recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  Song-Jin-krigene 1125-1234 |
| --- |
| Bianjing - Tangdao - Caishi |

**Slaget ved Tángdǎo** (唐岛之战; *Tángdǎo Zhī Zhàn*) ble utkjempet i Østkinahavet i november 1161 mellom det kinesiske Sørlige Sòng-dynastiet, hvis styrket ble kommandert av Li Bao, og det jursjenske Jīn-dynastiet, som ble ledet av Su Baocheng og Wanyan Zhengjianu. Slaget var del av et av Jīn-dynastiets forsøk på å invadere og erobre Sørlige Sòng, som mislyktes da de led nederlag i slaget. Jīn-dynastiets marine ble satt i brann av Sòng-styrkenes ildlanser og ildpiler, og led store tap. Wanyan Zhengjianu døde i slaget, slik en kan lese i *Jin Shi*:

*"Zheng Jia kjente ikke sjørutene godt, ei heller visste han hvordan han skulle bruke skip, og han trodde ikke at fienden var i nærheten. Men plutselig var de der, og vi var ikke klare da de kastet bombeprosjektiler mot skipene våre. Da han så at skipene sto i flammer og merket at han ikke hadde noen måte å komme seg bort på, hoppet Zheng Jia i sjøen og druknet."*
Slaget ble fulgt av ennå et sjøslag, slaget ved Caishi, som ble utkjempet senere samme år. Disse to slagene var viktig for utviklingen av Kinas første permanente flåte under Sòng-dynastiet; historikeren Joseph Needham har hevdet at flåten som i utgangspunktet hadde elleve skvadroner og 3000 mann vokste Sòng-marinen i løpet av ett århundre til å ha 20 skvadroner med 52.000 mann, med sin hovedbase i Shanghai. De sørkinesiske handelsmennene bidro også mye til at marinen ble forsynt. I Jīn-felttoget i 1161 deltok omtrent 340 skip i slag på Yangzijiang. Likevel lå det en lang utvikling bak dette slaget; i 1129 ble det bestemt av kastemaskiner som kastet bomber skulle være standardutstyr på alle krigsskip, og mellom 1132 og 1183 ble mange tredemøllehjulbåter, både små og store, bygd, hvorav noen hadde så mange som elleve hjul på hver side (den bemerkelsesverdige ingeniøren Gao Xuans oppfinnelse). I 1203 ble noen av disse utstyrt med jernplater (skipsbyggeren Qin Shifus design). Slik klarte Sòng-marinen å holde tilbake jursjenen og mongolene i deres erobringer i nesten to århundrer, og oppnådde full kontroll over Østkinahavet.

Litteratur
----------

* Needham, Joseph (1971). *Science and Civilisation in China: Civil Engineering and Nautics, Volume 4 Part 3*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-07060-7.
* Needham, Joseph (1987). *Science and Civilisation in China: Military technology: The Gunpowder Epic, Volume 5, Part 7*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-30358-3.
* Turnbull, Stephen (2002). *Fighting Ships of the Far East: China and Southeast Asia 202 BC - AD 1419 14194*. Osprey Publishing. ISBN 978-1-78200-017-4.
**Skretting** er verdens største produsent av fôr til oppdrettsfisk og reker. Selskapet har virksomhet i fem verdensdeler og produserer årlig 2 millioner tonn (2015) fôr til mer enn 60 fiskearter. Skretting er et heleid datterselskap av fôrkonsernet Nutreco som er børsnotert i Nederland.

Historie
--------

Historien til Skretting strekker seg tilbake til 1899 og etableringen av Stavanger Landbruksforretning som leverte blant annet maskiner, redskaper, gjødsel og kraftfôr til landbruket. Allerede i 1913 kom Skretting-familien inn i bildet og i 1925 endret selskapet navn til T. Skretting. I løpet av 60-tallet begynte T. Skretting med produksjon av tørrfôr til fisk. I løpet av 80-tallet kjøpte BP seg gradvis inn på eiersiden og i 1990 hadde de 100 prosent eierskap. I løpet av dette tiåret skjer det også en større dreining mot produksjon av fiskefôr slik at Skretting fra og med 1990 opererer utelukkende som en leverandør til havbruksnæringen. I 1994 selger BP forretningsenheten Nutrition som omfatter Skretting. Nye investorer overtar og Nutreco blir navnet på det nye konsernet. I 2003 endret alle Nutrecos fiskefôrselskaper navn til Skretting.

Virksomhet
----------

Skretting har rundt 3 400 ansatte på verdensbasis. Selskapet har produksjon i 16 land; Australia, Brasil, Canada, Chile, China, Ecuador, Egypt, Frankrike, Irland, Italia, Japan, USA, Norge, Spania, Tyrkia, Vietnam og UK. Disse fabrikkene produserer fôr som selges til over 40 land. Hovedkontoret til Skretting ligger i Stavanger. Her holder både den norske og den internasjonale ledelsen til. Skrettings internasjonale forskningsselskap Skretting Aquaculture Research Centre er også lokalisert i Stavanger.

Skretting Norge har tre fabrikker (Stavanger, Averøy, Stokmarknes). I 2015 produserte alle fabrikkene i Norge 547 000 tonn fiskefôr, og har rundt 300 ansatte.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Skretting – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Skretting globalt
* Skretting Norge
* Nutreco

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Bokføring** er å føre eller registrere de enkelte transaksjonene som skal speile den økonomiske virkningen av aktivitetene som regnskapsobjektet er involvert i, mens regnskapet er summen av alle de forskjellige transaksjonene som har foregått i perioden.

Bokføring i Norge
-----------------

Bokføring i Norge reguleres av bokføringsloven. I forarbeidene til bokføringsloven defineres bokføring slik: «Registrering i regskapssystemet av transaksjoner og andre regnskapsmessige disposisjoner som direkte påvirker eiendeler, gjeld, egenkapital, inntekter eller kostnader. Bokføring kjennetegnes av det posteres til debet og kredit med like store beløp.» Alle som er regnskapspliktige er også bokføringspliktige, men ikke alle bokføringspliktige er regnskapspliktige. Regnskapspliktige er alle aksjeselskaper, både de som er børsnoterte og ikke-børsnoterte, samt ansvarlige selskap, enkeltpersonforetak og foreninger av en viss størrelse.

Bilagsføring
------------

I et regnskap føres det bilag. Hvert bilag blir ført både til kredit og debet og mot en konto. (Det finnes over 300 konti i Norsk Standard 4102 kontoplan). På bilaget har debet og kredit posteringene motsatt fortegn, og summeres posteringene til alle bilag skal summen alltid være 0 (det vil si at det er postert like mye mot debet som mot kredit). Et bilag har en gitt dato, type, bilagsnummer og beskrivende tekst.
**Bilagstyper** kan være *inngående faktura, utgående faktura, bankbilag, diversebilag* og *lønnsbilag*, og evt *kassadagbokbilag*. Bilagstype er en kategorisering av bilag slik at man lett kan få frem de bilagene som er av samme type.

Historisk utvikling
-------------------

 Bokføring i middelalderenLuca Pacioli (1445 – 1517), også kjent som Friar Luca dal Borgo, er blitt kreditert som faren til moderne regnskapsførsel og prinsippet med dobbelt bokholderi.[] Før dagens informasjonsteknologi, ble regnskap ført i store bøker. Det ble benyttet et T-konto oppsett der man i en bred bok hadde mange kontoer (kolonner).

### T-konto

I et **T-konto**-oppsett er hver konto delt inn i to kolonner. Venstre side kalles debet, og høyre side kredit. Føring av regnskap innebærer at alle transaksjoner føres to ganger i regnskapet: Beløpet føres til debet på en konto og til kredit på en annen konto. En slik føring går i null, hvis man anser debet-føringen som et positivt tall og kredit-føringen som et negativ tall. Når alle kredit-kolonnene og alle debet-kolonnene summeres hver for seg, skal sum debet og sum kredit for hele regnskapet være samme tall, dvs balansere. Dagens programvare for regnskapssystemer bygger nesten utelukkende på T-konto prinsippet.

T-kontoer i et regneark

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Bokføringsloven

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** HDS **·** NDL
 |
I dataforvaltning og databaseanalyse er et **datadomene** samlingen av verdier som et dataelement kan inneholde. Regelen for å bestemme domenegrensen (randen) kan være så enkel som en datatype med en oppregnet liste over verdier.

For eksempel kan en databasetabell som har informasjon om personer, med én oppføring (rad) per person, ha en sivilstand-kolonne. Denne kolonnen kan deklareres som en strengdatatype og tillates å ha en av to kjente kodeverdier: "G" for gift, "S" for singel og NULL for oppføringer der sivilstatus er ukjent eller ikke aktuelt. Datadomenet for sivilstatuskolonnen er: "G", "S".

I en normalisert datamodell er referansedomenet vanligvis spesifisert i en referansetabell. I det forrige eksemplet ville en referansetabell for sivilstatus ha nøyaktig to oppføringer, én per tillatt verdi – unntatt NULL. Referansetabeller er formelt relatert til andre tabeller i en database ved bruk av fremmednøkler.

Hvis databasen håndhever det kan enkle domenegrenseregler implementeres gjennom en sjekkbegrensning, eller i mer komplekse tilfeller av en databaseutløser. For eksempel kan en kolonne som krever positive numeriske verdier ha en sjekkbegrensning som erklærer at verdiene må være større enn null.

Denne definisjonen kombinerer begrepene domene som et område det utøves kontroll over og den matematiske ideen om en mengde verdier av en uavhengig variabel som en funksjon er definert for, som i domenet til en funksjon.

Se også
-------

* Datamodellering
* Referansedata
* Grunndataforvaltning
* Databasenormalisering

Referanser
----------

1. ↑  Loshin, David. *Enterprise knowledge management: the data quality approach*. ISBN 978-0-12-455840-3. Besøkt 19 August 2011.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)
**Li Yanjun** (født 18. mars 1963), kinesisk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1984 i Los Angeles.

Yanjun ble olympisk mester i volleyball under Sommer-OL 1984 i Los Angeles. Hun var med på det kinesiske laget som vant volleyballturneringen for damer foran USA og Japan.

Det var åtte lag som deltok i damenes volleyballturnering. To grupper med fire lag der de to beste lagene gikk videre til semifinale. Kina vant semifinalen med 3-0 i sett over Japan og finalen vant de også med 3-0, motstandere var USA. Yanyun spilte fire kamper i turneringen.

OL-medaljer
-----------

* Gull 1984 USAs flagg Los Angeles - **Gull** i volleyball, damer Kinas flagg Kina

Referanser
----------

1. 1 2   Olympedia[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Li Yanjun – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Li Yanjun – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (cn) Li Yanjun – Kinas olympiske komité Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
Fuling i Chongqing
**Fuling** (kinesisk: 涪陵, pinyin: *Fúlíng Qū*) er et distrikt i Chongqing i Folkerepublikken Kina. 

Navnet betyr *Fu-(elv-)gravfeltet* ettersom det var her at noen av staten Bas herskere ble begravet. 

Distriktet har et areal på 2 941,47 km² og en befolkning på 1 087 139. 

Fuling, som ligger langs Yangtze, et stykke øst for millionbyen Chongqing, har en svært gammel historie, men er kanskje i dag mest kjent for den innlagte brune sennepen (榨菜, zhacai) som produseres her.

En stor del av byens nedre bydel er havnet under vann på grunn av De tre slukters demning som ble oppfylt frem mot 2007.

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 319 fører gjennom fylket. Riksveien begynner i Xiamen i Fujian, løper nordvestover gjennom provinsene Jiangxi, Hunan og byprefekturet Chongqing, til den ender i Chengdu, hovedstaden i provinsen Sichuan.

Litteratur
----------

Byen Fuling mot slutten av 1990-årene skildres i den amerikanske journalisten Peter Hesslers bok *River Town: Two Years on the Yangtze* (2001).

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Fuling District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
Bro over elven Yangtze.
**Panzhihua** (kinesisk: 攀枝花; pinyin: *Pānzhīhūa*) er en by på prefekturnivå i provinsen Sichuan i det vestlige Kina. Befolkningen innen bygrensene anslås (2007) til 1 100 800.

Administrative enheter
----------------------

Panzhihua i Sichuan
Byprefekturet Panzhihua har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*) og 2 fylker (县 *xiàn*).

| Kart |
| --- |
|  |
| # | Navn | Hanzi | Hanyu Pinyin | Befolkning (2004 est.) | Areal (km²) | Tetthet (/km²) |
| **Distrikter** |
| 1 | Dong | 东区 | Dōng Qū | 320 000 | 167 | 1 916 |
| 2 | Xi | 西区 | Xī Qū | 160 000 | 124 | 1 290 |
| 3 | Renhe | 仁和区 | Rénhé Qū | 200 000 | 1 727 | 116 |
| **Fylker** |
| 4 | Miyi | 米易县 | Mǐyì Xiàn | 200 000 | 2 153 | 93 |
| 5 | Yanbian | 盐边县 | Yánbiān Xiàn | 200 000 | 3 269 | 61 |

Historie og geografi
--------------------

Området har gjennomgått en rekke administrative grenseendringer. Det har i sin helhet tilhørt provinsen Sichuan bare siden 1955. 

