**Dagny Berger** (født 16. september 1903 i Asker, død 10. mai 1950 på Bygdøy i Oslo) var Norges første kvinnelige flyger. Hun tok sitt flysertifikat i England i 1927.

Berger vokste opp på Berger gård på Rykkinn i Vestre Bærum, og ble en av Norges første kvinner med sertifikat for bil i 1923. Med sin første bil, en toseters Willys Overland, deltok hun i ulike billøp, for eksempel i et israce på finske sjøer. Berger reiste også blant annet til Arendal og Stavanger i juli 1925 og fikk 30 kroner i bot av Stavangerpolitiet for å ha kjørt «i vaaldsom fart opover Musegaten, samt undlatt aa gi signal eller saktne farten da vognen krytset Kannikgaten». Året etter kjørte hun fra Oslo til Boris Gleb for å se Nord-Norge.

Våren 1927 ble hennes søknad om opptak ved Hærens Flyvevæsens Skoler på Kjeller avvist – hun var sivilist. De henviste henne til England og de store flyfabrikkenes egne skoler. I juni begynte hun ved The De Havilland School of Flying på Stag Lane Aerodrome i Middlesex. Der fløy Berger en rødmalt todekker av typen DH 60 Moth, og ble den attende kvinnen som fikk sitt flysertifikat der og blant de 50 første i verden. Undervisningen finansierte hun ved at hun arbeidet som sjåfør og kjørelærer for en indisk familie i London. Berger fikk sitt flysertifikat 27. september 1927. Det hadde tatt henne 20 flytimer og kostet omtrent 1000 kroner.

Da hun ble intervjuet av *Aftenposten* høsten 1927 sa hun: 

> Hvorfor skulde ikke Norge ogsaa faa sin flyverske, tænkte jeg. Vi norske damer kan da vise at vi er likesaa modige som de utenlandske?
> 
> 
> 

Etter flyverutdannelsen reiste hun tilbake til Norge og forsøkte å skaffe seg seg et levebrød ved å drive flyvirksomhet. Hun søkte om finansiell støtte fra flyfabrikkene i England, men fikk ikke napp. Den eneste som var interessert var P. Otterness som eide Bygdin høyfjellshotell, men hun klarte ikke hans krav til å finne andre interessenter som kunne skaffe de 9000 kronene han krevde i annen kapital. Dermed måtte Berger oppgi drømmen om et eget fly, og hun fløy ikke selv igjen. Hun valgte å gå tilbake til å arbeide som hushjelp og guvernante, med arbeidssted i Montréal (1929), New York (1930) før hun reiste til Frankrike og Versailles, Paris og Nice inntil hun flyttet hjem for godt i 1933.

Berger oppnådde ikke å bli like kjent som flyverske på samme måte som den andre norske kvinne med flysertifikat Gidsken Jakobsen. Dagny Berger døde i en drukningsulykke på Bygdøy i 1950.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Oppr. Hansen, Norsk biografisk leksikon ID Dagny\_Berger, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Lindtveit, Torleif (1980). *På vingene over Norge: bilder fra flyhistoriens barndom*. Oslo: Grøndahl. s. 139. ISBN 8250404149.
3. ↑   Arnesen, Odd (1897-1946) (1930). *Til veirs på norske vinger: av flyvningens historie i Norge*. Oslo: Gyldendal. s. 174–175.
4. ↑  Gjærevold, Einar (11.05.2003)
5. ↑  «Norges første kvindelige flyver», *Aftenposten*, aftenutgaven 19. august 1927, s. 4.
6. ↑  Gjærevold, Einar (11.05.2003)
7. ↑  Gjærevold, Einar (11.05.2003)
8. ↑  Gjærevold, Einar (11.05.2003)
9. ↑  «Dagny Berger druknet i Parsdisbukta», *Aftenposten*, aftenutgaven 11. mai 1950, s. 1.

Kilder
------

* Gjærevold, Einar: «Hushjelpen som tok av» i *Aftenposten morgen*s søndagsseksjon 11. mai 2003, side 22

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** VIAF
 |