Reed camping
Området rundt kirken
**Reed** (også skrevet **Re**) er et tettsted i Gloppen kommune i Vestland. Tettstedet har 389 innbyggere per 1. januar 2023 og ligger ved Breimsvatnet mot vest i dalføret Breim. Reed var kommunesenter da Breim var egen kommune fra 1886 til 1964. Europavai 39 går gjennom Reed med Byrkjelo fem kilometer mot øst og kommunesenteret Sandane 13 kilometer mot nordvest.

Ved Reed ligger Breim kirke og Reed skole med kunstgressbanen Reed stadion like ved. Her arrangeres det årlige stafettløpet Breimsstafetten. Det lokale idrettslaget Breim IL ble etablert i 1917, men er i dag en del av overbygningsklubben Breimsbygda IL.

Historie
--------

*Gamle Breim kirke beliggende på gården Hetle ved Breimsvatnet*  Foto: Lindahl, Axel Theodor / nasjonalbiblioteket (1880–1890) 
### Kommunesenteret Reed

Reed var et viktig kommunikasjonssenter i Gloppen da den Den Trondhjemske postvei fra 1795 gikk via båt over Breimsvatnet og kom i land ved Rebakken. Reed mistet denne kommunikasjonen da Fylkesbaatane etablerte ruter fra Sandane i 1871.

Reed hadde egen bankavdeling og eget postkontor, men disse er nå nedlagt.

### Hotellkrig

Så tidlig som 1715 var det gjestgiveri og landhandel på Rebakken, bakken mot Breimsvatnet. Den første eier var Kristen Reinholtson Vibdorf. Området hadde også en skysstasjon.

Fra 1817 fikk Lars Jacobson Reedbakken (1770–1858) tillatelse til å drive kro på Rebakken, mens hans sønnesønn, Lars Johannesson Reed (1859–1934), førte opp det første hotellet, «Victory». Hans bror, Elias Johannesson Reed (1863–1910), tok over driften av hotellet og bygde i 1884 nytt hotell. Han ble inspirert av en skotsk turist til å gi hotellet navnet «Gordon Hotell».

Hotellmannen Jacob Neumann Hammer hadde hoteller både i Utvik i Stryn og på Skei i Jølster og bygde sitt tredje hotell på Rebakken med navnet «Victoria». Reed fikk nå to hoteller med tett beliggenhet, og de måtte slåss for kundene. Hammer kjøpte egen dampbåt, «Victory», for å frakte folk til Reed over Breimsvatnet. Elias Reed kjøpte da dampbåten «Gordon», og de to eierne kjempet for sine overnattingsgjester. Hammer gav seg etter noen år og solgte i 1899 hotellet «Victoria», som ble flyttet til Sandane. (Bygget er i dag bolig i Øyravegen 7).

«Gordon Hotell» skiftet i nyere tid navn til «Gordon Gjestetun» og drives av familien til Liv Nakken Førde, etterkommere etter grunnleggerne. «J.E. Johnsen Landhandel» (etablert i 1902) er en del av Gjestetunet, og det originale interiøret er ivaretatt.

Næringsliv
----------

Reed fikk meieri i 1941, «Nedre Breim Meieri». Det ble nedlagt på 1990-tallet. 
Hetle Auto tok over meieriets bygning, og eieren, Ivar Hetle, har slått seg opp som en av kommunens rikeste menn som bilforhandler.

Tidligere hadde Reed egen bankfilial av Sparebanken Sogn og Fjordane. Reed hadde også eget postkontor, som ble lagt ned etter noen år, i det nye forretningsbygget Reed Senter.

Tettstedet har også egen matvarebutikk som blir drevet av Coop Marked, og et gatekjøkken i Rekroa. Siden 1991 har Reed også hatt Rebakken Hagesenter. Ved utløpet til Storeelva mot Breimsvatnet ligger Reed Camping.

Personer fra Reed
-----------------

* Gabriel Reed, (1869–1957), lærer, fiolinist, slåttekomponist og idrettsutøver

Referanser
----------

1. ↑  «Tettsteders befolkning og areal». Statistisk sentralbyrå. 12. desember 2023. Besøkt 12. desember 2023.

Eksterne lenker
---------------

* NRKs fylkesleksikon om Re (Reed)
* Nasjonalbiblioteket.no med eldre fotografi fra Reed
* SSB: «Tettsteder og sentrumssoner. 1. januar 2005. Sogn og Fjordane» (PDF)


| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Re |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Re | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012–****2000** |
| Bosatte |  | 329 | 332 | 333 | 345 | 351 | 349 | 355 | 356 | 367 | 361 |  |
| Areal av tettsted (km²) |  | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,56 | 0,63 | 0,63 | 0,63 | 0,63 |  |
| Befolkningstetthet |  | 598 | 604 | 605 | 627 | 638 | 623 | 563 | 565 | 583 | 573 |  |
| Bosatte årlig endring i % |  |  | 0,91 | 0,3 | 3,6 | 1,74 | −0,57 | 1,72 | 0,28 | 1,53 | −1,63 |  |
| Areal årlig endring i % |  |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 1,82 | 12,5 | 0 | 0 | 0 |  |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  |  | 1 | 0,17 | 3,64 | 1,75 | −2,35 | −9,63 | 0,36 | 1,58 | −1,72 |  |
| Rang bosatte |  | 750 | 755 | 758 | 744 | 736 | 739 | 730 | 731 | 721 | 741 |  |
| Rang areal |  | 639 | 647 | 642 | 642 | 651 | 652 | 611 | 611 | 630 | 633 |  |
| Rang befolkningstetthet |  | 804 | 800 | 788 | 772 | 745 | 764 | 816 | 810 | 803 | 814 |  |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 %–40 % |  40 %–60 % |  60 %–80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012–2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** GeoNames
 |