Noen deler av Panzhihua var tidligere del av provinsen Yunnan. De er i dag i bydistriktet Renhe. Da Republikken Kina opprettet provinsen Xikang den 1. januar 1939, ble det som nå er fylkene Miyi og Yanbian del av den provinsen. I oktober 1955 ble Xikang oppløst som provins av Folkerepublikken Kinas regjering, og de aktuelle områder lagt tilbake til Sichuan.

Panzhihua er et område rikt på naturressurser, men var relativt øde inntil 1960-årene. Byen, som ble grunnlagt med navnet *Dukou* i 1965, fikk stålindustri i 1966, og vokste raskt og var relativt velhavende mens resten av landet fikk en kraftig nedtur grunnet kulturrevolusjonen. Byen fikk senere navnet Panzhihua, som var et tidligere områdenavn, og har Sørvestkinas største stålkompani, som på engelsk kalles *Panzhihua Iron and Steel (Group) Co*, og i Kina er best kjent under forkortelsen *Pangang*. 

Området har rester av de gamle konglepalmeskoger som var habitat til kjempepandaen. 

Panzhihua er svært industrialisert, og preges av gigantiske gruver, mange av dem dagverk. Det meste av det land som ikke er gruveområder, har jordbruk. Området har subtropisk klima. 

Panzhihua har togforbindelse til Chengdu og Kunming, og har også en kommersiell flyplass.

Jordskjelv i 2008
-----------------

Panzhihua ble kl. 16:31 den 30. august 2008 rammet av et jordskjelv (momentmagnitude: 6,1) som kostet nærmere hundre mennesker livet. Episenteret var i grensetraktene mellom distriktet Renhe og fylket Huili i naboprefekturet Liangshan Yi. Skjelvet rammet også omliggende strøk i provinsene Sichuan og Yunnan.

Samferdsel
----------

### Jernbane

Chengdu-Kunming-jernbanen løper gjennom området.

Referanser
----------

1. ↑  Cheng-Kun tielu

Eksterne lenker
---------------

* Panzhihuas regjerings offisielle webside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NLA **·** GeoNames
 |
***Lights Out*** er en amerikansk stumfilm fra 1923 regissert av Alfred Santell.

Handling
--------

De beryktede kjeltringene Hairpin Annie og Sea Bass stjeler en koffert på toget, og de oppdager at kofferten er fylt med film-manus. Eieren av kofferten, Egbert Winslow, samtykker i å skrive et manus om den kriminelle underverdenen med hjelp fra Sea Bass for å få tilbake kofferten sin. Sea Bass, som ser en mulighet til å avsløre en venn som hadde forrådt ham, beskriver Joe og noen av hans aktiviteter i underverden.

Men Joe ser etter hvert denne filmen i et sør-amerikansk teater, og kjenner seg igjen. Han går til filmstudioet fast bestemt på å drepe Egbert Winslow, men en bank-direktør Peyton - som tidligere ble ranet av Joe, dukker opp samtidig med politiet og de redder Winslow.

Skuespillere
------------

* Ruth Stonehouse som 'Hairpin' Annie
* Walter McGrail som Sea Bass
* Marie Astaire som Barbara
* Theodore von Eltz som 'Eggs'
* Ben Deeley som Joe
* Hank Mann som Ben
* Ben Hewlett som Keith Forbes

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 22. mars 2024.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lights Out* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Ljudmila Vladimirovna Rudenko** (27. juli 1904 – 4. mars 1986) var en sovjetisk sjakkspiller og den andre verdensmesteren i sjakk for kvinner, fra 1950 til 1953.

Rudenko ble tildelt FIDE-titlene Internasjonal mester og Kvinnelig internasjonal mester i 1950, og Kvinnelig stormester i 1976. Hun var den første kvinnen som ble tildelt tittelen Internasjonal mester. Hun var også Sovjetisk kvinnemester i 1952.

Tidlig liv og svømmekarriere
----------------------------

Rudenko ble født i 1904 i Lubny i Poltava-regionen i det som nå er Ukraina. I en alder av 10 lærte hun å spille sjakk av faren – selv om hun først var mer interessert i svømming. Etter ungdomsskolen flyttet hun til Odesa og tok en grad innen økonomi. Rudenko har vunnet svømmemesterskapet i Odessa i 400 meter brystsvømming. I 1925 kom hun på andreplass i svømmemesterskapet i Ukraina i brystsvømming. Hun startet en karriere som økonom for Sovjetunionen, og derv med sjakk som en hobby.

Sjakkkarriere
-------------

Rudenko begynte å spille i sjakkturneringer i 1925 etter at hun flyttet til Moskva. I 1928 vant hun Moskva-mesterskapet for kvinner. Hun flyttet deretter til Leningrad hvor hun møtte og giftet seg med vitenskapsmannen Lev Davidovitsj Goldstein. I 1931 fikk de en sønn sammen. I Leningrad i 1929 begynte hun å trene med sjakkmester Pjotr Romanovskij. Hun vant Leningrad-mesterskapet for kvinner tre ganger.

Under andre verdenskrig organiserte Rudenko et tog for å evakuere barn fra beleiringen av Leningrad. Hun beskrev dette som den viktigste prestasjonen i livet hennes.

Verdensmesteren for kvinner Vera Menchik døde i 1944 under et luftangrep. Vinteren 1949 – 1950 etter krigen arrangerte verdenssjakkforbundet FIDE en turnering i Moskva for å avgjøre den nye kvinnemesteren. Seksten kvinner fra tolv land konkurrerte, men fire sovjetiske spillere tok de fire beste plassene. Rudenko, som da var 45 år gammel, vant turneringen, et helt poeng foran feltet (scoret ni seire, ett tap og fem remis). Hun forble verdensmester for kvinner til hun mistet tittelen til Jelizaveta Bykova i 1953. Poengsummen hennes var 6–8 (fem seire, syv tap og to remis).

Rudenkos sjakktrenere etter krigen var Aleksandr Tolusj og Grigorij Levenfisj.

Utmerkelser
-----------

Rudenko ble innlemmet i World Chess Hall of Fame i 2015. Hun ble hedret med en Google-doodle på 114-årsdagen hennes, 27. juli 2018.

Fotnoter
--------

**Type nummerering**
1. ↑  russisk: Людми́ла Влади́мировна Руде́нко; ukrainsk: Людмила Володимирівна Руденко

Referanser
----------

1. ↑  Graham, John (1987). *Women in Chess, Players of the Modern Age*. McFarland & Company.
2. 1 2  «e3e5.com : Articles in sections». *e3e5.com*. Besøkt 30. mars 2024.
3. ↑  E. Bishard about L. Rudenko. *e3e5.com*. 28 July 2004.
4. ↑  E. Bishard about L. Rudenko. *e3e5.com*. 28 July 2004.
5. ↑  E. Bishard about L. Rudenko. *e3e5.com*. 28 July 2004.
6. ↑  «Lyudmila Rudenko (1904–1996)».
7. ↑  «Google Doodle Celebrates Chess Grandmaster Lyudmila Rudenko's on What Would Have Been Her 114th Birthday». Besøkt 27. juli 2018.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Synnøy naturreservat** består av en øy ved Rossneset i Alver kommune. Området ble som ett av 69 naturreservater i daværende Hordaland fylke, vernet 3. april 1987 og inngår i verneplan for sjøfugl. Fra og med 15. april til og med 31. juli er det forbud mot ilandstiging.

Verneforskriften sier at formålet med vernet er 

«å sikre best mogelege vilkår for sjøfuglane i området samt å ta vare på ein viktig hekkelokalitet med dei plante- og dyrearter som naturleg er knytta til området.»
Registrerte hekkende arter i 2014 (6. juli)

* Svartbak 1 par,
* Tjeld 2 par.

Referanser
----------

1. ↑  «faktaark». Naturbase. Besøkt 2. april 2024.
2. 1 2  «Forskrift om vern for Synnøy naturreservat, Radøy kommune, Hordaland». Lovdata. Besøkt 2. april 2024.
3. ↑  Stein Byrkjeland (1. november 2015). «Hekkande sjøfugl i Hordaland 2014. Forvaltingsplan for 69 sjøfuglreservat, samt oppdatert bestandsoverslag for dei ulike sjøfuglartane i fylket.» (pdf). Fylkesmannen i Hordaland, miljøvern- og klimaavdelinga. s. 203. Besøkt 2. april 2024.
**OneCo** er et industrikonsern med kjerneaktiviteter inne olje & gass, infrastruktur, industri, fornybar energi og bygg.

Aksjeselskapet OneCo ble stiftet 9. desember 2010 , og ledes av konsernsjef Tore Sjursen. Konsernet består av flere datterselskaper som blant annet Oneco Networks AS, Oneco Infra AS, Oneco Elektro AS, Oneco Ocean AS, Oneco Technologies AS. Selskapet har vokst raskt ved å kjøpe opp bedrifter innen konsernets kjerneaktiviteter og omsatte i 2022 for knappe fem milliarder kroner. Selskapet vokste raskt ved å kjøpe opp bedrifter innen konsernets kjerneaktiviteter. Blant annet ble verftet Keppel Norway kjøpt i 2011 og produksjonen hos Cargotec Norway ble overtatt i 2013.

Konsernet hadde i 2013 en omsetning på 1 126 881 000 kroner.  I 2015 oppga OneCo å ha «rundt 1 100 medarbeidere, en årlig omsetning på rundt 2 mrd og avdelinger i Kristiansand, Grimstad, Sandnes, Bergen, Trondheim, Oslo og Drammen, samt i Danmark».

Referanser
----------

1. ↑   w2.brreg.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.fvn.no[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  «Årsrapport 2021» (PDF). OneCo.
4. ↑  «Marvin Jensen i OneCo er sikker på at oppkjøpet av Keppel Norway, som i en tid har slitt med svikte». petro.no. 4. februar 2000. Arkivert fra originalen 4. mars 2016. Besøkt 8. januar 2016.
5. ↑  «Oneco AS». proff.no. 2014. Besøkt 8. januar 2016. [*død lenke*]
6. ↑
7. ↑
8. ↑

Eksterne lenker
---------------

* hjemmeside
**Bjørn Alexander Jeffrey Olsen** (født 12. april 1989 i Mo i Rana), kjent som **Bjørn Alexander** er en norsk skuespiller, programleder, stemmeskuespiller og regissør, som har erfaring fra TV, film, radio og teater.

Bjørn Alexander er kjent fra NRK Super som Professor Dinkel i *Den magiske laben* og programleder for *Supernytt*. Han har også medvirket i flere internasjonale film- og TV-produksjoner, blant annet i rollen som den nederlandske astronauten Wubbo Ockles i Apple TV+ sin storsatsing *For All Mankind* (2019), og filmen *Odd Man Rush* (2020).

Biografi
--------

Bjørn Alexander er født i Mo i Rana, men vokst opp i Trondheim. 

Han har blant annet hatt roller i serier som *For All Mankind* på Apple TV+ og *Odd Man Rush*, filmen *Game Shakers* og som den norske stemmen til Louis i *Oktonautene*. 

Bjørn Alexander spiller hovedrollen som Professor Dinkel i NRK TV-serien *Den magiske laben*.

Siden 2020 har Bjørn Alexander vært programleder i Supernytt på NRK Super sammen med Selma Ibrahim og Ragnhild Telise Kristoffersen. Han har også vært programleder hos NRK Trøndelag i programmene God Morgen Trøndelag og God Ettermiddag Trøndelag på NRK P1. 

I 2020 hadde han regi på digitalkonserten til Åge Aleksandersen og Sambandet. Konserten fikk terningkast seks i Adresseavisen. Storproduksjonen fra Trondheim ble strømmet og sett av over 270.000. I tillegg ble det satt Vipps-rekord med nesten 1,8 millioner.

Referanser
----------

1. ↑   Enhetsregisteret, «Bjørn Alexander Jeffrey Olsen – 1 roller i norsk næringsliv», besøkt 9. mars 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Bjørn Alexander», verkets språk engelsk, besøkt 9. mars 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Bjørn Alexander». *IMDb* **(engelsk)**. Besøkt 8. mars 2023.
4. ↑  «NRK Super - Den magiske laben». Besøkt 8. mars 2023.
5. ↑  «NRK Super - Supernytt». Besøkt 8. mars 2023.
6. ↑  «Å være seg selv – i Hollywood». *Fabelaktig formidling* **(norsk)**. Besøkt 11. mars 2023.
7. ↑  Gjestad, Heidi (16. september 2022). «Den magiske laben med Bjørn Alexander og spennende eksperimenter». *NRK*. Besøkt 11. mars 2023.
8. ↑  Gjestad, Heidi (14. august 2020). «Bjørn Alexander er Supernytts nye programleder». *NRK*. Besøkt 11. mars 2023.
9. ↑  Weiberg-Aurdal, Jan Magnus (13. august 2020). «Bjørn Alexander (31) er NRK Supers nye programleder». *m24.no*. Besøkt 11. mars 2023.
10. ↑  Hoel, Ole Jacob (23. mai 2020). «Endret setliste i siste øyeblikk». *adressa.no* **(norsk)**. Besøkt 11. mars 2023.
11. ↑  Lundemo, Trygve (23. mai 2020). «Han er en god mann å ha i vanskelige tider». *adressa.no* **(norsk)**. Besøkt 11. mars 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Bjørn Alexander på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Bjørn Alexander hos Filmfront Rediger på Wikidata
**Ubåttjenesten**, også kalt **ubåtvåpenet** og **undervannsbåtvåpenet**, er en del av Sjøforsvaret.

Sjøforsvaret har per 2024 seks undervannsbåter av Ula-klassen. Ubåtene gjør det mulig for Sjøforsvaret å operere i hele det maritime domenet. Fartøyene kan operere skjult under vannoverflaten over lengre tid og er vanskelige å oppdage. Dette gjør ubåtene til Sjøforsvarets mest avskrekkende kampsystem, sett fra potensielle fienders ståsted.

Undervannsbåtkapasitet etter 2020
---------------------------------

Utdypende artikkel: Type 212CD

Dagens seks Ula-klasse-ubåter ble innfaset i perioden 1989–1992, og fartøyene er konstruert for en levetid på 30 år. I februar 2014 vedtok regjeringen å kjøpe nye ubåter, fremfor å forlenge levetiden til Ula-klassen.

Forsvarets logistikkorganisasjon gjennomførte i perioden 2012–2013 en markedsundersøkelse opp mot aktuelle verft; DCNS (Frankrike), Fincantieri (Italia), Navantia (Spania), ThyssenKrupp Marine Systems (Tyskland). Kockums (Sverige) og Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering (DSME-Sør-Korea).

I februar 2017 meldte regjeringen at Tyskland er valgt som strategisk samarbeidspartner for nye ubåter. Type 212CD er basert på det tyske 212-designet som allerede er i tjeneste både i Italia og Tyskland. Samarbeid med Tyskland inkluderer i tillegg industrielt samarbeid med norske selskaper. Til sammen skal Norge kjøpe fire nye ubåter.

Planen var å få på plass en felles kontrakt for nye ubåter i 2020. Dette muliggjør en innfasing av nye ubåter fra 2025 og frem mot 2028, noe som igjen bidrar til at Norge kan opprettholde en kontinuerlig ubåtkapasitet når Ula-klassen fases ut.

De nye ubåtene skal ha sin hovedbase på Haakonsvern Orlogsstasjon, med fremskutt base i Ramsund orlogsstasjon.

Referanser
----------

1. ↑  Forsvarsdepartementet (17. januar 2018). «Hvorfor trenger Norge nye ubåter?». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 6. mai 2018.
2. ↑  Forsvarsdepartementet (2. desember 2014). «Fremtidens ubåtkapasitet». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 6. mai 2018.
3. ↑  Forsvarsdepartementet (6. januar 2017). «Status prosjekt nye ubåter». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 6. mai 2018.
4. ↑  Bentzrød, Sveinung Berg (3. februar 2017). «Forsvaret kjøper nye ubåter fra Tyskland». *Aftenposten*. Besøkt 6. mai 2018.
5. ↑  Kroken, Eirik Tufteland (3. februar 2017). «Dette er Norges nye ubåter». *VG* **(norsk)**. Besøkt 6. mai 2018.
6. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 18. april 2017. Besøkt 17. april 2017.
7. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 8. august 2020. Besøkt 11. februar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Forsvaret.no – Ula-klassen Arkivert 18. april 2017 hos Wayback Machine.
* Forsvarsmateriells prosjektside Arkivert 18. april 2017 hos Wayback Machine.
**Føderalisme** (av latin *foedus*, *foedera*, «forbund») er et organisjonsprinsipp og en politisk filosofi. Som organisasjonsprinsipp innebærer føderalisme at enheter, selv om de bevarer en viss grad av selvbestemmelse, er bundet sammen med en felles ledelse eller regjering. Utøvende og lovgivende makt er delt mellom en sentral regjering og delstater, og denne delingen av suverenitet er gjerne nedfelt i grunnloven. I land med en føderal styringsmodell, som ofte kalles forbundsstater, er det som regel de sentrale myndigheten som har enerett til å inngå internasjonale avtaler og til å slutte seg til internasjonale organisasjoner. Over en tredjedel av verdens mennesker bor i en stat med en form for føderalt styre. USA, Sveits, Belgia, Canada og Australia er stater organisert etter en klassisk form for føderalisme, mens mange andre stater har en organisering som er basert på føderalisme, for eksempel Brasil, Pakistan, India, Mexico, Nigeria og Malaysia.

Føderalisme som politisk filosofi er spesielt påvirket av politisk katolisisme, og har som mål både å fremme lokalt demokrati og internasjonalt samarbeid.[]

Kjennetegn ved føderale systemer
--------------------------------

De aller fleste føderale systemer er kjennetegnet ved at de har det følgende til felles:

* To relativt autonome myndighetsnivåer – føderalt nivå (sentralmakt) og delstater har hver sine ansvarsområder, og et nivå kan ikke gripe inn i virksomheten til det andre.
* En (skrevet) konstitusjon (grunnlov) som klargjør de to nivåenes ansvarsområder og makt.
* En høyesterett som tolker grunnloven og megler mellom nivåene hvis det oppstår tvister.
* Institusjoner som forbinder de to nivåene for å øke forståelse og samarbeid, som regel i form av et tokammersystem, der det ene kammeret representerer delstatenes interesser.

Se også
-------

* Enhetsstat
* Konføderasjon

Referanser
----------

1. 1 2 3  Østerud, Øyvind, red. (2007). *Statsvitenskapelig leksikon*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 82–83. ISBN 978-82-15-01197-4.
2. 1 2 3  Heywood, Andrew (2007). *Politics* (3. utg.). Basingstoke: Palgrave Macmillan. s. 166–167. ISBN 978 0-230-52497-2.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Federalism – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** Canadian Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BNE
 |
***Brødrene Karamasov*** (originaltittel: russisk: *Братья Карамазовы*, *Bratya Karamazovy*) er et sovjetrussisk drama fra 1968, basert på Fjodor Dostojevskijs roman av samme navn som ble utgitt første gang i 1880.

Filmen er regissert av Ivan Pyrjev. Etter at Pyrjev døde under innspillingen ble filmen fullført av Mikhail Uljanov og Kirill Lavrov.

Handling
--------

Historien finner sted i Russland, i løpet av 1800-tallet. En mann har tre sønner. En av dem er åndelig, og holder til ved et kloster. Den andre sønnen er en gambler, og den tredje sønnen er en intellektuell. Men alle sammen forsøker å løse de forskjellige problemene deres.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Brødrene Karamasov* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (da) *Brødrene Karamasov* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Brødrene Karamasov* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Brødrene Karamasov* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Brødrene Karamasov* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Brødrene Karamasov* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** BNF **·** BNF (data)
 |
***Mimoxenotermes*** er en slekt av skyggebiller.

Utseende
--------

Middelsstore (ca. 6-10 millimeter), avlange, gjerne brunlige skyggebiller. Antennene er svært kraftige, alle leddene tverrbrede, de fleste kjegleformede. Hodet er ganske lite, men de store fasettøynen opptar det meste av hodet. Pronotum er firkantet med skarp ytterrand og flere kraftige, delvis oppbrutte lengdekjøler. Det kan ha en tann midt på hver sidekant. Dekkvingene er jevnbrede med opphøyde lengderibber og fine tverr-riss som til sammen danner et regelmesiig rutemønster. Beina er ganske kraftige og forholdsvis lange.

Levevis
-------

Skyggebillene har utpregede tilpasninger til å overleve i tørre miljøer, med meget tykk, vanntett kutikula og velutviklede ekskresjonsorganer (malpighiske rør) som tar vare på det aller meste av fuktigheten. De fleste av artene lever da også i tørre omgivelser, men det finnes også arter som lever blant annet i sopp. Stort sett lever skyggebillene av ulike slags dødt plantemateriale.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Vietnam.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **skyggebiller**, Tenebrionidae Latreille, 1802
					- Underfamilien skyggebiller, Tenebrioninae Latreille, 1802
						* Stammen **Rhysopaussini** Wasmann, 1896
							+ Slekten ***Mimoxenotermes*** Pic, 1931 - én art, Vietnam
								- *Mimoxenotermes duporti* Pic, 1931

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 17. oktober 2020. Besøkt 17. oktober 2020.
2. ↑  «Artsdatabankens navneopplysninger med artstre». Artsdatabanken. 17. oktober 2020. Besøkt 17. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Virginia Livingston** (1906–1990) var en amerikansk lege og kreftforsker.

Livingston publiserte i 1946 en artikkel hvor hun konkluderte med at en bakterie kunne forårsake kreft. Hun gjennomførte flere forsøk og fortsatte å publisere artikler som underbygget denne hypotesen. Hun ga bakterien navnet *Progenitor cryptocides*.

Sammen med sin ektemann Afton Munk Livingstone etablerte hun en klinikk i San Diego i California hvor kreftpasienter ble behandlet og satt på diett etter en modell hun hadde utviklet basert på sin hypotese om årsakssammenheng. Etter å ha blitt enke giftet Virginia seg med Owen Webster Wheeler, en pasient hun mente å ha helbredet med sine metoder, og klinikken ble da gitt navnet Livingston-Wheeler-klinikken.

Ingen andre forskere klarte å replikere Livingstons forskning, og senere forskning har påvist at behandlingsprotokollen har noen evne til å behandle kreftsykdom. Det har heller ikke latt seg gjøre å påvise bakterien som Livingston hevdet å ha oppdaget. I 1990 ble klinikkene hennes beordret å stanse behandling av pasienter med selvutviklede vaksiner basert på pasients egen urin.

Livingstone døde i 1990 under et besøk hos sin datter i Hellas.

Referanser
----------

1. ↑  «Livingston-Wheeler Therapy». Memorial Sloan Kettering Cancer Center.
2. ↑  «Unproven methods of cancer management: Livingston-Wheeler therapy». *CA: A Cancer Journal for Clinicians*. 40 (2): 103–108. 1990. PMID 2106368. doi:10.3322/canjclin.40.2.103.
3. ↑  Livingston-Wheeler therapy. CA Cancer J Clin. 1990;40(2):103-108. doi:10.3322/canjclin.40.2.103
4. 1 2  «Creator of homemade cancer treatment dies : Messiah or quack?: Though her methods were routinely dismissed as quackery by the medical establishment, embattled physician Virginia C. Livingston fought to treat cancer with a regimen of "vaccines" derived from a patient’s urine.». *Los Angeles Times*. 7. juli 1990.
Gjennomsnlittlig UV klokken 12, 1996-2002 (Den europeiske romfartsorganisasjon)
**UV-indeksen** er en internasjonal målestandard som angir styrken på ultrafiolett stråling av typen som kan gi solbrenthet. Skalaen ble utviklet av canadiske forskere i 1992, og ble i 1994 tatt i bruk av Verdens meteorologiorganisasjon og Verdens helseorganisasjon. Den brukes i daglige værmeldinger, og er i økende grad også tilgjengelig som timesvise prediksjoner.

Indeksen er en lineær skala og er direkte proporsjonal med intensiteten av typen UV-stråler som forårsaker solbrenthet på menneskehud. Sagt på en annen måte; dobles indeksen, halveres tiden før man blir solbrent.

UV-indeks og hvordan denne varierer i løpet av året i Norge
Formålet med indeksen er å hjelpe mennesker med å effektivt beskytte seg mot UV-stråling. Soling i moderate mengder har helsemessige fordeler, men for mye soling kan forårsake solbrenthet, aldring av huden, DNA-skader, hudkreft, immunsuppresjon, og øyesykdom som grå stær. Offentlige helseorganisasjoner anbefaler folk å beskytte seg (for eksempel med solkrem, hatt og solbriller) dersom de tilbringer betydelig tid utendørs når UV-Indeksen er 3 eller høyere; se tabellen nedenfor for mer detaljerte anbefalinger.

Tabell over UV-indekser
-----------------------

Tabell over UV-indeks basert på yr.no.

| Styrke | Indeks | Tid før mulig hudskade | MED / time | Styrken tilsvarer | Tiltak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lav | 1-2 | 1 dag | 0,4-0,9 | Tilsvarer vinter i Norge | Ingen spesielle tiltak |
| Moderat | 3-5 | 1-2 timer | 1,3-2,1 | Tilsvarer påske i Norge | Ingen spesielle tiltak |
| Sterk | 6-7 | 0,5-1 time | 2,6-30 | Tilsvarer høyfjellet i mai | Klær, solhatt og solbriller. Ta pauser fra solen mellom kl. 12-15. Bruk solkrem med middels faktor (15) og UVA-beskyttelse. |
| Svært høy | 8-10 | 15-30 min | 3,4-4,3 | Tilsvarer isbre/høyfjell med snø i juni og juli | Unngå solen mellom kl. 12-15 og søk skygge. Bruk klær, solhatt og solbriller. |
| Ekstrem | Over 11 | 5-15 min | >4,7 | Tilsvarer Kanariøyene og Alpene om sommeren. Områder nær Ekvator. Grenseverdi for solarier. | Unngå solen mellom kl. 12-15. Søk skygge. Klær, solhatt og solbriller absolutt nødvendig. |
|

Referanser
----------

1. ↑  Hanneman K. K. Cooper K. D. Baron E. D. (2006), Ultrafiolett immunsuppresjon: mekanismer og konsekvenser. *Dermatologic Klinikker*, **24** (1): 19-25.
2. ↑  UV-varsel – Yr

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis
 |
**Skandinaviska Kriminalsällskapet** (SKS) er en selvstendig regional organisasjon innen Asociación Internacional de Escritores Policíacos (AIEP – «Den internasjonale foreningen for kriminalforfattere»). SKS ble konstituert den 12. mai 1991 i Krogerup, Danmark. Medlemmene skal ha «dokumentert seriøs virksomhet innen kriminalgenren».[] Våren 2006 ble SKS omorganisert, slik at det bare fungerer som en formell «paraply» for de respektive lands kriminallitterære foreninger.

Foreningens formål er ifølge statuttene[]

* Å befeste det nordiske samarbeidet på kriminallitteraturens område
* Å utveksle informasjon om kriminallitteraturen i Norden mellom medlemslandene
* Å arbeide for at informasjon om kriminallitteraturen i AIEP's øvrige medlemsland blir tilgjengelig i de nordiske landene
* Å arbeide for att kunnskap om nordiske kriminalforfattere og deres verk spredes utenfor Nordens grenser

Hvert år utdeler foreningen prisen Glassnøkkelen til det beste kriminallitterære verk (roman eller novellesamling utgitt av en dansk, finsk, islandsk, norsk eller svensk forfatter) forrige år.

Eksterne lenker
---------------

Skandinaviska Kriminalsällskapets blog

Portal: Litteratur
**Ibrahim Kabia** (født 28. juli 1986 i Freetown i Sierra Leone) er en sierraleonsk sprinter.

Karriere
--------

### Nasjonalt

Han studerte ved Minnesota state high school, der han satte skolerekord på 100 meter med 10,49 i 2004. Han løp også 200 meter på 20,96. I 2007 ble han tildelt tittelen *All-American* for sine resultater på 60 meter, og han kom på femteplass ved NCAA-mesterskapet med 6,63 – hans tredje skolerekord. Ved Big Ten Conference (1. divisjon innen college-friidrett) kom han på tredjeplass, og samme plassering fikk han også ved *NCAA Midwest Region*-mesterskapet. Hans beste tid utendørs på 100 meter i 2007 ble 10,47.

I 2008 vant han 100 meter ved Big Ten Conference, med tiden 10,29, og kom på femteplass på 200 meter. Hans sesongbestetid på 200 meter var 21,46 i 2008. Også ved Drake Relays vant han gull på 100 meter. Han fikk også utmerkelsen *Big Ten Sportsmanship Award* denne sesongen. 

### Internasjonalt

Ved VM i friidrett innendørs 2010 nådde han semifinalen på 60 meter, der han løp 6,65. Dette var ny nasjonal rekord, og den raskeste tiden av de 4 afrikanerne som løp semifinalen. Han kvalifiserte seg til finalen, men fordi han kjente kramper i muskelen på baksiden av låret (hamstring) i semifinalen stilte han ikke til start i finalen.

Referanser
----------

1. ↑   World Athletics Database, World Athletics utøver-ID 204800[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  African Athletics - *Sierra Leone's Kabia breaks new ground in 60m*, besøkt 19. juli 2011.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ibrahim Kabia – World Athletics Rediger på Wikidata
* Profil hos Gophersports.com (University of Minnesota Athletics)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
**Bornholmsk** er dialekten/språket som snakkes på Bornholm.

Bornholmsk er en østdansk dialekt, det vil si nærmest beslektet på den dansken som ble snakket i Skåne. Skånsk har siden blitt mer påvirket av svensk, på samme måde som bornholmsk er blitt påvirket av københavner-dansk.
Skånsk og Bornholmsk var tidigere ikke regnet som svenske og danske dialekter, men to selvstendige språk. 
På Bornholm fantes det flere dialektgrupper.
Allingesvensk, Rønnefint og en mer bred original dialekt på sør- og midtbornholm.
I dag er bornholmsk utvannet med riksdansk. 

«En kjætta sprong over kjærregåra gjarred å ned i en bunka hujnatjas.
På trappa sto kjællingen å sa, hva vad kjokkan slo?
Ved ynte sa kæring, men ka du gå op på tiled å henta Kjitan»

* Kjætta - hunkatt (kjette/kjitte på sørnorsk)
* Kirkegårdsgære - mur
* Tiled - loftet
* Kjitan - spann/gryte (kjittel på svensk)

Bornholmsk er en av de dialektene som det er vanskeligst å forstå for dansker fra andre deler av Danmark, og noen vil derfor beskrive bornholmsk som et selvstendig språk. Grensen mellom dialekt og språk er i noen grad subjektiv.

I de senere år har bornholmsk vært på rask tilbakegang, ikke minst i den yngre generasjon, der en stor del snakker den københavnske varianten av riksdansk. 

Bornholmsk har aldri blitt ivaretatt som andre dialekter i våre nordiske naboland.
Dette skyldes delvis innvandring til øya, og dels den lave prestisjen dialekten har utenfor Bornholm. På skolen ble elevene tvunget til å lese, skrive og snakke riksdansk.

Bøyningslære
------------

### Artikler

Bornholmsk har i motsetning til riksdansk tre kjønn, slik norsk, tysk og islandsk har. Ubestemt artikkel for hankjønn er *ejn* (ejn horra = en gutt), for hunnkjønn *en* (en peia = ei jente), og for intetkjønn *et* (et húz = et hus).

#### Bestemt form entall

Bestemt form entall for hannkjønnsord er *-ijn* (horrijn = gutten), for hunnkjønn *-an* (peian = piken) og for intetkjønn *-ed* (húzed = huset).

#### Bestemt form flertall

Bestemt form flertall for hannkjønnsord er *-ana* (horrana = guttene), for hunnkjønn *-arna* (peiarna = jentene), og *-en* for intetkjønn (húzen = husene).

Tallordene
----------

### Grunntallene

1 en   

2 to   

3 tre   

4 fira   

5 fæm   

6 sajs (sæks)   

7 sju   

8 åta   

9 ni   

10 ti   

11 æleva   

12 tal   

13 trætan   

14 fjaurtan   

15 fæmtan   

16 sajstan   

17 søtan   

18 atan   

19 nøtan   

20 kyve   

30 træðua   

40 fåre   

50 haltrøs   

60 trøs   

70 halfjærs   

80 fers   

90 halfæms   

100 honreðe   

1000 tuzen

### Ordenstallene

1. fårsta/fåsta   

2. an(d)ra   

3. treðe (, treðje)   

4. fjære   

5. fæmte   

6. sjæte   

7. sjuene   

8. åtene   

9. niene   

10. tiene   

11. ælvute   

12. talte   

13. trætene   

14. fjaurtene   

15. fæmtene   

16. sajstene   

17. søtene   

18. atene   

19. nøtene   

20. kyvene   

30. træðevte

Portal: Danmark
**Kristine Reusch** (født 16. februar 1854 i Bergen, død 12. mai 1939 i Asker) var en norsk kunstmaler og legatstifter.

Liv og virke
------------

Kristine Reusch oppholdt seg vinteren 1895–1896 i Firenze, og i 1897–1898 hadde hun et nytt opphold i Italia, denne gangen sammen med Signe Scheel og Marie Tannæs. Senere reiste hun til Finland, Nederland og Gotland. Hun bodde dessuten i lengre perioden hos broren Hans Reusch og svigerinnen Helga Marie Ring Reusch.

Kristine Reusch var i 1894 representert på Blomqvists faste salgsutstilling med bildet «Nordahlsgaarden i Bergen». Hun stilte for første gang ut på Høstutstillingen i Kristiania i 1897, og deltok senere ved utstillingen i 1898–1901, 1903. 1904, 1916, 1919, 1920, 1922 og i 1932. Hun stilte også ut ved kollektivutstillinger i Kristiania Kunstforening i 1922 og 1924. 

I 1916 holdt hun separatutstilling i Kristiania Kunstforening, der foreningens tre utstillingssaler var viet bilder av henholdsvis Reusch, Cecilie Dahl og Gyda Voss. Reusch var representert med akvareller og oljemalerier. Særlig et kirkeinteriør og en landskapsskildring fra Assisi fikk god omtale av kunstkritiker Jappe Nilssen.

Samme år stilte hun også ut i Larvik Kunstforening. Hun malte landskapsmotiver som hun hentet fra by og land, fra Norge og utlandet.

Hun opprettet legatet *Frøken Kristine Reusch' legat til fordel for trengende Kvinner i Bergens by*.

Familie
-------

Kristine Reusch var datter av kunstmaler og skolebestyrer Hans Leganger Reusch (1800–1854) og kunstmaler og skolebestyrer Anna Sophie Lootz (1820–1879), søster av geologen Hans Reusch (1852–1922) og svigerinne av kunstmaler Helga Marie Ring Reusch (1865–1944). Hun forble ugift.

Referanser
----------

1. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID 1eb98d32-9331-4957-b1d6-9d950169dca5[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Byen rundt». *Morgenbladet*. 25. november 1894. s. 3. «Til Blomqvists permanente utstilling er ankommet, siden sidste Ophængning, 14 Akvareller av Gerh. Munthe, "Vinter" (Akvarel) av Otto Sinding, "Aftenstemning" av Smith-Hald, 2 Akvareller av Frk. Langberg, "Vinter" av Gløersen, "Nordahlsgården i Bergen" av Kristine Reusch.»
3. ↑  Nilssen, Jappe (13. januar 1916). «Kunst». *Dagbladet*. s. 2. «I den lille midtsal har frk. Kristine Reusch samlet endel akvareller og malerier. Frøken Reusch har været en sjelden gjest paa vore utstillinger; hendes billeder har ogsaa som oftest været hængt saadan, at man formelig følte sig forpligtet til at overse dem. Men samlet som her, uten noget generende naboskap, virker de langt fra utbetydelig. Det er særlig et kirkeinteriør fra Assissi og et landskap fra Italien, hvor hun ligefrem har git god kunst.»
4. ↑  Krohn-Holm, Jan W. (1980). *Larvik kunstforening 100 år*. [Larvik]: Larvik kunstforening. s. 30.
5. ↑  «Stiftelser. Legater m.v.». *Norsk Lovtidende*. Kristiania: Grøndahl. 1960. s. 441.

Kilder
------

* *Norsk kunstnerleksikon*. Universitetsforl. 1986. s. 312. ISBN 8200068102.
* Wichstrøm, Anne (1997). *Kvinneliv, kunstnerliv*. Gyldendal. s. 218. ISBN 8205193622.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** KulturNav
 |

Portal: Kunst
Melbu og Hadselfjorden
**Hadselfjorden** i Vesterålen skiller Hadseløya i nordvest fra Austvågøya i sør og Hinnøya i øst. I nordøst går Hadselfjorden over i Sortlandssundet, som skiller Langøya og Hinnøya. Sørøst for Hadselfjorden skiller Raftsundet Austvågøya og Hinnøya.

Mellom Melbu og Fiskebøl går det ferge over Hadselfjorden. Tidligere gikk det også ferge mellom Stokmarknes og Kaljord på Hinnøya.

Da Lofotens fastlandsforbindelse Lofast ble planlagt ville mange i Hadsel ha undersjøisk tunnel mellom Hadseløya og Austvågøya. Men det ble i stedet bestemt å bygge Lofotens fastlandsforbindelse mot Raftsundet og Gullesfjordbotn i Kvæfjord. Blant argumentene for ikke å bygge tunnel under Hadselfjorden var at en slik tunnel ville bli lang (ca. 8 kilometer) og relativt dyp, og at det er en viss jordskjelvaktivitet i området. Det er fremdeles en mulighet for at Hadselfjordtunnelen vil bli bygd, men det er svært usikkert om det faktisk vil skje.

Det var ventet at det ville bli færre fergeavganger over Hadselfjorden da Lofotens fastlandsforbindelse åpnet, men at ferga ikke vil bli nedlagt. I de senere år har trafikken med ferge over Hadselfjorden hatt en positiv utvikling.

Referanser
----------

1. ↑  Hadselfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |