recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jonathan Fritzen** (født 11. oktober 1982) er en svensk jazzpianist og multiinstrumentalist.

Biografi
--------

Fritzen ble født i Stockholm, Sverige med svensk mor, fløytist Katarina Fritzén, og en amerikansk far, komponist Steve Dobrogosz. Han begynte å spille trommer som ung, og da han ble eldre lærte han også å spille piano, bass, gitar, fløyte og å synge. Sin formelle musikkutdanning fikk han på det Kungeliga Musikaliska Akademien i Stockholm, hvor han ble en av de første elevene fra jazzlinja som mottok en mastergrad.

Hans debyalbum, *Elsker Fugler* ble utgitt i 2008. I tillegg til å spille piano, gjorde han alt annet på plata, skrive musikken, produserer og spilte alle de åtte ulike instrumentene.

Fritzens andre album *VIP* (2009) har med vokalist Laila Adele, gitarist Jay Soto, saksofonistene Michael Lington og Greger Hillman. Albumet befant seg 40 uker på Smoothjazz.com TOPP 50.

Hans tredje album *Diamanter* (2010) har med saksofonistene Darren Rahn, Jessy J og Koh (aka Mr. Saxman), vokalist Laila Adele og gitarist Alex Krone. Den første singelen *Dance With Me* holdt 10 uker som No. 1 på "Billboard Indicator Smooth Jazz Chart", og den andre singlen *Undercover* kom til No. 2 på samme sted *Diamonds* nådde også topp-10 på "Smoothjazz.com Chart", og nådde No. 1 på "Amazon.com" i "Bestsellers in Smooth Jazz".

Hans fjerde album, "Magical", ble utgitt i 2012, og har med flere forskjellige artister som for eksempel Boney James, Jackiem Joyner, og Vincent Ingala.

Hans femte album, "Fritzenized", ble utgitt i 2015, med artister som Gerald Albright, Paul Taylor, Nils Landgren og mange flere.

Fritzen har spilt i flere land, inkludert Sverige, USA, Storbritannia, Sveits, Spania og Thailand.

Diskografi
----------

| utgivelsesdato | tittel | etiketten | notater |
| --- | --- | --- | --- |
| 15. juli 2008 | Love Birds | Nordiske Rekorder Natt |  |
| 22. mai 2009 | VIP | Nordiske Rekorder Natt |  |
| 19. juni 2010 | Diamonds | Nordic Night Records |  |
| 21. august 2012 | Magical | Nordic Night Records |  |
| 10. februar 2015 | Fritzenized | Nordic Night Records |  |
| 27. juli 2017 | Ballads | Nordic Night Records |  |
|

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Archived copy». Arkivert fra originalen 25. september 2008. Besøkt 14. oktober 2008.
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Offisiell nettside
* Gjennomgang av *Love Birds*
* Jonathan Fritzén på All About Jazz

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**«Dreamer»** er en sang skrevet av Ozzy Osbourne, Marti Frederiksen og Mick Jones, og tilhører sjangeren ballade. Sangen er tredje spor på Ozzy Osbournes album *Down to Earth*, som ble gitt ut 16. oktober 2001. Sangen beskriver rockestjernens visjon om en bedre verden for sine barn, en verden hvor de er lykkelige og trygge. Selv om sangen ble skrevet sent på 1990-tallet, ble den ikke vurdert for utgivelse før etter 11. september 2001.

Ozzy Osbourne sammenligner «Dreamer» med John Lennons «Imagine», som inneholder linja *You may say I'm a dreamer, but I'm not the only one*. Osbourne har selv sagt at The Beatles har hatt stor betydning for ham, og at han kan forholde seg til dem fordi de er alle vellykkede musikere som vokste opp i fattige områder av England. En annen referanse til John Lennon er linja *After all, there's only just the two of us.* The Beatles-låta «Two of us» anses[*av hvem?*] som en beskrivelse av forholdet mellom Paul McCartney og hans venn Lennon, og uttrykket ble også brukt som tittelen på en TV-film om dem på VH1.

Referanser
----------

1. ↑  «Dreamer by Ozzy Osbourne». *Songfacts*. Besøkt 31. august 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Free Lossless Audio Codec** (**FLAC**) er et fritt, tapsløst lydformat fra organisasjonen Xiph.org. FLAC-prosjektets referanseimplementasjon er tilgjengelig under BSD-lisensen.

Virkemåte
---------

At formatet er tapsløst vil si at den lagrede lyden er identisk med den digitale lydkilden (f.eks. CD). Algoritmen baserer seg på lineær prediksjon. Korte segmenter komprimeres uavhengig av hverandre, slik at informasjon fra andre segmenter ikke trengs for å gjenskape et segment. Dette gjør at formatet kan spilles av selv om man bare har tilgjengelig deler av datastrømmen på et gitt tidspunkt, eksempelvis nettradio og avspilling av lineære lagringsmedier som CD. Dessuten vil en feil bare ødelegge et tidsavgrenset område av lyden. Lyd i FLAC-formatet kan enten lagres som .flac-filer eller lagres i et konteinerformat, vanligvis ogg.

Bruksområder
------------

Fordi FLAC er tapsløst, er det godt egnet for digital arkivering av ellers ukomprimert lyd, for eksempel wav-filer eller oppbevaring av favorittplatene. Men i motsetning til wav, støtter FLAC-lagring av metadata, akkurat som kvalitetstapende formater. Selv om filstørrelsen blir mindre enn en tilsvarende ukomprimert lydfil (typisk ca. 50% for musikk), blir den langt større enn i lydformater som komprimerer med kvalitetstap, altså ofrer kvalitet til fordel for sterkere komprimering. Det er ingen god ide å FLAC-komprimere lyd som har vært komprimert av kvalitetstapende kodeker; lydkvaliteten blir nøyaktig like dårlig, og FLAC vil vanligvis komprimere dårligere enn om man hadde tatt den opprinnelige digitale kilden.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Free Lossless Audio Codec – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Xiph.org, organisasjonen bak Ogg
The Pepperpot, Godalmings tidligere rådhus.
High Street.
**Godalming** er en småby i grevskapet Surrey i sørøstre England.

Godalming tilhører distriktet Waverley, syv kilometer sør for Guildford. Byen, som har cirka 21.000 innbyggere,[] ligger ved elven Wey og ligger innen Stor-Londons pendlingsområde.

Historie
--------

Byen har eksistert siden angelsaksisk tid og nevnes i *Domesday Book* som «Godalminge», eid av Wilhelm erobreren og med 400 innbyggere.[] Navnet kommer fra saksisk for «Godhelms Ingus», «Godhelms familie», og viser sannsynligvis til en tidlig eier av en eiendom på stedet.[]

I år 1300 fikk byen rett til å holde et ukentlig marked doruten et større årlig marked. På denne tid var byens hovednæring ullveving noe som senere bidro til byens økonomi frem til 1600-tallet. Da ble næringene utvidet til strikkede strømper, lærprodukter og papirproduksjon.

I 1764 ble det bygd en kanal til nabobyen Guildford, som i sin tur var knyttet til Themsen med en kanal. Ved midten av 1800-tallet hadde byen en befolkning på 6.500 innvånere, og begynte også å bli lokkende for togpendlere til London da jernbane ble bygget dit i 1849.[]

Elektrisitetsnett
-----------------

Godalming ble berømt da byen i september 1881 ble den første verden med elektrifisert.[] Dette elektrisitetsnettet ble forsynt med elektrisitet fra en vekselstrømsgenerator fra en turbin i elven Wey ved Westbrook Mill. Tre år senere ble gassbelysning gjeninnført etter vanskeligheter for eleren Siemens. I 1904 kom elnettet i byen i gang i gjen.

Annet
-----

Havearkitekten Gertrude Jekyll bodde i Munstead Wood i Godalming. Filmen *The Holiday* ble innspilt delvis i byen.

Eksterne lenker
---------------

* Fotografier av Godalming

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Fra Dreamhack 2004
**Dreamhack** (ofte forkortet **DH**) er verdens største offentlige demo- og datafestival. Vinterarrangementet 2004 hadde 5 272 deltakere og 5 852 PC-er koblet sammen i det som av Guinness rekordbok ble godkjent som verdens største LAN-party (jfr. den engelske artikkelen).

Dreamhack arrangeres i messeområdet Elmia i Jönköping i Sverige med en stab på 350 frivillige for å gjennomføre arrangementet. Det første Dreamhack ble arrangert i 1995 og forkortelsen for det ble DH95. Senere ble det 2 lan i året, Dreamhack Winter og Dreamhack Summer.

Dreamhack arrangeres i Skellefteå to ganger hvert år, vår og høst.

Begynnelsen
-----------

Det hele begynte som et kamerattreff i kjelleren på en grunnskole i Malung.
De møttes for å bytte disketter, og for å vise frem sine ferdigheter i programmering, grafikk og musikk. Arrangørene Martin Öjes og Kenny Eklund skapte et par år senere et offentlig dataparty i skolekantina under navnet DreamHack og siden 1994 har det blitt avholdt årlig. Det har vært et utstrakt samarbeid mellom DreamHack og det tilsvarende norske arrangementet The Gathering.

Verdens største dataparty
-------------------------

På DreamHack Winter 2007 ble den siste verdensrekorden satt med 10 455 datamaskiner tilkoblet nettverket.
DreamHack arrangeres av Dreamhack AB med hjelp av 350 frivillige funksjonærer (kalles *Crew*) oppdelt i ulike team som jobber med spesifikke oppgaver. 

DreamHack består i dag av selve 'LAN-et' – To eller tre store rom hvor tusentalls besøkende har en fast plass med sin egen maskin. Det arrangeres spill- og demokonkurranser som også vises på storskjermer, gjerne med kommentarer til de viktigste kampene på spillsiden. DreamHack består også av utstillingen DreamExpo hvor forskjellige datafirma viser og lar deltagerne teste den seneste teknologien, delta i seminarer og forelesninger, stille opp i konkurranser o.l.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) DreamHack – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Llewellyn Evans** (født 2. januar 1876, død 29. september 1951) var en walisisk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Evans vant en olympisk bronsemedalje i landhockey under Sommer-OL 1908 i London. Han var med på det walisiske laget som kom på tredjeplass i landhockeyturneringen, bak England og Irland. Wales tapte sin første og eneste kamp i turneringen, semifinalen mot Irland med 1-3. Det var seks lag som deltok i turneringen, alle medaljene ble vunnet av britiske lag; Gull til England sølv til Irland og bronse til de tapende semifinalistene Wales og Skottland.

OL-medaljer
-----------

* 1908 Storbritannias flagg London - Bronse Bronse i landhockey Storbritannias flagg Storbritannia

Eksterne lenker
---------------

* (en) Llewellyn Evans – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Llewellyn Evans – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Llewellyn Evans – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Llandrindod Wells** (walisisk **Llandrindod**) er administrasjonsbyen i Powys, Wales. Den ble grunnlagt som et kursted, noe som er årsaken til *wells* (*brønner*) i navnet. 

Den angivelige helsebringende effekten i vannet på stedet var kjent av romerne, og etter å ha vært glemt i middelalderen ble dette igjen kjent i det 17. århundre. Det fantes da ingen by på stedet, bare noen spredte hus, et vertshus og to kirker fra det 13. århundre, som begge forøvrig fortsatt er i bruk. I 1749 kjøpte en entreprenør ved navn Grosvenor noen hus som han utvidet og satte i stand til å ta imot gjester. Etterhvert bygde han også et stort hotell, med plass til flere hundre gjester. Han fikk i 1756 dr. Wessel Linden til å gå god for vannets effekt. Hotellet var i drift i omkring 40 år, og fikk etterhvert et dårlig rykte. Det er uklart når det stengte, men en gang etter 1787 ble det revet. 

I 1865 nådde jernbanen stedet, og dermed ble det betraktelig lettere å reise til dit. I viktoriansk tid var det meget populært å reise på kuropphold, og Llandrindod Wells er et vakkert sted som tiltrakk seg mange. Dermed fulgte en rask vekst. I 1880 la grevskapet Radnorshire sin administrasjon til Landrindod Wells, noe som ytterligere styrket veksten. Det ble bygget opp en rekke fasiliteter for turister, og byen fikk kapasitet for 80 000 besøkende i året.

Veksten fortsatte inn i det 20. århundre. Etter utbruddet av første verdenskrig ble det færre turister, og det var vanskelig å komme i gang igjen etter krigens slutt. Så kom depresjonen i 1930-årene, og deretter konkurranse fra en rekke byer lands kysten som tilbød frisk sjølust og fine strender. Byen hadde dermed mistet mye av grunnlaget for sin rikdom. 

Andre verdenskrig ble nådestøtet for kurstedet. Det som reddet byen var dens rolle som administrasjonsby for grevskapet, og senere for hovedområdet Powys, som i tillegg til mange arbeidsplasser i administrasjonen også førte til at man klarte å tiltrekke en del lett industri. 

Av severdigheter har byen et bymuseum, en grotte og Den nasjonale sykkelutstilling. Det arkeologiske området ved Castell Collen, med funn fra romersk tid, ligger like ved.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Llandrindod Wells – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Smalt parti av Llangollen Canal like i nærheten av Llangollen
**Llangollen Canal**, opprinnelig kalt **Ellesmerekanalen**, forbinder Llangollen i det nordlige Wales med Nantwich i det nordvestlige England, via Ellesmere i Shropshire. Den har senere blitt en del av Shropshire Union-kanalen. Den blir forsynt med vann fra elven Dee.

Kanalen regnes som det første større ingeniørprosjekt utført av Thomas Telford. Han arbeidet formelt sett under William Jessops ledelse, men fikk ansvaret for alle sider ved arbeidet. 

Bakgrunnen for kanalen var et ønske om en transportrute fra kullgruvene og jernverkene ved Wrexham ut til sjøen. Fra Nantwich gikk Chesterkanalen til Dee ved Chester, og derfra kunne man seile videre på elven ned til sjøen nær Liverpool. Senere ble en ny kanal anlagt fra Chester til Mersey, med tilknytning til elven på stedet som nå heter Ellesmere Port. Llangollenkanalen er også knyttet til Montgomerykanalen i Shropshire. 

Blant spesielle elementer i kanalen er Pontcysyllteakvedukten, konstruert av Telford for å føre kanalen over dalen Dee renner gjennom øst for Llangollen. En annen akvedukt fører kanalen over elven Ceiriog ved Chirk, og det er tunneler ved Whithouses, Chirk og sørøst for Ellesmere.

Kilder
------

* Canal & River Trust - Llangollen Canal Besøkt 22. januar 2016

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Óli Samró** (født 1. september 1963 i Tórshavn) er en færøysk økonom og forretningsrådgiver.

Han er cand.oecon. med fordypning i internasjonal handel (fiskeri, EUs indre marked og EUs fiskeripolitikk) fra Aarhus Universitet fra 1989. Samró var markedsanalytiker i Faroe Seafood 1986–1989 og sekretær for Føroya Bankis administrerende direktør 1989–1991. Siden 1991 har han drevet konsulentselskapet FAREC International i Haag.

Óli Samró har vært brukt som konsulent for skipredere i Skandinavia og Europa, for fiskeriministre i Skandinavia, for banker i Skandinavia og Nederland samt for sjømatselskaper over hele verden.

Med sin sønn Hanus Samró driver han Fishfacts, en database over internasjonale fiskerettigheter.

Mellom 1993 og 1999 var Samró medlem av Færøyenes forhandlingsutvalg for handelsavtaler med EU, Polen, Estland og Litauen. Han har vært formann i Færøyenes råd for fiskekvoter og medlem av Færøyenes økonomiske råd. Han har hatt en rekke styreverv i næringslivet.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Óli Samró, CV» **(engelsk)**. FAREC. Arkivert fra originalen 6. mai 2005.
2. ↑  «Lanserer internasjonal database over fiskerettigheter». *Sunnmørsposten*. 3. september 2018. Besøkt 18. mai 2020.  (Abonnement påkrevet)
3. ↑  «Færøyværinger arrangerer verdens første virtuelle fiskerimesse». *Fiskeribladet* **(færøysk)**. 14. april 2020. Besøkt 18. mai 2020.

Portal: Færøyene
Gimping på ramme
**Gimping** er en håndarbeidsmetode som går ut på å lage remser av garn og å sette disse sammen. Slik kan man blant annet lage skjerf, sjal og grytelapper.

Utstyret som trengs er en gimpegaffel og en heklenål. Gimpegaffelen var tidligere formet omtrent som en U, med flat bunn. Disse kom i forskjellig bredde: 2,5 cm, 4 cm, 6cm og 8 cm. De nye er to pinner satt sammen med en regulerbar «avstandskloss» Dette gjør gimpegaffelen mer fleksibel. På samme pinne kan man da lage flere bredder. Det er også mye lettere å ta av det ferdige arbeidet uten å måtte begynne på nytt når det ikke er plass til flere masker.

Garnet skal legges rundt pinnene og hekles sammen med fastmasker slik at det blir dannet en bord med løkker langs sidene. 
Det er mulig å legge fastmaskene på en slik måte at maskene ligger mot den ene pinnen. Ved å lage flere slike, kan man få en slags pels av garn.

Som regel består et arbeide av mer enn en slik remse. For å feste disse til hverandre kan man enten dra løkker fra en remse gjennom løkker på en annen eller hekle remsene sammen med en ny tråd.

Gimping er et av prosjektene i Norges Husflidslags nasjonale dugnad «Rødlista», der kunnskap om tradisjonelle husflidsteknikker tas vare på og videreformidles.

Referanser
----------

1. ↑  Warberg, Herdis (1944-) (1973). *Gimping*. Oslo: Landbruksforl. s. 6. ISBN 8252900585.
2. ↑  «Rødlista». *husflid.no*. Arkivert fra originalen 10. mai 2022. Besøkt 10. mai 2022.

Eksterne lenker
---------------

* «Gimping - Å gimpe en remse». Besøkt 12. juni 2022.  *privat YouTube-film som demonstrerer teknikken. Varighet 2:26*
**Gimle** kommer fra norrønt og har trolig betydningen *le for ild*, med referanse til myten om Ragnarok der den gamle verden går under i et flammehav og synker i havet. Gimle skal ha vært en fantastisk forgylt sal der menneskene skulle bo trygt etter Ragnarok. I Norge er Gimle et vanlig brukt navn på bygninger og noen stedsnavn:

Bygninger
---------

* Gimle (mytologi), salen i Åsgard fra norrøn mytologi
* Gimle gård, gård i Kristiansand
* Gimle kino, kino i Oslo
* Gimle skole, skole i Bergen
* Gimle skule, skole i Fyresdal

* Kulturhuset Gimle (Bergen), kulturhus i Bergen
* Kulturhuset Gimle, kulturhus i Bodø

* Villa Grande, fikk navnet Gimle av Vidkun Quisling da han tok bygget som sin private residens under andre verdenskrig

Geografi
--------

* Gimle (Oslo), strøk i Oslo
* Gimle (Tromsø), område i Tromsø
* Gimlevang, Gimlemoen og Gimlekollen er områder i Kristiansand

Annet
-----

* Gimle Basket, basketbalklubb fra Bergen

Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Gimle*.
**Rosa Emillie Økland** (født 19. september 1897 i Arendal, død 5. september 1964 i Stavanger) var en norsk barnebokforfatter og lærer.

Liv og virke
------------

Rosa Økland ble ansatt som lærer ved Arendals folkeskole i 1924. I 1927 fikk hun en lærerpost ved Strømsbu skole.

Hun fikk sin forfatterdebut med boken *Barna på «Bolette-Lyst»*, som utkom på Aschehoug forlag i 1923. Boken skildrer noen doktorbarns og deres venners spillopper i et småbymiljø på Sørlandet. To år senere utga hun *Tolv av den rette sorten»*, en bok som bygger videre på den forrige. Her har barna fått sommergjester, slik at det denne gengen er tolv barn til å komme med alskens påfunn i sørlandsbyen.

Familie
-------

Rosa Økland var datter av agent og bokhandler Rasmus Rasmussen Økland (1861–1924) og Rosalie Emilie Hanisch (1869–1963), og søster av zoologen Fridthjof Økland. Hun ble 27. august 1933 gift i Folldal med barneskolelærer Ragnar Streitlien.

Bibliografi
-----------

* 1923: *Barna på «Bolette-Lyst»*, Aschehoug, Kristiania
* 1925: *Tolv av den rette sorten»*, Aschehoug, Kristiania

Referanser
----------

1. ↑   Digitalarkivet[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Tromsø 1964.12.12*. Norge, Troms og Finnmark, Tromsø. 1964. s. 11.
3. ↑  *Tiden 1924.01.21*. Norge, Agder, Arendal. 1924. s. 1.
4. ↑  *Agderposten 1927.09.30*. Norge, Agder, Arendal. 1927. s. 2.
5. ↑  *Morgenposten 1923.11.06*. Norge, Oslo. 1923. s. 4.
6. ↑  *Aust-Agder Blad 1925.11.20*. Norge, Agder, Risør. 1925. s. 2.
7. ↑  SAK, Arendal sokneprestkontor, Trefoldighet, F/Fa/L0008: Ministerialbok nr. A 8, 1878-1899, s. 164
8. ↑  *Østlendingen 1933.08.24*. Norge, Innlandet, Elverum. 1933. s. 3.
9. ↑  *Norske skolefolk*. Dreyer. 1966. s. 1429–1430.

Kilder
------

* *Dette skrev kvinner*. Oslo: Skolen. 1984. s. 263. ISBN 8257900109.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |

Portal: Litteratur
***Med piker i lasten*** (originaltittel: *Up in Arms*) er et amerikansk komedie fra 1944 med Danny Kaye og Dinah Shore i hovedrollene.

Handling
--------

Danny Weems arbeider som heis-operatør i en bygning i New York, hvor det arbeider mange leger og sykepleiere og få gratis råd om hans egne antatte sykdommer. De ansatte kjenner Danny godt, og mener at han sliter med hypokondri. Når han blir sendt til det amerikanske militæret for krigstjeneste, blir Danny deprimert. Hans beste venn Joe melder seg også til militæret, slik at han kan holde litt øye med Danny. Danny blir snart forelsket i sykepleier Mary Morgan, men hun er virkelig forelsket i Joe. Men Joes kjæreste Virginia er hemmelig forelsket i Danny.

Båed Danny og Joe kommer seg gjennom den militære opptreningen, og havner snart på samme skip som blir sendt til det sørlige Stillehavet. Men de oppdager snart at Mary og Virginia også har vervet seg som sykepleiere i militæret. Danny forsøker å smugle Mary om bord til samme skip, og holde henne skjult i løpet av reisen. Men sannheten kommer til slutt frem, og Danny får problemer med oberst Ashley - som får ham sendt til militærfengsel.

Skuespillere
------------

* Danny Kaye som Danny Weems
* Dinah Shore som sykepleier Virginia Merrill
* Dana Andrews som Joe Nelson
* Constance Dowling som sykepleier Mary Morgan.
* Louis Calhern som oberst Phil Ashley.
* Margaret Dumont som Mrs. Willoughby.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Med piker i lasten* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Med piker i lasten* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Med piker i lasten* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Med piker i lasten* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Med piker i lasten* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Med piker i lasten* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Med piker i lasten* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Med piker i lasten* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Med piker i lasten* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Vyšehrad** («Høyborg», tysk: *Wyschehrad*) er et historisk fort, slott og festning i bydelen Vyšehrad i Tsjekkias hovedstad Praha.

Vyšehrad ligger på en høyde over høyre bredd av elva Vltava i den sørlige enden av den historiske byen (nå bydel) Vyšehrad.

På Vyšehrad gravlund nær St. Peter og Paul-basilikaen er viktige tsjekkiske personligheter gravlagt. Der finnes også den eldste rotunden i Praha, St. Martin. Det parklignende og offentlig tilgjengelige området vært et nasjonalt kulturminne siden 1962.

Vyšehrad er knyttet til en rekke legender fra begynnelsen av tsjekkisk historie; den ble sagt å ha blitt grunnlagt av den legendariske hertug Krok. Ifølge legendene regnes som den som setet til de første tsjekkiske fyrstene. Den faktiske opprinnelsen til den befestede bosetningen går tilbake til andre halvdel av 1000-tallet. På slutten av 1000-tallet bodde den første böhmiske kongen, Vratislav II, her og etablerte Vyšehrad-kapittelet. Vyšehrad ble en del av Praha under Karl IV, som ombygde den og koblet den til festningsverkene til den nystiftede Nové Město. I 1420 ble slottet brent ned av husittene, og på midten av 1600-tallet ble den bygget om til en barokk festning som en del av utvidelsen av byens festningsverk. Fra 1400- til 1800-tallet var Vyšehrad en selvstyrt by, frem til 1848 da den ble underordnet Vyšehrad-kapittelet. I 1883 ble den annektert til Praha. Samtidig ble det opprettet en nasjonal gravplass og Vyšehrad ble modifisert til sin nåværende form.

Referanser
----------

1. ↑  www.fg.cz, 2022, FG Forrest, a s. «Vyšehrad». *Prague.eu* **(engelsk)**. Besøkt 7. januar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vyšehrad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Vyšehrad – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** GeoNames
 |
**Tecnobrega** eller *tecno brega* / *technobrega* (cheesy techno) er en form for musikk fra nord i Brasil, spesielt Belém. Musikk i sjangeren oppsto først og fremst gjennom remiksing og omarbeiding av sanger fra populærmusikk og musikk fra åttitallet. Mens det er en stor mengde berømt musikk brukt i tecnobrega, så er det meste originalt materiale (80%). Flere Dj-er og musikkprodusenter fra tecnobrega-bevegelsen ble omtalt i p2p-fildelings dokumentaren Good Copy Bad Copy.

Produksjon og distribusjon
--------------------------

Musikken er laget av produsenter i provisoriske studios, f.eks i soverom eller andre ubrukte områder. Snarere enn å bli solgt i et tradisjonelt CD-format, så er tecnobrega preget av nye distribusjonsmetoder. I stedet for å selge en CD i butikk, selges tecnobrega Cd-er til en rimelig pris (i snitt US$1.50) av gateselgere, som ofte har laget CD-en selv. Ofte produserer de musikken sin med liten bekymring for opphavsrett, musikken er "født fri". Gateselgeren er så ansvarlig for å lage flere kopier og bruker CD-ene som reklame. Annonsene er for store reggae sound systems-type fester, svært lik en rave. Det er på disse konsertene at produsentene vil tjene penger, enten ved inngangen eller ved å selge CD-er produsert fra live-musikk den kvelden.

Sound system
------------

*Sound systems* i seg selv blir en konkurransefaktor, som oppmuntrer produsentene til å ha det mest oppdaterte elektronisk utstyr. De kan tiltrekke seg så mange som rundt 12 000–15 000 mennesker til en fest. På en typisk fest, kan de selge i snitt 77 CD-er og 53 DVD-er etter festen. Ved disse festene kan en artist også gjøre "shout outs" for venner, familie eller nabolag, som gjør CD-ene mer attraktive for publikum. Shout outs kan også bli kjøpt ved å kjøpe en CD av konserten på forhånd. En artist kan tjene i snitt R$2,200 (ca. US$1250, Mars 2012) på en fest.

Noen artister
-------------

* Gaby Amarantos
* Banda Uó
* DJ Cremoso
* Gang do Eletro

Referanser
----------

1. 1 2  Natal, Bruno (1. januar 2007). «Somewhere: Tecnobrega in Brazil». XLR8R. Arkivert fra originalen 27. mai 2009. Besøkt 13. mars 2009.
2. 1 2 3 4 5  Duffy, Gary (13. februar 2009). «Technobrega beat rocks Brazil». Click. BBC News. Besøkt 13. mars 2009.
3. ↑  Good Copy Bad Copy Arkivert 3. juni 2013 hos Wayback Machine..
4. 1 2 3 4  «Tecno Brega». Open Business. 26. september 2005. Arkivert fra originalen 17. februar 2009. Besøkt 13. mars 2009.
***Tecoma capensis*** er en busk i trompettrefamilien.

Den har flere stammer og blir 2–3 m høy og mer enn 2,5 m bred. Veksten er enten klatrende eller halvveis opprett. Den er eviggrønn når den vokser i varmt klima, men kan miste bladene om vinteren i kjøligere klima. Bladene er finnete med 7–11 tannete småblad og sitter motsatt. Småbladene er 1,5–4,2 cm lange, 1–3 cm brede, elliptiske til halvrunde og tannete. Den har ikke slyngtråder.

Blomstene sitter mange sammen i klaser i bladhjørnene. Begerrøret er grønt, 5–7 mm langt med fem tenner. Kronrøret er oransje eller rødoransje, krumt, 3,5–5 cm langt med fem kronfliker. Det er fire pollenbærere som stikker ut av kronrøret. Griffelen stikker lenger ut enn pollenbærerne. Frukten er en linjeformet kapsel, 5–11 cm lang og 7–8 mm bred. Den åpner seg på langs og slipper ut vingete frø som spres med vinden.

*Tecoma capensis* vokser vilt i østlige Sør-Afrika (Limpopo, Mpumalanga og langs kysten i KwaZulu-Natal og Eastern Cape) og i Swaziland og Mosambik. Den er en vanlig hageplante i varme land og blir brukt både som klatreplante og i hekker. Det finnes kultivarer med gule og rosa blomster. Den forvilles ofte og regnes som en invaderende art i Cuba, Azorene, Madeira, Australia og New Zealand.

Denne arten blir ofte kalt *Tecomaria capensis*. Slekta *Tecoma* omfatter 10–14 arter. To av dem vokser i sørlige Afrika og resten i Amerika. Det er ingen morfologiske trekk som skiller de amerikanske og afrikanske artene, men molekylære studier antyder de afrikanske artene er mer slekt med *Podranea* enn med resten av *Tecoma*. De bør derfor kanskje bør regnes som en egen slekt, *Tecomaria*.

Litteratur
----------

* «*Tecoma capensis* (Cape honeysuckle)». Invasive Species Compendium. Besøkt 30. oktober 2018.
* «*Tecomaria capensis*». PlantZAfrica. Besøkt 30. oktober 2018.
* M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). *Wild Flowers of the Mediterranean* (2 utg.). London: A & C Black. s. 420. ISBN 0-7136-7015-0.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Tecoma capensis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Tecoma capensis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Tecoma capensis* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Tecoma capensis* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Tecoma capensis* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Tecoma capensis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Tecoma capensis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Tecoma capensis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Technothrilleren** er en litterær hybridsjanger, som deler motiv og struktur med spionromanen, thrilleren, krigsromanen og science fiction. 

Verker i denne sjangeren inneholder i forhold til andre litterære sjangere en uvanlig stor mengde tekniske detaljer, for eksempel navn på våpen, størrelse kaliber, hardware-detaljer og elektroniske ord og uttrykk. Bare den mest teknisk orienterte science fiction nærmer seg technothrillerens detaljeringsnivå. Selv om technotrillere er filmatisert og kopiert i andre medier, er dette først og fremst en litterær sjanger rett og slett på grunn av at mengden av faktaopplysninger som kjennetegner den knapt kan formidles i andre media enn trykt skrift. 

Bøker innen sjangeren inneholder gjerne en stor mengde detaljer om den indre mekanikken, virkemåten og organiseringen av så vel «harde» objekter som for eksempel våpen og våpensystemer, som menneskelige tiltak som spionasje, kampkunst, politikk, historie, forskning og annet.

Technothrillere hevdes ofte å være underholdningslitteratur skrevet eksklusivt for menn, uten at dette kan sies bevist. Forfattere som for eksempel Dan Brown og Jan Guillou, hvis thrillere kan sies å tilhøre sjangeren, har også et stort kvinnelig publikum.

Ettersom teknologi blir stadig viktigere i det globale samfunnet, og dermed også i moderne thrillere, er sjangeren til en viss grad blitt mer diffus.

Opprinnelse
-----------

Michael Crichton hevdes ofte å være sjangerens «far». Hans tidlige roman *The Andromeda Strain* fra 1969 (norsk utgave *Døden fra rommet*, 1971), om et dødelig virus fra verdensrommet som bringes tilbake til jorden med en amerikansk romsonde, blandet trekk fra teknisk orientert science fiction, detektivfortellingen og thrilleren. 

Som opphavsmenn til den militære technothrilleren regnes gjerne Craig Thomas med sin roman *Firefox* (1977) (norsk utgave *Firefox*, 1985) og Tom Clancy med *The Hunt for Red October* 1984 (*Jakten på Rød oktober* 1986).

Noen viktige technothriller- forfattere og verker
-------------------------------------------------

* Tom Clancy
	+ *The Hunt for Red October*
	+ *Red Storm Rising*
* Larry Bond
	+ *Red Phoenix*
	+ *Vortex*
	+ *Cauldron*.
* Patrick Robinson
	+ *Nimitz Class*
* Dan Brown
	+ *Angels and Demons*
	+ *Deception Point*
	+ *Digital Fortress*
* Eric L. Harry
	+ *Arc Light*
* Philip Kerr
	+ *The Grid*
	+ *A Philosophical Investigation*
	+ *The Second Angel*
* Michael Crichton
	+ *The Andromeda Strain*
	+ *Jurassic Park*
	+ *Prey (novel)*
	+ *Next (novel)*
* James Phelan
* Clive Cussler
* James H. Cobb
* Caleb Carr
	+ *Killing Time*
* Ralph Peters
	+ *The War in 2020*
	+ *Red Army*
	+ *Dead Hand*
* Leonard Crane
	+ *Ninth Day of Creation*
* Matthew Reilly
	+ *Ice Station*
	+ *Area 7*
	+ *Scarecrow*

Referanser
----------

1. ↑   The Guardian, desember 2006
2. ↑   Barnes & Noble, interview med Crichton, 2005
Utstilling av raketter ved Trøgstad batteri Foto: Tommy Gildseth 
Radardome ved batteriet Foto: Tommy Gildseth 
**Trøgstad batteri** var ett av fire luftvernsanlegg rundt Oslo som var basert på rakettsystemet NIKE. Det ble delvis lokalisert i Trøgstad fort. Radarsystemet ble installert i panserbatteri A 59°38′1″N 11°20′26″Ø, mens kontrolltroppen ble plassert på B-fortet.

Utskytningsområdet ble plassert ved Myråsmåsan 59°38′9″N 11°23′39″Ø nord for den tidligere AT-leiren (arbeidstjeneste) Havnås, som i dag benyttes av Indre Østfold Fengsel avd. Trøgstad. Utskytningsområdet kalles nå Myrås Industriområde og brukes som sentrallager og testområde av Svea Fyrverkerier, som eier området.

Trøgstad NIKE-batteri, et museum
--------------------------------

I dag er det et museum basert på NIKE-systemet under etablering på Trøgstad fort, i regi av Trøgstad forts venner.

Referanser
----------

1. ↑  Møteinnkalling Teknikk- og naturutvalget[*død lenke*] - Trøgstad kommune 7. desember 2010
**Tróndur í Gøtu** (født omkring 945, død 1035 i Gøta) (IPA: [ˈtɹœndʊɹ ʊi ˈgøːtʊ], norrønt: **Þrandr æ Gǫtu**), også **Tróndur Gøtuskegg** og **Gøtutróndur**, var en stormann på Færøyene i vikingtiden. Han holdt hus i Gøta. Han er sammen med Sigmundur Brestisson den sentrale skikkelsen i Færøyingesaga.

Han var sønn av Torbjørn Gøtuskegg (død før 970) og hans kone Guðrun, som var søster av Svínoyar-Bjarni. Farbroren var Sigmundur den eldre, som var far til Brestir og Beinir Sigmundsson.

Færingesagaen beskriver Tróndur í Gøtu slik:

*Trond var en høj mand med rødt hår og rødt skæg, fregnet og barsk af udseende, med en skummel tankegang, durkdreven og lumsk i alle sine planer, uselskabelig og ond over for almindelige mennesker, men honningsød over alle, der stod over ham, men altid svigefuld i sit hjerte.*
Hedningen Tróndur spiller i sagaen rollen som den onde, mens Sigmundur Brestisson, som forkynte kristendommen på Færøyene, er den gode. Tróndur blir Sigmundurs drapsmann. Sagaen er nedskrevet på Island i tidlig kristen tid. I nyere tid har det også blitt tegnet et annet bilde av Tróndur í Gøtu; han blir hedret av færøyske separatister som en færøying som forsøkte å holde øyene utenfor utenlandsk innflytelse.

* Etter Janus Djurhuus' dikt Tronds gann-kvadEtter Janus Djurhuus' dikt *Tronds gann-kvad*

Referanser
----------

1. ↑  Simonsen, Kim (2010). «Færøske erindringssteder og erindringspolitik – mellem trauma og sakralisering. Nationalisme og kristendom i færøsk erindringskultur, set gennem brugen af Færø Saga i nyere mindehøjtideligheder». *Den Jyske Historiker* **(dansk)** (124): 75–97. ISSN 0109-9280.

Portal: Færøyene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Den amerikanske komitéen for frigjøring av folkene i Russland** (***American Committee for the Liberation of the Peoples of Russia***) var en amerikansk antikommunistisk organisasjon grunnlagt på slutten av 1940-tallet, som ifølge seg selv arbeidet for å frigjøre Russland fra stalinistisk diktatur. Med Radio Free Europe som forbilde grunnla de i 1953 den antikommunistiske kringkasteren *Radio Liberation*, som senere ble kjent som *Radio Liberty*. Den hadde hovedkontor i Lampertheim i den tyske delstaten Hessen, og sendte propagandasendinger på russisk språk til Russland. Kringkastingen mottok driftsmidler fra den amerikanske kongressen og CIA. Sovjetiske myndigheter brukte støysendere for å forsøke å forhindre dens budskap i å nå frem. I 1973 ble Radio Liberty fusjonert med Radio Free Europe, som hadde sitt hovedkontor ved Englischer Garten i München.

Se også
-------

* Komitéen for frigjøring av folkene i Russland, en komité av russiske antikommunister organisert i Tyskland under annen verdenskrig

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Miroslav Mišković** (født 5. juli 1945 nær  Kruševac) er en serbisk forretningsmann, og landets antatt rikeste person. Han eier kjøpesenterkjeden Delta City via *Delta Holding*, som er delvis solgt ut til belgiske eiere. Delta Holding er involvert i landbruk, finansiering, eiendomsmekling, media og dagligvaresalg. Delta Banka (1991) ble solgt til italienske Banca Intesa i 2005.

Miskovic grunnla også den underholdningsbaserte TV-stasjonen Pink TV, og er medeier i det nye stadion i Novi Beograd hvor fotballaget Partizan spiller hjemmekamper. 

Miroslav Mišković tok økonomieksamen ved Universitetet i Beograd i 1971, og arbeidet deretter i bank og kjemisk industri. Den store formuen bygde han opp under Balkankrigene 1992–2000, under regimet til Slobodan Milošević. I 1990 var Mišković en kort tid visestatsminister under Milošević. Regjeringen utgått av DS fram til 2012 hadde et akseptabelt forhold til Mišković, mens koalisjonsregjeringen som ble innsatt i 2012 under ledelse av statsminister Ivica Dačić, og spesielt visestatsminister Aleksander Vukčić, har inntatt en klart kritisk holdning til Mišković som ledd i en synlig kampanje mot korrupsjon.

Referanser
----------

1. ↑  The wealthiest in post-communist countries artikkel i polske *Wprost*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** ISNI
 |
Da Tønsberg sjømannsskole ble bygd på Haugar/Møllebakken i 1921, ble det reist en minnebauta over haugatinget på stedet. Inskripsjonen på steinen er «Her blev haugatinget holdt i vikingetid og middelalder. Det var fylkesting for Vestfold og kongehyldningsting.» Bygningen huser siden 1995 Haugar Vestfold Kunstmuseum. Foto: 2014 
**Haugatinget** var et *kongehyllingsting* i Norge i middelalderen. Haugatinget lå på Haugar i Tønsberg. Kongehyllingstingene (norrønt: konungsþing) var tingsamlingene som hadde størst politisk betydning. For at en konge skulle få lovlig kongemakt, måtte han bli kongehyllet, tatt til konge, på et slikt kongehyllingsting. Denne kåringen ble kalt *konungstekja*. På et slik ting måtte alle frie menn i området møte.[1]

Sammen med Øretinget i Trondheim var Haugatinget det mest kjente av hyllingstingene, og var i bruk frem til 1260, da Øretinget ble det eneste lovlige hyllingstinget.[2] Det ble imidlertid tatt praktiske hensyn ved valg av hyllingssted, og tronarvingen kunne derfor også hylles andre steder enn i Trondheim etter 1260. Haugating ble for eksempel tatt i bruk igjen da Magnus Eriksson ble hyllet i 1319.[3]

Den første norske kongen som ble kongehyllet på Haugatinget var Harald Gille i 1130.[4]

Se også
-------

* Haugar (Tønsberg)

Referanser
----------

1. ↑  Krag (2000): 97
2. ↑  Jon Vidar Sigurdsson (1999): 76
3. ↑  Steinar Imsen (2018): 16-18
4. ↑  Snorre: *Magnus Blindes og Harald Gilles saga*, kap. 1

Litteratur
----------

* Krag, Claus: *Norges historie fram til 1319*. Universitetsforlaget, Oslo 2000
* Imsen, Steinar: Nidaros – kroningsby og metropol. I Øystein Ekroll og Erik Opsahl (red.) *Nidaros erkebispesete i seinmiddelalderen – et kultursentrum*. Novus, Oslo 2018
* Sigurðsson, Jón Viðar: *Norsk historie 800-1300*. Det norske samlaget, Oslo 1999
**Hauge** er en gård i Gloppen kommune i Sogn og Fjordane. Gården ligger på nordsiden av Gloppefjorden, vest for den gamle storgården Austrheim, og kommunesenteret Sandane. Videre mot vest ligger gården Gloppestad. På gården ligger et av kommunens markante landemerker, Karnilshaugen, Vestlandets største menneskebygde tinghaug, og blant de ti største haugene i Norden. Den store tingaugen gir etter all sannsynlighet opphav til gårdens navn. 

Gården ble en gang på 1500-tallet delt i to gårder, Ytre Hauge og Indre Hauge. I senere tid ble disse igjen delt, og er nå seks aktive bruk og tre-fire småbruk. Europavei 39 krysser gården øst-vest nord for brukene mot skogen og Fjellbygda.

I lia over gården ligger et mindre utskilt bruk med navnet Haugeli. Til gården hører stølen Haugsstølen som ligger like under skogsgrensen mot fjellet i nord. Over stølen på 862 moh ligger fjellet Haugsvarden, navngitt etter gården Hauge.

Tidlig beboelse
---------------

Så tidlig som ved eldre jernalder antas det at en rekke gravhauger, eller tinghauger ble laget på nordsiden av Gloppefjorden. Det antas å ha vært minst ti større gravhauger i tilknytning til storgården Hauge. Foruten den store *Karnilshaugen*, skal en annen haug i området hatt en diameter på 37 meter. Omtrent på samme tid, eller noe senere, skal det ha vært storgard på Vereide. Nordsiden av fjorden ligger solrikt vendt mot sørvest og er svært grøderik. En rekke gravhauger stod i forbindelse med storgården på Vereide.

Samlingen av store gravhauger på Hauge og flere på Vereide tyder på at nordsida av Gloppefjorden kan ha vært et religiøst sentrum. Haugene kan også tyde på at dette var et sted folk samlet seg til kulturelle tilstellinger og religiøse handlinger.

Kjente personer fra Hauge
-------------------------

* Dr. Gabriel Hauge (1914–1981), økonomisk rådgiver for President Eisenhower fra 1953 til 1958.
* Reidar Hauge, (1933–2015) tidligere friidrettsutøver (sleggekast)
* Kjell Ove Hauge (f. 1969), rektor ved Kuben videregående skole og tidligere friidrettsutøver (kast)
* Peder Lofnes Hauge (f. 1990), leder i Noregs Mållag

Se også
-------

* Hauge, andre betydninger og personer

Referanser
----------

1. ↑  nordfjordhistorie.no: Arkivert 24. juli 2011 hos Wayback Machine. Gravhaugane

Eksterne lenker
---------------

* Nordfjordhistorie.no: Funn i Gloppen
Fengselsmuren og steiner fra landets fylker Foto: Helge Høifødt 
Den flerkulturelle plass under opprustning (2007) Foto: Helge Høifødt 
**Klosterenga** eller **Klosterenga park** er et parkmessig område i Bydel Gamle Oslo som ligger i overgangen mellom Nordre Gamlebyen og Grønland i Oslo. Parkdraget strekker seg opp til Galgeberg.

Klosterenga er langstrakt i retning nordvest-sydøst, nesten 66 dekar, og avgrenses av muren rundt Oslo fengsel i nord, Nonnegata og boligene nord for Schweigaards gate i syd, Grønlands park – Botsparken i vest og Kjølberggata og Galgeberg i øst. Jarlegata går gjennom Klosterenga. I øst ligger en idrettsplass.

Hovinbekken rant tidligere gjennom parkens område, og denne skal gjenåpnes gjennom parken.

I 1999 sto *Klosterenga skulpturpark* ferdig, med skulpturer av Bård Breivik, blant annet med «Den flerkulturelle plass» med skulpturer og basseng i østenden, der det også finnes en idrettsplass. Skulpturparken ble rustet opp i 2005–2007.

I oktober 2013 ble det funnet spor etter bosetninger fra middelalderen i parken; det var tidligere ukjent at det skulle hadde bodd folk der på den tiden.

Ombygging
---------

I fra høsten 2020 til 2021/22 skal Klosterenga park gjennomgå en omfattende ombygging til en kostnad på omtrent kr 150 millioner. Parken skal få ny turvei, flere møteplasser og bedre belysning. Hovinbekken skal åpnes gjennom Klosterenga, blant annet for å fullføre kunstner Bård Breiviks visjon om en skulpturpark.

Referanser
----------

1. 1 2  Nye funn bekrefter bosetting ut over Middelalderbyen Arkivert 23. oktober 2013 hos Wayback Machine. Aftenposten 22. oktober 2013
2. 1 2  «Klosterenga park». *Oslo kommune* **(norsk)**. Besøkt 20. januar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Om Klosterenga på Oslo kommunes nettsider (besøkt 30. januar 2014)
* Klosterenga park. Nettstedet for parken (besøkt 30. januar 2014)

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki
 |
**Áed Uaridnach mac Domnaill** (død 612) var ifølge irske annaler og kongerekker overkonge av Irland fra dynastiet Uí Néill. Han er også kjent som **Áed Allán**, men dette tilnavnet brukes først og fremst om hans etterkommer som levde over hundre år senere, Áed Allán mac Fergaile.

Áed var sønn av Domnall Ilchelgach (død 566) og bror til Eochaid (død 572), begge regnet som overkonger av Irland. Hans mor skal ha vært Bríg, datter av Archa mac Caírthind. De tilhørte ætten Cenél nEógain i det nordlige Uí Néill. Áed var konge av Ailech og overhode for Cenél nEógain fra 604 til 612.

Colmán Rímid fra Cenél nEógain og Áed Sláine fra det sørlige Uí Néill skal ifølge kongelistene ha vært overkonger sammen fram til begge døde i 604, Áed Uaridach opptrer i kongelistene etter dem. Han er også oppført i den eldste kjente kongelisten Baile Chund. 

I 605 vant Áed en seier over kongen av Leinster, Brandub mac Echach (død 605) i slaget ved Slabra. Brega hadde vært angrepet av Brandup flere ganger i tiden før dette- Tigernach-annalene plasserer dette toktet *før* begynnelsen av Áeds regjeringstid.

Hvordan Áed døde er ikke kjent, men hans nekrologer i annalene framstiller det som om han ikke ble drept i kamp. Áeds slekt, kjent som Cenél maic Ercae etter Muirchertach Mac Ercae, kom nå noe i skyggen av Cenél Feradach ledet av Suibne Menns etterkommere. Ikke før Fergal mac Máele Dúin på 700-tallet ble noen av hans etterkommere ovekonger, selv om sønnen Máel Fithrich mac Áedo (død 630) også var konge av Ailech.

Referanser
----------

1. ↑  Byrne (1973) Appendix 1
2. 1 2 3  Charles-Edwards, *Áed Uaridnach mac Domnaill (d. 612)*
3. ↑  Ulster-annalene 605.3, Tigernach-annalene 603.6
4. ↑  Tigernach-annalene 603.6

Kilder
------

* *Ulster-annalene*, redigert og oversatt av Seán Mac Airt og Gearóid Mac Niocaill (Dublin 1983). Elektroniske utgaver hos CELT - Corpus of Electronic Texts: Redigert utgave (mellomirsk/latin), Engelsk oversettelse
* *Tigernach-annalene*, redigert og oversatt av Gearóid Mac Niocaill. Elektroniske utgaver hos CELT - Corpus of Electronic Texts: Redigert utgave (mellomirsk/latin), Engelsk oversettelse
* Byrne, Francis John (1973). *Irish Kings and High-Kings*. London: Batsford. ISBN 0-7134-5882-8.
* Charles-Edwards,Thomas M. (2000). *Early Christian Ireland*. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-36395-0.
* «Áed Uaridnach mac Domnaill [Áed Allán mac Domnaill] (d. 612), high-king of Ireland | Oxford Dictionary of National Biography». *www.oxforddnb.com* **(engelsk)**. Besøkt 5. april 2019.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Áed Sláine mac DiarmatoColmán Rímid mac Báetan** | **Overkonger av Irland**(–) | Etterfølger:**Máel Coba mac Áedo** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dictionary of Irish Biography
 |