**Livigno-Alpene** er en fjellkjede i Alpenes hovedkam ved grensen mellom Graubünden i Sveits og Lombardia i Italia. Kjeden danner en ring rundt den italienske kommunen Livigno og åpner seg bare for elven Spöls trange juv lengst i nord.

Avgrensning
-----------

Livigno-Alpene begrenses

* i nordvest av Engadin (mot Albula-Alpene),
* i nordøst av Fuornpasset og Val Müstair (mot Sesvenna)
* i øst av Umbrailpasset (mot Ortler-Alpene)
* i sydøst av elven Adda (mot Sobretta), og
* i sydvest av Valposchiavo og Berninapasset (mot Bernina-Alpene).

Topper
------

Livigno-Alpenes høyeste topper er:

* Cima de' Piazzi (3439 moh.)
* Cima Viola (3384 moh.)
* Piz Paradisin (3305 moh.)
* Pizzo di Dosde (3280 moh.)
* Cima di Saoseo (3277 moh.)
* Piz Languard (3266 moh.)
* Piz Murtaröl (3177 moh.)
* Piz Quattervals (3157 moh.)
* Cime Redasco (3139 moh.)
* Piz Sena (3078 moh.)

Et annen kjent fjell er *Munt la Schera* (2587 moh.)

Daler og fjellpass
------------------

Hoveddalen i Livigno-Alpene er *Val di Livigno*, som ligger midt i fjellkjeden. Denne dalen har en hydrologisk særstilling: Den utgjør det eneste (bebodde) området i Italia som ikke ligger i Middelhavets tilsigsfelt. Istedenfor drenerer dalen nordover via elvene Spöl, Inn og Donau til Svartehavet. Der Spöl krysser den italiensk–sveitsiske grensen, er elven demmet opp til Livignosjøen (*Lago di Livigno*). For å kompliserer de hydrologiske forholdene ytterligere, mottar Livignosjøen også vann fra dalen *Val Mora* i Sveits (elven heter *Aua da Val Mora*). Val Mora er en ubebodd dal, som ligger i den sveitsiske forvaltningskretsen Val Müstair (som ellers drenerer via Adige til Middelhavet).

Ved siden av Val di Livigno og Val Mora strekker tre større daler seg inn i området fra øst:

* *Val Fraele*, dalen til Addas øvre løp (nordvest for Bormio);
* *Val Viola Bormina*, dalen til elven (*Viola*) *Bormina*, som munner ut i Addas dal rett vest for Bormio;
* *Val Grosina* lenger syd, som munner ut i Addas dal nordvest for Grosio.

Ved siden av Bernina-, Fuorn- og Umbrailpasset, som begrenser Livigno-Alpene, fins det bare to passveier i området:

* Livignopasset (2328 moh.) fra Valposchiavo (i nærheten av Berninapasset) til Livigno,
* Foscagnopasset (2291 moh.) og Eirapasset (2209 moh.) fra Bormio via Val Viola Bormina til Livigno. Mellom de to sistnevnte passene ligger Trepalle, Italias høyest beliggende landsby.

De resterende fjellpassene i Livigno-Alpene kan bare passeres på hest, sykkel eller til fots. De viktigste av disse er:

* *Val Viola-passet* (2431 moh.) mellom Valposchiavo og Val Viola Bormina,
* *Saccopasset (2751 moh.) mellom Valposchiavo og Val Grosina,*
* *Dosdepasset* (2850 moh.) mellom Val Grosina og Val Viola  Bormina,
* *Vervapasset* (2314 moh.) mellom Val Grosina og Bormio,
* *Alpisellapasset* (2285 moh.) mellom Val di Livigno og Val Fraele,
* *Fraelepasset* (1950 moh.) mellom Val Fraele og Val Mora.
* *Dossradond*- (2240 moh.) og *Giufplanpasset* (2354 moh.) mellom Val Fraele og Val Müstair,
* *Chaschaunapasset* (2692 moh.) mellom S-chanf i Engadin og Livigno,

Geologi
-------

Livigno-Alpene hører til Sentral-Alpene. Metamorfe bergarter er derfor dominerende.

Natur, kultur og historie
-------------------------

Fraelepasset er det laveste overgangen over Alpenes hovedkam mellom Reschen- og Malojapasset, men har aldri hatt den betydningen som den lave høyden skulle tilsi. Grunnen er at passet på grunn av Spöl-juvet er utilgjengelig fra nord. Fraelepasset har likevel i middelalderen hatt regional betydning, men da via ruten S-chanf–Chaschaunapasset–Livigno–Alpisellapasset–Fraelepasset–Bormio.

Livigno utgjorde fra 1512 sammen med Valtellina en vasallstat av Graubünden, men fikk innrømmet full autonomi fra Graubünden på 1600-tallet. Dalen har alltid hatt stor geostrategisk betydning for Lombardia (og senere Italia). I den senere tid har Livigno også blitt et vintersportssted.

Referanser
----------

1. ↑  Peakbagger.com