recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Kansas Pacific*** er en amerikansk westernfilm som hadde premiere 22. februar 1953. Filmen ble utgitt av Allied Artists Pictures, og produsent var Walter Wanger. Regissør var Ray Nazarro, og filmen er basert på et manus skrevet av Daniel B. Ullman. Den er filmet i farger ved hjelp av fargeteknologien Cinecolor, og lyden er innspilt i mono. Filmens spilletid er 73 minutter. Filmen er i USA falt i det fri (Public Domain), og kan fritt lastes ned (der).

Kansas Pacific ble spilt inn ved Iverson Movie Ranch og Sierra Railroad (nåværende *Railtown 1897 State Historic Park*) i California.

Handling
--------

PR-bilde for filmen. Kaptein Nelson (til venstre) og William Quantrill
Filmens handling er lagt til prærien i delstaten Kansas tidlig på 1860-tallet. Sørstatene har trukket seg fra unionen, men den amerikanske borgerkrigen har ikke brutt ut enda. Delstaten Kansas' innbyggere er delt mellom nordstats- og sørstats-sympatisører. Kansas Pacific Railroad er i ferd med å bygge en jernbanelinje vestover mot Colorado, men arbeidet blir hindret og sabotert av sørstats-sympatisører ledet av William Quantrill (spilt av Reed Hadley). Nordstatenes hær sender kaptein Nelson (spilt av Sterling Hayden) i sivil for å sikre at den strategisk viktige jernbane-linjen blir ferdig før en eventuell krig bryter ut.

Fiksjon og fakta
----------------

Filmen er ikke historisk korrekt, men den er basert på virkelige hendelser. Jernbanelinjen filmen handler om ble ikke påbegynt før 1863 (etter at borgerkrigen hadde startet). Jernbaneselskapet som bygde banen (og telegraflinjen) het til å begynne med Union Pacific Railway, Eastern Division, og endret navn til Kansas Pacific Railway først i 1869 - lenge etter at borgerkrigen var over. Virkelighetens William Quantrill var en geriljaleder fra sørstatshæren som blant annet angrep og bedrev sabotasje mot jernbane-byggingen.

Skuespillere
------------

* Sterling Hayden som kaptein John Nelson
* Eve Miller som Barbara Bruce
* Barton MacLane som Cal Bruce
* Reed Hadley som William Quantrill
* Irving Bacon som Casey
* James Griffith som Joeh Farley
* Douglas Fowley som Max Janus
* Harry Shannon som Smokestack
* Myron Healey som Morey
* Clayton Moore som Stone
* Robert Keys som løytnant Stanton
* Tom Fadden som Gus Gustavson
* Jonathan Hale som Sherman Johnson
* Roy Gordon som General Winfield Scott.
* Lane Bradford som Max (ukreditert)
* Fred Graham som Corvin (ukreditert)
* Harte Wayne som en sheriff (ukreditert)

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 6. juli 2016.
2. 1 2 3  ; besøksdato: 6. juli 2016.

Kilder
------

* Internet Movie Database - Kansas Pacific Besøkt 25. oktober 2013
* Rotten Tomatoes - Kansas Pacific Besøkt 25. oktober 2013

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kansas Pacific* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Kansas Pacific* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Kansas Pacific* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Kansas Pacific* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Kansas Pacific* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
* Internet Archive: Kansas Pacific Besøkt 25. oktober 2013
Landområdet *Midjan* ved Rødehavet
**Midjan** (hebraisk: מִדְיָן‎, *madyan*; arabisk: مدين‎, eller *Madiam*, gresk: Μαδιάμ) er både et personnavn, og en stamme med tilknyttet landområde - oppkalt etter ham.

**Midjan** var en av Abraham og Keturas sønner. 

> 
> *Abraham tok seg en kone til; hun het Ketura. Hun fødte ham Simran, Joksjan, Medan, Midjan, Jisjbak og Sjuah.* (1 Mos 25,1f)
> 

Disse sønner ble stamfedre til seks arabiske stammer, og folket **Midjan** eller **midjanittene** var det folk som betraktet Midjan som stamfader.

Midjan og Ismael ble av Abraham beriket med gaver og sendt mot øst for ikke å komme i konflikt med Isak, som var sønn av Abrahams første kone Sara og derfor førstearving.

Midjan nevnes i en rekke sammenhenger i Bibelen, og noe færre ganger (10) i Koranen.

**Midjan** er også det landområde hvor Moses befant seg da Gud, Jahve, viste seg for ham i form av en brennende tornebusk (2 Mos 3,2).   

Moses giftet seg også med Sippora, datter av den midjanittiske prest Jetro og de var forbundsfeller med israelittene under disses flukt fra Egypt.

Landområdet *Midjan* ligger øst for Akababukten og arkeologiske utgravninger har bekreftet et samfunn med bofast befolkning der omkring 1000 f.Kr..

* Akababuktens beliggenhetAkababuktens beliggenhet
* Sinaihalvøya med Suezbukten til venstre og Akababukten til høyre.Sinaihalvøya med Suezbukten til venstre og Akababukten til høyre.

Referanser
----------

1. ↑  Se også 1 Mos 21-24.29

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Finalen i VM i fotball 2018** var en fotballkamp som fant sted 15. juli 2018 på Luzjniki stadion i Moskva for å avgjøre hvem som skulle bli vinner av VM i fotball 2018.

Etter semifinalene var spilt 10. og 11. juli ble det klart at Kroatia skulle møte Frankrike i finalen. Dette var Kroatias første finale i et verdensmesterskap, mens det var femte gang Frankrike spilte finale, sist i 2006 da de tapte for Italia.

På avslutningsseremonien før kampstart opptrådte blant andre artisten Will Smith og tidligere fotballspiller Ronaldinho. Tilstede under kampen var blant andre Russlands president Vladimir Putin, og de spillende lands presidenter Emmanuel Macron og Kolinda Grabar-Kitarović.

Kampen ble vunnet av Frankrike, og med resultatet 4-2 var dette den mest målrike finalen siden 1966 da England slo Vest-Tyskland 4-2.

Antoine Griezmann ble kåret til banens beste av FIFA, han skåret også et av Frankrikes mål på straffespark i første omgang. Straffesparket ble tildelt etter at dommeren hadde tatt i bruk videodømming, et konsept som for første gang ble tatt i bruk under dette mesterskapet. Kroatias kaptein Luka Modric ble kåret til mesterskapets beste spiller.

Da VM-trofeet skulle deles ut satte det inn et kraftig regnvær.

Protestaksjon
-------------

I begynnelsen av andre omgang stormet fire tilskuere banen. Den russiske protestgruppen Pussy Riot hevdet å stå bak denne aksjonen.

Kampreferat
-----------

|  |
| --- |
| 15. juli 201818:00 (MSK) |
| **Frankrike** | 4–2 | **Kroatia** | Luzjniki stadion, Moskva**Tilskuere:** 78 011 **Dommer:** Néstor Pitana (Argentina) |
| Mandžukić Scoret i det 18. minutt 18' (selvmål)Griezmann Scoret i det 38. minutt 38' (str.)Pogba Scoret i det 59. minutt 59'Mbappé Scoret i det 65. minutt 65' | Rapport FIFA.com | Perišić Scoret i det 28. minutt 28'Mandžukić Scoret i det 69. minutt 69' |
|  |

Finalen ble spilt på Luzjniki stadion

Referanser
----------

1. ↑  FIFA World Cup Russia 2018 – Match Schedule Arkivert 28. desember 2017 hos Wayback Machine. FIFA
2. ↑  The World Cup’s Closing Ceremony was pretty weird news.com.au
3. ↑  Frankrike verdensmester etter målfest: – En finale vi aldri kommer til å glemme NRK
4. 1 2  Modric kåret til VMs beste spiller Nettavisen
5. ↑  Stormet banen i VM-finalen – Pussy Riot sier de står bak NRK

  


| * v
* d
* r
VM i fotball 2018 |
| --- |
| Runder | 
* Gruppe A
* Gruppe B
* Gruppe C
* Gruppe D
* Gruppe E
* Gruppe F
* Gruppe G
* Gruppe H
* Sluttspill
* Finale

 |
**Indonesias kvinnelandslag i fotball** representerer Indonesia i internasjonal fotball. Landslaget stilte allerede i Asiamesterskapet i 1977, der de kom til semifinalen. De tapte både den (mot Thailand) og påfølgende bronsefinale (mot Singapore), og fikk dermed en fjerdeplass (av seks lag). I mesterskapet i 1981 var imidlertid motstanden noe vanskeligere, og Indonesia endte sist i sin gruppe. Det gikk bedre i mesterskapet i 1986, da Indonesia havnet i en lett pulje og kom til semifinalen. Der ble det imidlertid et stygt tap for Kina, og også bronsefinalen tapte Indonesia.

Indonesia viste også i neste mesterskap at de hadde en lei tendens til å slippe inn mål mot god motstand for lett. Der Hongkong tapte 0-3 mot Japan, tapte Indonesia 0-11 mot samme motstander, noe som kostet Indonesia avansement. Deretter har ikke Indonesia deltatt i Asiamesterskapet. Imidlertid tapte Indonesia kampen om avansement til andre kvalifiseringsrunde i 2006 på myntkast.

Indonesia har aldri deltatt i fotball i Asia-lekene, og unntaksvis i de Sørøstasiatiske leker, der de stort sett har endt sist.

Eksterne lenker
---------------

* Indonesias fotballforbunds hjemmeside

| * v
* d
* r
Nasjonale fotballandslag i Asia (AFC) |
| --- |
|  | 
* Afghanistan
* Australia
* Bahrain
* Bangladesh
* Bhutan
* Brunei
* Burma
* De forente arabiske emirater
* Filippinene
* Guam
* Hongkong
* India
* Indonesia
* Iran
* Irak
* Japan
* Jemen
* Jordan
* Kambodsja
* Kina
* Kirgisistan
* Kuwait
* Laos
* Libanon
* Macao
* Malaysia
* Maldivene
* Mongolia
* Nepal
* Nord-Korea
* Nord-Marianene
* Pakistan
* Palestina
* Oman
* Qatar
* Saudi-Arabia
* Singapore
* Sri Lanka
* Syria
* Sør-Korea
* Tadsjikistan
* Taiwan
* Thailand
* Turkmenistan
* Usbekistan
* Vietnam
* Øst-Timor

 |  |
| 
* Tidligere:
* Nord-Vietnam
* Sør-Vietnam
* Sør-Jemen

 |
Lin-Manuel Miranda komponerte og skrev «How Far I'll Go».
«**How Far I'll Go**» (norsk tittel «**Hvor langt jeg må**») er en sang fra Disneys animasjonsfilm *Vaiana* (2016). Den ble skrevet og komponert av Lin-Manuel Miranda. Sangen ble sunget av den amerikanske skuespilleren Auli'i Cravalho i den engelske originalversjonen. Den kanadiske sangartisten Alessia Cara fremførte den engelske singelversjonen, mens Nora Gjestvang sang låten på norsk. Miranda ble nominert til en Golden Globe og Oscar for beste sang for låten.

«How Far I'll Go» ble komponert som Vaianas «drømmelåt», hvor hun ser for seg og drømmer om en bedre fremtid. Sangen erstattet en annen låt som het «More», som senere ble utgitt på spesialversjonen av filmmusikkalbumet. For å skrive låten prøvde Miranda å sette seg i tankegangen som preget ham i 16 års-alderen (den samme alderen til Vaiana i filmen). Han var også klar over at Disneys forrige «drømmelåt» var «La den gå» fra *Frost*, og han forsøkte å gjøre sangene ulike.

Taylor Weatherby fra *Billboard* kalte det en «hoppende, oppmuntrende melodi».

Referanser
----------

1. 1 2  Taylor Weatherby (28. oktober 2016). «Alessia Cara's 'How Far I'll Go,' Written By Lin-Manuel Miranda for Disney's Upcoming Film 'Moana': Listen - Billboard». *Billboard*. Prometheus Global Media. Besøkt 10. februar 2017.
2. ↑  «Oscar Nominations 2017: The Complete List - 89th Academy Awards». Oscars.com. 24. januar 2017. Arkivert fra originalen 19. februar 2017. Besøkt 20. februar 2017.
3. ↑  «Oscar Nominations 2017: See the Full List». Vanity Fair. 24. januar 2017. Besøkt 20. februar 2017.
4. 1 2 3  Gagliano, Rico; Miranda, Lin-Manuel (10. februar 2017). «Lin-Manuel Miranda on ‘I Want’ Songs, Going Method for ‘Moana’ and Fearing David Bowie» (Transcript). *The Dinner Party Download*. American Public Radio. Besøkt 20. februar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Full sangtekst til denne sangen hos MetroLyrics

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
Barbarine (43 meter høy), Sächsische Schweiz
En **tindenål** eller **pinakkel** er en relativt frittstående, slank og spiss fjellformasjon, en fjellsøyle.

Pinakler er mest vanlige på egger, ofte er det en serie nåler langs egga. En av de mest kjente slike formasjoner er *Tre Cime di Lavaredo* i Dolomittene. Typisk høyde på en tindenål er fra noen meter til mange titalls meter. Pinakler er vanlige i alpine fjellområder der forvitring pga. frostsprenging og breer underminerer eggen fra begge sider. Strukturen i berget og berggrunnstypen kan ha stor betydning for utforming og dannelse av tindenåler. Tindenåler er yndede klatremål.

Tindenåler i Norge
------------------

Noen kjente tindenåler i Norge er Torshammer på toppryggen under Kvanndalstinden i Romsdalen og Bladet i Molladalen på Sunnmøre. Mannen i Romsdalen er en tindenål på toppen av et ustabilt fjellparti. «Brura» var en tindenål i Bruraskaret over Trollveggen, den falt ned 5. november 1946 og steinstøvet formørket Romsdalen i flere timer etter raset. Svolværgeita (40 meter høyde over terrenget rundt) er en kjent tindenål i Lofoten. Kvanndalstindens egg står tindenålen Torshammeren som krever klatring for å bestiges. Tverrfjellspiggen (1278 meter over havet) er en stor tindenål på Tverrfjell ved Frostisen i Skjomen, besteget i 1947.

Trolltindan i Romsdalen består blant annet av en flere pinnakler. En av disse, «Brura», var over 100 meter høy og falt ned på 1940-tallet og etterlot seg bare en liten nål ved Bruraskaret.
Pinnakler langs eggen av Jønshornet i Sunnmørsalpene.

Se også
-------

* Staur
* Rauk

Referanser
----------

1. 1 2  Trygve Sunde Kolderup: *Rangling i Romsdalen* Arkivert 16. februar 2016 hos Wayback Machine.
2. 1 2  Hohle, Per (1987). *Høyfjell og villmark*. no#: Gyldendal. s. 94. ISBN 8205173710.
3. ↑  Gangdal, Jon (1987). *Klatring*. Oslo: Aschehoug. s. 10. ISBN 8203155189.
4. ↑  "Klatring i Torshammer" på Kvandalstind, Romsdalsmuseets fotoarkiv
5. ↑  «Dette er Mannen!». *Rbnett*. 29. oktober 2014.
6. ↑  *Norges fjellverden*. Det Beste. 1980. s. 457, 487. ISBN 8270101079.
7. ↑  Nebell, Anne Grete (1999). *Klatring i Romsdalen*. Åndalsnes: Sogge fjellsport. ISBN 8299503205.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Natural towers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* *Fransk - norsk fjellsport ordliste*, schage.net
* *Millom bakkar, berg og tindenåler*, knaggen.no
**Praktisk yrkesteori** (PYT) (tidligere[*når?*] ble begrepet **praksisteori** brukt) viser til den enkeltes persons forestillinger om praksis og den samlede handlingsberedskapen for praktisk virksomhet. Begrepet er utviklet av Per Lauvås og Gunnar Handal.

Definisjon
----------

Handal og Lauvås antar at det finnes en privat, tankemessig beredskap med elementer fra egen erfaring, informasjon fra andres erfaring, satt inn i en ramme av teoretisk kunnskap som er ordnet etter verdier vi oppfatter som viktige. For de aller fleste er PYT relativt uryddig, motsetningsfullt, mangelfullt, lite konsistent og i store deler taus. PYT er blitt utviklet gjennom den enkeltes biografi Lauvås og Handal (2000:180).

Veiledningens kjerne blir derfor å være en hjelp for den enkelte til å forstå bedre sin egen praksisteori, det vil si hvilke verdier, erfaringer og kunnskap som ligger bak det man gjør eller planlegger å gjøre. Målet er å skape større bevissthet rundt verdigrunnlaget som ligger bak den kunnskap som man støtter seg til (styrke yrkesidentiteten).Veisøker kan få større innsikt i dette ved å måtte begrunne handlingene sine. Veiledningen konsentrerer seg om den teorien som ligger bak praksis. Ved å bli seg mer bevisst hva denne består av kan man utvikle kunnskapsbasen for handling.

Carson og Birkeland (2009:72-73) beskriver praksisteorien eller den praktiske yrkesteorien på følgende måte:

* Praksisteorien er individuell. Hver enkelt av oss har som yrkesutøver ulik kunnskap, erfaringer og verdier. Praksisteorien vil være ulik fra person til person
* Praksisteorien er i endring gjennom hele livet fordi man får nye erfaringer hele tiden. Dette gjør at verdier kan endres, selv om det viser seg at verdier er mer motstandsdyktige mot endring enn kunnskap
* Alle har en praksisteori selv om en er ny i yrkeskonteksten.
* Praksisteorien er i stor grad ubevisst og vanskelig å sette ord på. De aller fleste er i liten grad klar over hvilke verdier som styrer deres egne handlinger.
* Praksisteorien er ofte usammenhengende, og verdiene kan stå i motsetning til hverandre.

Kritikk av den praktiske yrkesteorien
-------------------------------------

Søndenå (2004) drøfter om det blir et problem hvis alle praktiske yrkesteorier blir oppfattet som likeverdige eller likeverdige (Søndenå 2004:16). Man risikerer da å kunne ende opp med en refleksjonsliberalisme uten krav til faglig innhold (Søndenå 2004:12).

Se også
-------

Handlings- og refleksjonsmodellen

Kilder
------

* Carson, Nina og Åsta Birkeland (2009). *Veiledning for førskolelærere*. Kristiansand: Høgskoleforlaget
* Lauvås og Handal (2000) *Veiledning og praktisk yrkesteori*. Oslo: Cappelen Akademisk forlag.
* Søndenå, Kari (2004). Kraftfull refleksjon i lærerutdanningen. Oslo: Abstrakt forlag.
Heklede irske kniplinger.
Heklende ungjente malt av William-Adolphe Bouguereau (1889).
**Hekling** er en håndarbeidsteknikk der man lager stoff ved hjelp av garn og en heklenål. På engelsk heter hekling «crochet», og det stammer fra det franske «croc» som betyr hake eller krok. Et gammelt skotsk navn på hekling er gjeterstrikk. Hekling er en av de mest fleksible og bærbare formene for håndarbeid, man trenger bare en heklenål og litt garn. Teknikken kan benyttes til klesplagg, duker, vesker og mye annet. Stoffet man lager er fast og ikke elastisk som ved strikking.

Man bruker heklenålen til å dra garnet gjennom en heklemaske. Gjennom masken som oppstår kan man dra tråden på ny, og skape en ny maske. Slik får man en heklet lenke.

Når man hekler gjør man som regel en maske helt ferdig før man starter på den neste. Ofte blir glatt heklegarn benyttet til denne typen håndarbeid, men det er mulig å hekle med alle typer garn.

Det finnes mange forskjellige heklemasker. Blant de vanligste er luftmasker, fastmasker og staver. Ved å kombinere disse kan man lage mange forskjellige mønstre.

Historie
--------

Som alle håndarbeidsteknikker, er heklingens opprinnelse nokså dunkel. I historien finnes det bare noen få eksempler på tidlig hekling. Disse er funnet rundt om i hele verden fra Kina til Afrika, Tyrkia, USA, og Sør Amerika. De fleste av disse tidlige heklearbeidene er heklet tett med kraftig garn for å få et sterkt materiale som ofte ble formet til luer og hatter. Tett hekling med ullgarn ble også brukt til å lage varme, vindtette kapper og tepper.

I Italia utviklet nonner i siste halvdel av 1800-tallet hekling med svært tynne stålnåler og tråd av bomull eller lin for å lage tynne blondeliknende arbeider som ble brukt på kirketekstiler. Denne teknikken spredte seg over Europa, og på 1900-tallet var heklede blonder mye brukt i både hele plagg og som krager og ermemansjetter, og også interiør som for eksempel duker.

Heklenål
--------

Aluminiumsheklenåler i ulike størrelser.
For å hekle benytter man en **heklenål**. Heklenålen har en krok i den ene enden og den benytter man til å dra tråden gjennom maskene. Man bruker bare en heklenål om gangen. 

Heklenåler finnes i tre, plast eller metall i mange størrelser. Det er flere system for å gi heklenåler nummer, men det vanligste i Norge er å oppgi tykkelsen i millimeter.

Se også
-------

* Amigurumi

Eksterne lenker
---------------

* (en) Crochet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Crochet – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hekleoppskrifter og Hekling
* Sånn hekler du i timevis uten å få smerter
* Omregning av engelske og amerikanske mål

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Eikerapen** ligger tett opptil fjellet ved enden av Ørevatn i Åseral i Vest-Agder. 

Det har bodd folk på Eikerapen i over 500 år. Navnet kommer av at lia ned mot Ørevatn danner en «rap» og at det til alle tider har vokst mye eik i denne rapen.

I dag bor det sju personer og en hund på Eikerapen. I tillegg er det ca. hundre hytter. Eikerapen er Norges sydligste vinterdestinasjon med eget alpinsenter og milevis av skiløyper. Foruten alpinsenter har Eikerapen minigolfbane, turistsenter med langtidsutleie av hytter, pub, badeplasser og merkede turløyper sommer og vinter. Eikerapen ligger ved den sørligste delen av de norske langfjella og byr på naturopplevelser året rundt. 

Vest i Eikerapen ligger Balnelia og Balnehommen. Stedet har fått navnet sitt fordi etter den sjeldne barlinden.

Det er ca. 10 km fra Eikerapen til kommunesenteret i Åseral, Kyrkjebygda. 
I Kyrkjebygd finnes bank, daglivarehandel med post, café, byggmarked, snøscooter-/atvbutikk og bensinstasjon. 

Eikerapen er ett av tre hytte- og vintersportssentre i Åseral kommune. De andre er Bortelid og Ljosland, begge ca. 30 minutters kjøring fra Eikerapen.

Eikerapen Roots Festival arrangeres hvert år den første uka i august. Festivalen trekker hvert år rundt 6 000 gjester til den lille bygda.
**Kreft** er vanligere hos hunder enn mennesker. Riktignok varierer det mye mellom hunderasene hvilke kreftformer som opptrer hyppigst, men en eller annen svulstdiagnose stilles hos omtrent en tredel av alle hunder som obduseres ved Norges veterinærhøgskole (uansett hva som forårsaket hundens død).

Dette er kreft
--------------

Kreft er en sykdom som skyldes ukontrollert deling av celler i kroppen. Celler er de små byggesteinene i alt kroppens vev, og som sammen danner kroppens organer. Den ukontrollerte delingen som skjer ved kreftsykdom gjør at det vokser frem en samling celler som kan gi lokale hevelser eller «kuler», disse kalles tumorer eller svulster. Det kan også være som blodkreft der frie kreftceller spres i sirkulasjonssystemene rundt om i kroppen. Tumorer eller svulster betyr ikke kreft, men betyr egentlig «kul» eller «hevelse». En tumor kan være godartet eller ondartet.

Kreftformer
-----------

Med visse unntak, som at hunden sjelden får lungekreft og mage-/tarmkreft, får hunden i stor grad samme typer kreft som mennesker. Benkreft (benvevskreft) er blant annet vanligere hos hund enn menneske.

Mest vanlig er jurkreft (brystkreft hos pattedyr) og benvevskreft (osteosarkom), men også gynekologisk kreft (kreft i kjønnsorganene) og lymfekreft er sykdommer man ser hyppig hos hunder. Enkelte raser ser dessuten ut til å være mer disponert for visse kreftformer. Schäferhund og schäferblandinger er mer utsatt for arvelig nyre- og hudkreft, og kreft i milten. Boxer er mer utsatt for jurkreft. Store hunderaser er mer utsatt for benvevskreft osv.

En av de mest sjeldne kreftformene hos hunder er blodkreft (Leukemi), og kan forekomme hos alle raser uavhengig av størrelse. Det finnes ingen kur for denne kreftformen, og det eneste veterinærer kan gjøre er å gi hunden smertestillende, eller avliving (Som uttalt av en veterinær i et tilfelle av alvorlig blodkreft i 2009).

Cushings syndrom
----------------

Cushings syndrom (kortikal binyretumor) kalles også cushings sykdom. Symptomene er økt drikke- og matlyst, fettansamling i buken og nedbrytning av muskulatur, dårlig pels, sekundære infeksjoner og generell nedstemthet.

Sykdommen skyldes for høyt nivå av kortison i kroppen, som regel (i ca. 85% av tilfellene) p.g.a. godartede svulster på hypofysen. Dette fører til at binyrebarken sekundært produserer for mye kortison. De resterende 15% har primære kortison-produserende svulster i binyrebarken. Slike svulster opereres gjerne, forutsatt at de ikke er for store eller har spredt seg til andre organer.

Omkring 80% av hundene blir friske med behandling, mens ca. 20% får komplikasjoner eller lar seg ikke regulere.

Kilder
------

* Anne Stuhaug (Legemidler og Samfunn)

Eksterne lenker
---------------

* Kreftgruppen ved Norges veterinærhøgskole
* Stiftelsen forskningsfondet kreft hos hund
**18. Bergen** er en speidergruppe grunnlagt i 1929, som holder til på Starefossen i Bergen. Gruppen er tilknyttet Hordaland krins og Norges speiderforbund, og hadde i 2007 omtrent 60 medlemmer.

De to speidergruppene 17. og 18. Bergen ble startet den 11. september 1929, da 3. Bergen ble delt i tre grupper. Sammen dannet de tre gruppene 2. Bergen avdeling. Senere har både 3. Bergen og 17. Bergen blitt nedlagt, og 18. Bergen har i mange år vært den eneste speidergruppen som dekker Haukeland skoles krets. I tillegg har gruppen speidere fra Kronstad, Slettebakken og Christi Krybbe skoler.

Siden begynnelsen av 1950-tallet har 18. Bergen holdt til på Starefossen Gård ved Fløifjellets rot, noe som har vært et godt utgangspunkt for gruppens satsing på friluftsliv. Frem til begynnelsen av 1980-tallet hadde gruppen bare gutter som medlemmer. Først ble en egen jentetropp med navnet «Bergen 18» startet, men allerede i 1984 ble den slått sammen med guttetroppen, og siden den gang har troppen bestått av både gutte- og jentepatruljer

Speidergruppens nettside, 18bergen.org, ble startet i 2003, og vant i 2006 og 2010 Norges speiderforbunds pris «Det gyldne tastetrykk» for beste nettsted for speidergrupper i Norge.

Galleri
-------

* Speidere fra 18. Bergen møter leder for The Scout Association, Lord Rowallan i Gilwell Park (1950).Speidere fra 18. Bergen møter leder for The Scout Association, Lord Rowallan i Gilwell Park (1950).
* 18. Bergens område på Bergen Krets sin kretsleir på Valøy (nær Leirvik i 1978.18. Bergens område på Bergen Krets sin kretsleir på Valøy (nær Leirvik i 1978.
* 18. Bergens 50-årsjubileum i 1979.18. Bergens 50-årsjubileum i 1979.
* Gruppens årlige pinseleir ved Sølverelvas utløp i Os er en tradisjon som minst strekker seg tilbake til før andre verdenskrig.Gruppens årlige pinseleir ved Sølverelvas utløp i Os er en tradisjon som minst strekker seg tilbake til før andre verdenskrig.

Referanser
----------

1. ↑  Nye tropper annonsert i *Speideren* nr 8 (1929).
2. ↑  Rypeng, Lisa (23. mai 2006). «Vinnerne kåret». Arkivert fra originalen 11. januar 2011.
3. ↑  Blix, Nina Therese (28. mai 2010). «Landets beste speidernettsider!». Arkivert fra originalen 11. januar 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) 18. Bergen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Berit Gullberg** (født 9. april 1939) er en svensk forfatter og driver et agentur for dramatikere og deres manuskripter.

Hun studerte litteratur-, språk- og teatervitenskap ved Universitetet i Stockholm, og begynte deretter som PR- og pressesjef i forlaget Rabén & Sjögren.

Gullberg var pressesjef ved Dramaten fra 1968 til 1988. Innimellom skrev hun bøker, både lyrikk, romaner, og en sakprosabok om skuespillerkunst. Hun spilte rollen som Säpoagent i spillefilmen «Sopor» fra 1981. I årene 1984–1985 var hun programleder for «Gomorron Sverige» i svensk fjernsyn. Hun var presseagent for Ingmar Bergman blant annet under innspillingene av *Fanny og Alexander* (1982) og *Den gode viljen* (1992). 

Gullberg er forlagssjef ved Colombine Teaterförlag, et forlag hun startet i 1993. I sitt virke som teaterforlegger har Gullberg blant bidratt til å gjøre Jon Fosses dramatikk internasjonalt kjent. Hun har også formidlet dramatikk av Arne Lygre, Fredrik Brattberg og Petter Rosenlund til utlandet.

Kongen utnevnte 2. desember 2008 Gullberg til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden «for fremme av det kulturelle samarbeidet mellom Norge og Sverige». Gullberg ble i 2002 hedret Norske Dramatikeres Forbunds ærespris.

Bibliografi (utvalg)
--------------------

* 1980: *Elfrida*
* 1983: *Lifsens krona*
* 1985: *Nakna kvinnor*
* 1989: *Änglar i sanden*
* 1990: *Knöcklor*
* 1990: *Samtal med 12 skådespelare*

Referanser
----------

1. 1 2  Monica Frime: «Berit Gullberg 65 år» Arkivert 19. mai 2009 hos Wayback Machine. *Helsingborgs Dagblad*, 8. april 2004.
2. 1 2  Kalmteg, Lina (3. september 2006). «Teaterkopplerskan: Berit Gullberg». *Svenska Dagbladet* **(svensk)**. ISSN 1101-2412. Besøkt 18. april 2023.
3. ↑  «Utnevnelser til Fortjenstordenen», Kongehuset, 11. desember 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Colombine.se
* Artikkel om Gullberg hos Dramatikerforbundet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
**Pierre-Charles Le Sueur** (født ca. 1657 i Artois i Frankrike, død 17. juli 1704 i Havanna på Cuba) var en fransk utforsker og pelshandler i Nord-Amerika.

Biografi
--------

Le Sueur kom til Canada sammen med jesuittene til deres misjonsstasjon i Sault Sainte Marie. Etter en kort tid gikk han over til pelshandel og ble en *coureur des bois* og fangstmann i regionen Pays-d'en-Haut ved De store sjøene.[]

Omkring 1683 mottok han noen prøver på blåaktig leire fra midtpartiet av en sideelv til Mississippi og tok den med tilbake til Frankrike for å bli analysert der. Kjemikeren Alexandre L'Huillier mente at dette var fra kobber.[]

Le Sueur vendte tilbake til Ny-Frankrike for å utgrave en gruve der leiren var fra, men ble stanset; blant annet fengslet for å ha gått uit over sine handelsprivilegier. Han var nærværende ved den formelle erklæring av fransk herredømme over Canada, foretatt i 1689 av Nicholas Perrot i Green Bay.[]

I 1700 var han med i gruppen som gikk opp til innsjøene Great Lakes og til elven Mississippi i Minnesota, helt til St. Anthony-fallene. Året derpå gikk han sørover hele veien til elvens munning. 

Et fylke i Minnesota er oppkalt etter ham; Le Sueur County.

Referanser
----------

1. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w61n9668, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Dictionary of Canadian Biography, oppført som PIERRE LE SUEUR, Dictionary of Canadian Biography ID le\_sueur\_pierre\_2, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Charles Alexandre Le Sueur Works of Art on Paper at Purdue University Libraries, Archives and Special Collections
* Blegen, Theodore Christian (1975). *Minnesota: A History of the State* (2nd utg.). University of Minnesota Press.
* Upham, Warren (1969) Minnesota Geographic Names. Minnesota Historical Society: St. Paul, MN
* Durand, Paul (1994) Where the Waters Gather and the Rivers Meet: An Atlas of the Eastern Sioux. Prior Lake, MN

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
Kredittselskapet under renovasjon (2009)
**Kredittselskapet i Łódź** (polsk *Towarzystwo Kredytowe Miejskie*) var det andre selskapet av denne typen i Polen etter Warszawa. Det ble grunnlagt av fabrikantene i Łódź, og ideen var å gi lån til byggeformål. Virksomheten til selskapet bidrog i stor grad til å gi Łódź storbybebyggelse. 

Kredittselskapet på et bilde fra 1896
Selskapets representative bygning ble reist ved Średnia-gaten (i dag Pomorska-gaten) i årene 1878–1881 etter tegninger av Hilary Majewski, tydelig preget av italiensk renessanse. Den var i sin tid ved siden av Rådhuset og kirkene den mest representative bygningen i byen. Bygningens front kranses av en trekantformet fronton, som er utfylt med en relieff med selskapets devise «VIRIBUS UNITIS» («Med felles kraft»). 

Etter frigjørelsen av Łódź i 1945 ble bygningen overgitt til Det medisinske akademi. År med feilbruk (bygningen huset Tannlegeinstituttet) og mangel på større restaurering omgjorde bygningen til en ruin. Den undergår nå en renovasjon som begynte i fjerde kvartal 2008.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
«**Kids**» er en duett med Robbie Williams og Kylie Minogue, utgitt som den andre singelen fra Robbie Williams' fjerde album *Sing When You're Winning*. Det var også den tredje singelen fra Kylie Minogues album *Light Years*. Det ble utgitt i oktober 2000.

Informasjon
-----------

Sangen ble en hit i Storbritannia, der den nådde andreplass og solgte over 200 000 eksemplarer. Singelen ble dermed sertifisert til sølv av British Phonographic Industry. Sangen nådde også topp 10 i flere andre land, inkludert New Zealand, Mexico og Argentina samt at den nådde topp 20 i Australia.

Williams og Minogue har bare fremført sangen sammen ved et par anledninger. Den mest kjente er på MTV Europe Music Awards i 2000, har de også gjort det på *Top of the Pops* to ganger og på en av Williams' konserter i Manchester i 2001.

Formater og sporliste
---------------------

Promo-CD
1. «Kids» (Radio Edit)
2. «Kids» (Robbie Rap Edit)
3. «Kids» (Karaoke Version)
4. «Kids» (Album Version)

Britisk og internasjonal CD 1
1. «Kids» – 4:47
2. «John's Gay» – 3:40
3. «Often» – 2:46
4. «Kids» (Video)

Britisk og internasjonal CD 2
1. «Kids» – 4:47
2. «Karaoke Star» – 4:10
3. «Kill Me or Cure Me» – 2:14

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kids* på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) *Kids* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *Kids* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *Kids* på AllMusic Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
***The Curtain Pole*** er en amerikansk filmkomedie fra 1909 regissert av D. W. Griffith. En kopi av filmen eksisterer. Filmen ble produsert av American Mutoscope and Biograph Company da selskapet, sammen med flere andre tidlige filmstudioer, var basert i Fort Lee, New Jersey ved begynnelsen av det 20. århundre.

Handling
--------

En mann ødelegger en gardinstang, og forsøker å skaffe en annen stang som erstatning. Men han stopper først ved en pub, for å skaffe seg en drink. Han kjøper deretter en veldig lang stang, noe som forårsaker kaos overalt hvor han passerer.

Dette fører til at stadig flere mennesker begynner å kjefte og jager etter ham, og han må forsøke å unnslippe den rasende folkemengden før han kan komme frem med den nye stangen sin. Men når han endelig kommer frem oppdager mannen at gardinstangen han ødela allerede hadde blitt byttet ut med en helt annen stang.

Medvirkende
-----------

* Mack Sennett som Monsieur Dupont
* Harry Solter som Mr. Edwards
* Florence Lawrence som Mrs. Edwards

Se også
-------

* Liste over amerikanske filmer fra 1909
* D. W. Griffiths filmografi

Referanser
----------

1. ↑  «Progressive Silent Film List: The Curtain Pole». *Silent Era* **(engelsk)**. Besøkt 27. april 2019.
2. ↑  Koszarski, Richard (2004). *Fort Lee: The Film Town*. Roma, Italia: John Libbey Publishing -CIC srl. ISBN 0-86196-653-8.

Eksterne lenker
---------------

(en) *The Curtain Pole* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *The Curtain Pole* hos Filmfront Rediger på Wikidata
* (en) *The Curtain Pole* på American Film Institute Rediger på Wikidata
* (en) *The Curtain Pole* på Silent Era Rediger på Wikidata
* The Curtain Pole er gratis tilgjengelig på Internet Archive
***The Curse of Iku*** er en amerikansk stumfilm fra 1918, regissert av Frank Borzage.

Handling
--------

Den amerikanske sjømannen Allan Carroll forlisrer rett utenfor kysten av Japan, på 1800-tallet. Han kommer seg til land, og blir snart oppdaget av Yori. Men den lokale lederen, prins Iku, har beordret at alle utlendinger som kommer inn på japansk jord straks skal henrettes. Han får snart høre om en utenlandsk sjømann som har skylt i land, og deretter blitt gjemt av noen lokale innbyggere - så han sender søsteren Omi San for å undersøke situasjonen videre.

Omi San oppdager Alan. Men i stedet for å umiddelbart sende ham av gårde for å bli henrettet, blir hun snart forelsket i ham. Prins Iku arresterer deretter både Allan og Yori, og har til hensikt å henrette dem begge. Det oppstår dermed en rekke komplikasjoner.

Skuespillere
------------

* Frank Borzage som Allan Carroll / Allan Carroll III
* Tsuru Aoki som Omi San
* Thomas Kurihara

Referanser
----------

1. ↑  The Curse of Iku
2. ↑  THE CURSE OF IKU

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Curse of Iku* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Curse of Iku* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *The Curse of Iku* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *The Curse of Iku* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Berit Follestad** (født 1947)[] er en norsk filolog, sakprosaforfatter, lærer og miljøarbeider. Hun er kjent for sitt pionerarbeid for skolemekling og utdanning av elevmeklere. Follestad er utdannet cand.philol. fra Universitetet i Oslo. Siden 2013 har hun arbeidet som miljøarbeider og elevmekler ved Kuben videregående skole i Oslo.

Fra 1980 til 1985 drev Follestad egen bokkafe i Tromsø. Hun flyttet deretter til Oslo ble lærervikar i faget norsk ved Sogn videregående skole. I juni 1995 etablerte skolen et miljøarbeidsprosjekt og Follestad fikk engasjement i prosjektet. Prosjektet ble kjent og fikk oppmerksomhet. I 1999 ble hun nasjonal koordinator for prosjektet *skolemegling i videregående skole*. Året etter ansatte Sogn vgs tre miljøarbeidere, og Follestad returnerte til skole for å være nærmere praksisfeltet. Fra 2005 ble hun Norges første meklingskoordinator. Hun var med å etablere organisasjonen Trygg Læring, og sitter per 2016 fortsatt i styret der.

Hun gav ut boken *Sirkel - En metode for relasjonsarbeid og godt læringsmiljø* i 2017.

I 2016 ble Follestad tildelt Kongens fortjenstmedalje for sitt pionerarbeid innen elevmekling i videregående skole og Trygg Læring.

Bibliografi
-----------

Follestad har vært medforfatter på flere lærebøker for videregående skole.

* 2017: *Sirkel - En metode for relasjonsarbeid og godt læringsmiljø*, Bekkestua: Fagbokforlaget, medforfattere: Wroldsen, Nina, ISBN 9788245020434
* 1996: *Med norske ord 2 : norsk for videregående kurs I yrkesfaglige studieretninger*, Bekkestua: NKI, medforfattere: Arnessen, Federl og Soltvedt, ISBN 8256233753

Referanser
----------

1. ↑  trygglaring.no: *Styrets medlemmer* Arkivert 21. juni 2016 hos Wayback Machine. hentet 3. mars 2016
2. ↑  kuben.vgs.no: *Berit Follestad fikk Kongens Fortjenestemedalje*, hentet 3. mars 2016
3. ↑  «*Sirkel - En metode for relasjonsarbeid og godt læringsmiljø*». Fagbokforlaget. Arkivert fra originalen 11. februar 2017. Besøkt 8. februar 2017.
4. ↑  
«*Med norske ord 2 : norsk for videregående kurs I yrkesfaglige studieretninger*». NKI Forlaget.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Kreftregisteret - Institutt for populasjonsbasert kreftforskning** er et sentralt helseregister som omfatter alle personer i Norge som har eller har hatt kreft. Registeret har helseforskning, helseforvaltning og allmennopplysning som formål. Det skal bidra til å avklare årsaker til og konsekvenser av helseproblemer i forbindelse med kreftsykdom.

Historie
--------

Kreftregisteret ble opprettet 17. oktober 1951, med bakgrunn i en innstilling fra den daværende Landsforeningen mot Kreft (Kreftforeningen) til Sosialdepartementet våren 1950. Alle krefttilfeller skulle meldes til Kreftregisteret fra 1. januar 1952.

Kreftregisterets database inneholder komplette nasjonale data av høy kvalitet fra 1953.

Kreftregisteret arbeider også med å etablere egne kvalitetsregistre på kreftområdet. Disse skal bidra til å styrke kvaliteten på behandlingen av ulike kreftsykdommer. For å oppfylle formålet inneholder kvalitetsregistrene på kreftområdet detaljert informasjon om utredning, behandling og oppfølging av kreftpasienter. 

Følgende kvalitetsregistre er i drift eller under etablering: 

* Barnekreft
* Brystkreft
* Føflekkreft
* Gynekologisk kreft
* Lungekreft
* Lymfom og KLL
* Polypose
* Prostatakreft
* Tykk og endetarmskreft

Organisasjon
------------

Kreftregisteret er et institutt i Oslo universitetssykehus. Kreftregisteret er organisert som et selvstendig institutt, Institutt for populasjonsbasert kreftforskning, med eget styre.

Direktør i Kreftregisteret er cand.med. PhD Giske Ursin.

Instituttet har fire avdelinger:

* Administrasjonsavdelingen
* Registerinformatikkavdelingen
* Forskningsavdelingen
* Registeravdelingen

Kreftregisteret driver også screeningprogrammer mot kreft

* Mammografiprogrammet
* Masseundersøkelsen mot livmorhalskreft

Et pilotprosjekt for tarmkreftscreening har pågått ved Vestre Viken og Østfold Sykehus, Moss siden våren 2012.

Lovhjemmel
----------

Kreftregisterets virksomhet er hjemlet i helseregisterloven § 8 og kreftregisterforskriften. I henhold til forskriften er det ikke anledning til å reservere seg mot registrering i Kreftregisteret.

Referanser
----------

1. 1 2  «Kreftregisteret, Historikk». Arkivert fra originalen 17. oktober 2017. Besøkt 16. oktober 2017.
2. ↑  «Kreftregisteret, Organisasjon». Arkivert fra originalen 16. oktober 2017. Besøkt 16. oktober 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Helseregisterloven
* Kreftregisterforskriften

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** Forvaltningsdatabasen
 |
**Kiddus I** (født **Frank Dowding** i desember 1954 i Saint Mary Parish på Jamaica) er en roots reggaeartist. Kiddus I er kanskje mest kjent for sin birolle i den jamaicanske spillefilmen Rockers, hvor han opptrer med sangen "Graduation In Zion" med bla Robbie Shakespeare på bass og Earl "Chinna" Smith på gitar. 

Frank Dowding tok navnet Kiddus, som betyr "Den velsignede" på Etiopias gamle og offisielle språk amharisk, da han begynte å opptre som artist. I 1971 grunnla Kiddus I et Rastafarisamfunn og -senter midt i Kingston mellom overklassens del av byen, Uptown, og Kingstons getthoer, Downtown. Dette ble et symbol på rastafarienes kamp mot klassesamfunnet. 

Kiddus I var med i gruppa "Ras Michaels Sons Of Negus" fra 1971 til 1978, hvor han var vokalist og spilte perkusjon. Kiddus I utgav flere singler på egen hånd ved siden av. I 1972 spilte han inn flere låter hos Joe Gibbs Studio med Aston "Familyman" Barrett. Men det var noen år senere at Kiddus I kom med singelen "Security In The Streets" som var innspilt hos Lee "Scratch" Perry. Dette var en av de første reggaesangene som ba Kingstons rivaliserende gjenger slutte fred til befolkningens beste. 

Etter 1970-tallet var det lenge stille fra Kiddus I, helt fram til 2005 da han kom med albumet "Inna De Yard".

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kiddus I – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Kiddus I på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Kiddus I på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Kiddus I på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Kiddus I på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Kiddus I på Last.fm Rediger på Wikidata

* (en) Kiddus I på AllMusic Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
***The Curious Conduct of Judge Legarde*** er en amerikansk stumfilm fra 1915, regissert av Will S. Davis.

Handling
--------

Randolph Legarde, en dommer ved en straffedomstol, og er forlovet med Agnes Caverly. Men han blir skadet på grunn av et spark fra en hest mot hodeskallen. Skaden har den virkning at dommer Legarde etablerer en splittet personlighet. Den splittede personligheten innebærer blant annet at dommer Legarde, med forvrengt ansikt, plutselig blir gjennom en metamorfose til en skapning fra underverdenen.

Hver natt kommer den samme impulsen over ham, og hver morgen ligger han bevisstløs ved skrivebordet - gjenopprettet til sin opprinnelige personlighet. Legarde forsøker å slåss mot, og bekjempe med denne ondskapsfulle innflytelsen, men til ingen nytte. En rekke tyverier og voldelige handlinger forekommer over hele byen, men politiet oppdager deretter ikke at det faktisk er dommer Legarde som står bak. Samtidig blir Legarde forelsket i Amelia, en ung kvinne med fortryllende skjønnhet. Men hun havner også i Legardes domstol, hvor han dømmer henne til fengsel etter tyveri av et halskjede.

Skuespillere
------------

* Lionel Barrymore som dommer Randolph Legarde.
* Edna Pendleton som Amelia Garside.
* William H. Tooker som inspektør Barton.
* Roy Applegate som Big Charles.
* T. Waln-Mogan Draper.
* Augustus Balfour.
* Charles E. Graham.
* Arthur Morrison.
* Edward Roseman.
* Thomas O'Keefe.
* Betty Young.

Referanser
----------

1. ↑  Alan Goble. *The Complete Index to Literary Sources in Film*
2. ↑  THE CURIOUS CONDUCT OF JUDGE LEGARDE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Curious Conduct of Judge Legarde* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Curious Conduct of Judge Legarde* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *The Curious Conduct of Judge Legarde* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Ernst Kristian Johann Kirchsteiger**, (født 3. november 1957 i Kroppa i Värmlands län) er en svensk innredningsrådgiver. Han har vært programleder for fjernsynsprogrammene *Sommertorpet*, *Nya rum*, *Jul med Ernst*, *Ernst i Toscana* og *Sommar med Ernst.* Han jobbet for SVT mellom 2000 og 2007 og begynte deretter i TV4.

Biografi
--------

Kirchsteigers far Ernst var fra Østerrike, og hans mor Edeltraud var fra Polen. Han vokste opp i Degerfors, hvor hans foreldre reiste i 1955. De jobbet begge på jernverket der. Han jobbet som innredningsarkitekt i IKEA frem til begynnelsen av TV-karrieren.

Kirchsteiger var SVTs vert på julaften 2004. Han har også jobbet 16 år som kokk. Han ble utnevnt til Filipstads ambassadør i 2005. I 2006 utkom boken *Ernstologi* (skrevet av Björn Höglund og William Oudhuis), som er en bok med sitater fra Ernst Kirchsteiger.

I 2000 til 2007 ledet han fjernsynsprogrammet *Sommartorpet.* Høsten samme år gikk Kirchsteiger over til TV4, hvor han først ledet auksjonsprogrammet *Första, andra, tredje* i 2007 og 2008. Han har også hatt sine egne innredningsprogram; *Sommar med Ernst* og *Jul med Ernst.* I november 2012 kom hans egen avis *Hemma med Ernst*, som ble lagt ned i 2015.

Referanser
----------

1. ↑  Linus Brännström/TT Spektra (2013-06-19): "Ernst utmanas av orangeri". Arkivert 14. oktober 2013 hos Wayback Machine.
2. ↑  Folkbokföringsdata.
3. ↑  Ernst utmanas av orangeri, Svenska Dagbladet 2013-06-19
4. ↑  Ernst Kirchsteiger: Min barndom, läst 2013-06-20
5. ↑  ’Jag var livrädd och svettades helt hejdlöst’, Aftonbladet 2012-08
6. ↑  - Folk retar sig på mig, Aftonbladet 2005-06-13

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Ernst Kirchsteiger – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hemma med Ernst - nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LIBRIS
 |
**Grunnskole** er en betegnelse for den 10-årige skolegangen som i Norge er obligatorisk for barn mellom 6 og 16 år. Alle landets barne- og ungdomsskoler er omfattet av grunnskolens læreplan. Grunnskole-utdanningen reguleres av opplæringslova.

Grunnskolen omfatter barneskolen, som består av 7 klassetrinn fordelt på småskoletrinnet (1.-4. klasse) og mellomtrinnet (5.-7. klasse), samt ungdomsskolen (ungdomstrinnet) som består av 8. 9. og 10. klassetrinn. I de siste årene har det blitt mer vanlig med såkalte 1-10 skoler.[] En rekke nye skoler bygges nå med en samlokalisering av alle trinn fra 1. til 10. klasse og med en felles rektor og lærerstab.

Elevene avlegger i de fleste tilfeller grunnskolens avgangsprøver ved slutten av 10. klasse, men avgangsprøvene kan tas tidligere dersom eleven er fritatt fra videre opplæring i grunnskolens pensum i faget. Slike avsluttende eksamener supplerer elevenes standpunktkarakter i de respektive fagene.

Offentlige og private grunnskoler
---------------------------------

Kommunene har ansvaret for driften av de offentlige grunnskolene. Private foretak kan søke myndighetene om tillatelse til å drive såkalte friskoler eller andre private skoler, det vil si ikke-offentlige, statsstøttede grunnskoler (og videregående skoler). Det er gratis å gå på offentlig grunnskole, men private foretak kan kreve skolepenger for undervisningen.

Historikk
---------

Den niårige grunnskolen ble innført i Norge i 1969. Den erstattet da den syvårige folkeskolen samt skolene på nivået mellom folkeskolen og gymnaset, dvs. realskolen (som kvalifiserte til gymnaset) og framhaldsskolen (som ikke kvalifiserte til gymnaset, men var et mindre teoretisk alternativ til realskolen).

I 1997 ble det innført skolestart i Norge for barn det året de fyller seks år. Samtidig ble grunnskolen tiårig. Tidligere begynte elevene på første trinn ett år seinere, det vil si som 7-åringer, og barneskolen omfattet derfor 1. til 6. trinn og ungdomsskolen 7. til 9. Elevene kunne velge å gå et frivillig tiende skoleår. I forbindelse med Reform 97 hoppet alle elever i skolen over et år; hvis de gikk i 5. trinn før reformen gikk de i 7. trinn året etter. Alle skoleelever som begynte på første trinn fra 1988 til 1996 hoppet over et år. 1. trinn før 1997 tilsvarer 2. trinn etter 1997.

Reformen medførte også at det var to forskjellige barnekull som startet på skolen samtidig høsten 1997: 7-åringene, som var de siste på gammel 9-årig ordning, begynte rett i 2. trinn, mens de ett år yngre 6-åringene, som var de første på ny 10-årig ordning, begynte i 1. trinn.

Se også
-------

* Folkeskolen
* Foreldrenes arbeidsutvalg
* Foreldreutvalget for grunnskolen (FUG)
* Friskole
* Karakterer
* Læreplan
* Utdanningsdepartementet
* Utdanningsforbundet

Referanser
----------

1. ↑  «Mulighet for å avlegge eksamen før 10. trinn». Arkivert fra originalen 12. april 2020. Besøkt 16. mai 2010.
2. ↑  «Standpunktvurdering». *www.udir.no*. Besøkt 1. august 2020.
3. ↑  «Søke om å starte en friskole». *www.udir.no*. Arkivert fra originalen 3. juli 2020. Besøkt 1. august 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |