oppdag og lær arpitansk/frankoprovençalsk
* Centre d'Etudes Francoprovençales i Saint-Nicolas i Aostadalen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** UNESCO lang
 |