Fortegn: Kryss, b og oppløsningstegn.
**Fortegn** er i musikk samlebetegnelsen på symboler som indikerer at noter på en bestemt notelinje skal heves eller senkes. De vanligste fortegnene er ♯ (kryss), som angir at en tone skal heves et halvtonetrinn, og ♭, som angir at den skal senkes tilsvarende. Begge finnes i doble varianter (dobbeltkryss og dobbel b). Det finnes også fortegn for notasjon av mikrotonal musikk.

Faste fortegn plasseres vanligvis mellom nøkkelen og taktartsangivelsen i begynnelsen av et partitur. Disse gjelder for hele verket med mindre de oppheves med oppløsningstegn.

Løse eller tilfeldige fortegn plasseres fortløpende foran toner i notesystemet. De gjelder kun ut den gjeldende takten, og kun i samme oktav fortegnet er notert inn i. Tross dette er «overflødige» fortegn anbefalt brukt ved potensielle tvilstilfeller. For eksempel bør man når tonen Fiss opptrer i en oktav og tonen F i en annen notere sistnevnte med oppløsningstegn. Man bør også sette inn fortegn som en påminnelse ved tilfeller der en tone forekommer i sin opprinnelige form etter flere forekomster med løse fortegn i taktene før.

Et løst fortegn oppløser eventuelle faste fortegn og foregående løse fortegn knyttet til samme tonetrinn. I tilfeller med doble fortegn vil man noen ganger likevel se en sammensetning av flere fortegn, for eksempel er det vanlig å sette oppløsningstegn før krysset når tonen Cississ (med dobbelkryss) etterfølges av tonen Ciss. Et enkeltstående kryss ville imidlertid også angitt tonen Ciss.

Begrunnelse og historie
-----------------------

Faste fortegn ble tatt i bruk av praktiske grunner, for å slippe å benytte løse fortegn foran hver note. 
Her er for eksempel H-dur skalaen med bare løse fortegn:

Die H-Dur-Tonleiter mit Versetzungszeichen notiert

og her er den samme skalaen med fast fortegn for H-Dur:

Die H-Dur-Tonleiter mit Vorzeichen notiert

Fortegn med én enkel ♭, det eldste fortegnet, har vært benyttet siden middelalderen. Fortegn med mer enn én dukket først opp i det 16. århundre og fortegn med kryss i det 17. århundre. Rekkefølgen av fortegnene ble imidlertid ikke standardisert før senere.

Tonearter og alternative toner
------------------------------

| Notebilde | Durtoneart | Molltoneart | Fortegn |
| --- | --- | --- | --- |
| C-dur | C-dur | a-moll | *Ingen fortegn* |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

Kryss-tonearter| Notebilde | Durtoneart | Molltoneart | Fortegn |
| --- | --- | --- | --- |
| G-dur | G-dur | e-moll | 1♯ : *fiss* |
| D-dur | D-dur | h-moll | 2♯ : *fiss – ciss* |
| A-dur | A-dur | fiss-moll | 3♯ : *fiss – ciss – giss* |
| E-dur | E-dur | ciss-moll | 4♯ : *fiss – ciss – giss – diss* |
| H-Dur | H-dur | giss-moll | 5♯ : *fiss – ciss – giss – diss – aiss* |
| Fiss-dur | Fiss-dur | diss-moll | 6♯ : *fiss – ciss – giss – diss – aiss – eiss* |
| Ciss-dur | Ciss-dur | aiss-moll | 7♯ : *fiss – ciss – giss – diss – aiss – eiss – hiss* |

 | 

b-tonearter| Notebilde | Durtoneart | Molltoneart | Fortegn |
| --- | --- | --- | --- |
| F-Dur | F-dur | d-moll | 1♭ : *b* |
| B-dur | B-dur | g-moll | 2♭ : *b – ess* |
| Es-dur | Ess-dur | c-moll | 3♭ : *b – ess – ass* |
| As-dur | Ass-dur | f-moll | 4♭ : *b – ess – ass – dess* |
| Des-dur | Dess-dur | b-moll | 5♭ : *b – ess – ass – dess – gess* |
| Ges-dur | Gess-dur | ess-moll | 6♭ : *b – ess – ass – dess – gess – cess* |
| Ces-dur | Cess-dur | ass-moll | 7♭ : *b – ess – ass – dess – gess – cess – fess* |

 |

Eksterne lenker
---------------

* (en) Accidentals – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Musikknotasjon |
| --- |
| Notesystem | 
* Takt og taktstrek
* Nøkkel
* Da capo
* Dal segno
* Fortegn
* Hjelpelinje
* Modus
* Skala
* Prøvetegn
* Repetisjonstegn
* Taktartsangivelse

 |
| Noter | 
* Punktering
* Forslag
* Noteverdi
	+ Notebjelke
	+ Notehake
	+ Notehode
	+ Notehals
* Pause
* Triol
* Helmholtznotasjon
* Scientific pitch notation

 |
| Artikulasjon | 
* Dynamikk
* Ornament
* Portato
* Aksent
* Legato
* Tenuto
* Marcato
* Staccato
* Staccatissimo
* Bue
* Fermate

 |
| Relatert | 
* Besifring
* Generalbass
* Grafisk notasjon
* Leadsheet
* Neume
* Tabulatur

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |