**Kava** (*Piper methysticum*) (*Piper* er latin for «pepper», *methysticum* er gresk for «berusende») er en gammel kulturplante i det vestlige Stillehav. Andre navn for kava er *’awa* (Hawaii), *’ava* (Samoa), *yaqona* (utt. «yanggåna») eller «grog» (Fiji), og *sakau* (Pohnpei).

Ordet kava viser både til planten og drikken som utvinnes av røttene (eller bladene, som på Vanuatu). Kava brukes i stillehavsområdene Polynesia (inkludert Hawaii), Vanuatu, Melanesia, og i noen deler av Mikronesia. I senere år har kava blitt introdusert til Australia, som et skadereduserende tiltak. Som kjent har svært mange australske urinnvånere store alkoholprobemer, og dette initiativet var et forsøk fra urinnvånernes ledere på å få til en overgang til kavabruk til erstatning for alkohol.

Kava har en bedøvende og beroligende effekt. De aktive ingrediensene kalles kavalactoner. I vår del av verden markedsføres kavaekstrakt over Internett ofte som «Kava-kava», som et naturmiddel mot stress, søvnløshet og angst. Ved ekstremt overdrevent forbruk av kava kan helseproblemer som kortpustethet, grå og skjellete hud, leverskader, underernæring, samt forandringer i røde og hvite blodlegemer og blodplater forekomme.

Kava er i slekt med svart pepper, begge har hjerteformete blader og blomster tilsvarende blomsterpiggen til anthurium. Kava har også en smak av pepper. 

Kava er en viktig gjenstand i tradisjonell gavebytteøkonomi på Fiji, og presenteres i seremonier i form av en flette laget av hele tørkede røtter av planten.

Kava inneholder ikke alkohol. Den brukes i seremonielle sammenhenger hovedsakelig av menn på flere øygrupper i Stillehavet. Kvinner som tilhører høvdingesjiktet kan også være med. Det er mer sjelden at vanlige kvinner deltar. Bruk i rekreasjonsøyemed forekommer stadig oftere, særlig i urbane strøk.

Kavadrikken fremstilles av tørkede røtter på Fiji, eller av ferske blad på Vanuatu. Den fijianske varianten av kava har mildere virkning enn kava man får servert på Vanuatu.

Kavadrikken på Fiji lages ved at man støter tørkede røtter til fint pulver som etterpå blandes med vann. Ettersom det er viktig å unngå trevler og store biter i kavabollen anvender fijianere sammenbrettet tøystykke for å vaske ut kun de fineste partiklene og de aktive ingredienser. Det sies at stoff som anvendes av Fiji-indere til å lage sari er det beste for formålet.

All seriøs drikking av kava på Fijiøyene krever et minimum av rituale. Drikken serveres fra et rundt trau som bare brukes til dette formål. Alle serveres fra felles kopp laget av et halvt kokosnøttskall. Koppen blir først gitt til den personen som regnes å ha høyest rang blant de tilstedeværende. Påfølgende rekkefølge er situasjonsavhengig – kava serveres først de høyest respekterte gjester, eller andre etter rang i det tradisjonelle hierarkiet. Før en mottar koppen med kava klapper man hendene sammen i stumt klapp *bula*, tar koppen med begge hender og drikker i alt på en gang, mens resten av tilstedeværende utfører tre sakte *bula*. 

På Fijiøyene forventes det at man under seremoniell drikking av kava er anstendig kledd. Dette innebærer at fijiiske menn har *sulu* (et ca. meter bred og halvannen til to meter lang tøystykke som bæres som lendeklede) på seg.

Referanser
----------

1. ↑  Alexander, K. (1985): *Kava in the North, A study of kava in Arnhem Land Aboriginal Communities*, Monograph, ANU North Australia Research Unit, Darwin.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kava* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Kava* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Kava* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kava* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kava* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Kava* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Piper methysticum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Piper methysticum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Piper methysticum* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** LCCN **·** NKC
 |