recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
En enkel kakurooppgave
**Kakuro** (japansk *カックロ*) er et slags tallkryssord der man skal plassere siffer inne i et rutemønster. Det er opprinnelig en amerikansk oppfinnelse fra 1960-tallet, men på 1980-tallet tok det av i Japan, der det nå deler plassen med sudoku som det mest populære tallspillet.

Spillet går ut på at man skal legge sammen tallene mellom 1 og 9 slik at de utgjør tallet som er gitt som «stikkord». Det er ikke tillatt å gjenta et tall innenfor en blokk; største mulig tall er dermed 45 fordelt på ni ruter. Det er mulig å løse kakuro uten å gjette, ettersom visse tall kun er mulige å oppnå gjennom unike kombinasjoner. For eksempel kan 3 på to ruter kun være 1 + 2, mens 23 på tre ruter kun kan være 6 + 8 + 9. Det finnes totalt 29 slike unike kombinasjoner i spillet (fire for to ruter, fire for tre ruter og så videre til og med åtte ruter, og en for ni ruter; de to høyeste og de to laveste tallene som kan settes inn på det gjeldende antall ruter vil alltid være unike). Ved å sammenholde unike kombinasjoner der slike tall møtes kan man eliminere muligheter, og dermed finne frem til rett tall i rett rute. I tillegg kan man utelukke tall fra blokker med to ruter der «stikkordet» er et partall, ettersom tall ikke kan gjentas. 

I november 2005 begynte kakurooppgaver å dukke opp i norske aviser. Også norske nettsteder har i desember 2005 lagt ut tall-spillet. Per januar 2006 finnes det flere bøker og hefter med kakuro. Aftenposten trykker en kakuro-oppgave i søndagsavisen, sammen med to sudoku-oppgaver.

Navnet
------

Navnet **kakuro** er en sammentrekning av det japanske ordet for «å legge sammen» (**kasan**) og den japanske stavemåten av ordet «kryss» (**kurosu**).

Annet
-----

Et spill som minner om kakuro og sudoku er sumdoku. Som med kakuro er det ikke oppgitt tall i rutene. Men det er markert områder (fra 1 til 5 ruter) innenfor 3×3 ruter (som i sudoku) som skal ha en bestemt sum, og ut fra det dette skal man plassere de nødvendige tallene.

Schibsted-forlagene ga i januar 2006 ut et eget blad med sumdoku-oppgaver.

Eksterne lenker
---------------

* BA.no/kakuro har online-brett med tilsammen 75 000 kombinasjoner.
* Play Kakuro Arkivert 18. april 2024 hos Wayback Machine. Play Kakuro Online
* Hjernetrim.no lager kakuro og har flere oppgaver for nedlasting.
* På Sudokunett finner du lenker til Kakuro.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** NKC
 |
**Einar Haffner** (født 14. mars 1869 i Horten, død 27. januar 1934) var en norsk geograf, skolemann, lærebokforfatter og rektor for Frogner skole fra 1919 til sin død. Han ble cand.real. i 1893.

Han hadde bl.a. verv som medlem av det pedagogiske seminars råd fra 1922, medlem av Oslo skolestyre 1917–1919, styret for Filologenes og realistenes landsforening 1916–1922, styreformann for Den akademiske lærerstands understøttelseskasse fra 1927 og medlem av Norsk Geografisk Selskaps råd fra 1912.

Han utgav bl.a. *Geografi for middelskolen*, *Fysisk geografi*, *Økonomisk geografi* og *Atlas for middelskolen*. Han var videre redaktør for oppgavesamlinger i matematikk for gymnaset sammen med Theodor Haagaas, som ble utgitt under tittelen *Haffner og Haagaas* (eller *Haagaas og Haffner*) i perioden 1925–1979.

Han var oldebarn av offiseren Johan Frederich Wilhelm von Haffner, en av kong Christian Frederiks nærmeste medarbeidere.

Referanser
----------

1. ↑   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Einar Haffner, i *Hvem er Hvem?*, 1930
3. ↑  Haffner, i *Store norske leksikon*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
**Rannfrid Rasmussen** (født 30. januar 1935 i Kristiansand) er en norsk lektor i matematikk og forretningskvinne.

Som ung studerte hun språk i England og Frankrike, såvel som mellomfag i Oslo. I 1987 ble hun cand.scient. i matematikk fra Universitetet i Oslo. Hun har vært foreleser i matematikk ved Agder Distriktshøyskole.

Rasmussen er eneeier og styreleder i firmaene Rannfrid Rasmussen Holding og Rannfrid Rasmussen Investment. Rasmussen er også medeier og siden 1996 styremedlem i shipping- og eiendomsselskapet Rasmussengruppen as. Dette selskapet har investert mye i eiendommer i Nydalen i Oslo og i det amerikanske riggselskapet Transocean. Hun var i 1989 landets rikeste kvinne, men i 2013 var hun bare landets tredje rikeste kvinne.

Familierederiet Einar Rasmussens Rederier ble etablert av hennes far, Einar Rasmussen (1907–1975), i 1936. Hennes bror, Einar Rasmussen (1937), er den som har ledet rederiet de senere tiår.

Utgivelser
----------

* Rasmussen, Rannfrid, *Abels avhandling: "Mémoire sur une propriété générale d’une classe très-étendue de fonctions transcendantes", studert ved hjelp av den nåværende teori for Riemann-flater*, hovedfagsoppgave i matematikk, Universitetet i Oslo, 1987.

Referanser
----------

1. ↑  *Norges rikeste kvinne er lektor og matematiker* av Inger Lise Kleppe i VG den 6. februar 1994.
2. ↑  *På pengetoppen*, Aftenposten, 21. oktober 1989.
3. ↑  Landets rikeste kvinner av Jonas Sverrisson Rasch i Dagbladet den 26. september 2013.
4. ↑  Regional Nordbly, Einar Rasmussen, utdypende artikkel fra Store norske leksikon.
*For Brann-spilleren med samme navn, se Helge Karlsen.*

**Helge Widemann Karlsen** (født 15. oktober 1954) er en norsk tidligere fotball- og bandyspiller. Han representerte Strømsgodset Idrettsforening hele sin karriere i fotball. Både hans bestefar Waldemar, faren Erling og sønnen Kenneth har spilt for klubben.

I fotball spilte Helge Karlsen 227 obligatoriske kamper for Strømsgodset I.F i perioden 1973–1988. Han scoret 22 mål og var kaptein på laget i 9 sesonger. Han var med på laget som ble norgesmestere i 1973. I 1987 spilte Strømsgodset I.F i 3. divisjon (nåværende 2. divisjon) og i siste kamp kriget de til seg en knepen 3-2 seier over Teie på Gamle Gress som medførte opprykk, etter at Helge Karlsen scoret sitt livs viktigste mål fra 45 meter! slik at Strømsgodset I.F igjen kunne være med i toppen av norsk fotball. 

Helge er en av to spillere i Strømsgodset I.F som har scoret 5 mål i en obligatorisk seriekamp i fotball. Det var i 1984 mot Bærum hjemme på Marienlyst Stadion (Gamle Gress). 

I bandy debuterte han i 1972 for Strømsgodset I.F og var aktiv på laget til 1995 da Strømsgodset I.F la ned senior bandy. Han fortsatte i 2 sesonger i Skiold SBK og deretter 5 sesonger i Drammen Bandy. Hans siste sesong var 2002/03 da han var 48 år og hadde 32 sesonger i bandy senior A-lag. 

Helge Widemann Karlsen spilte ca. 700 kamper for Strømsgodset I.F scoret i serie og treningskamper hele 1035 mål - seriekamper 592 mål. Han fikk totalt 15 landskamper. og scoret 175 hattrick i trenings og seriekamper i bandy. 4 mål i 42 kamper, 5 mål i 20 kamper, 6 mål i 11 kamper, 7 mål i 3 kamper, 8 mål i 3 kamper og 9 mål i 2 kamper. 

Ingen i Strømsgodset I.F har flere kamper enn Helge Widemann Karlsen i bandy og fotball. Tilsammen med treningskampene i fotball og bandy er det i alt godt over 1000 kamper.

Referanser
----------

1. ↑  Tor Adler Knutsen, red. (2006). *Strømsgodset Idrettsforening gjennom 100 år*. Drammen. ISBN 978-82-303-0786-1.
2. ↑  Jacob Lund (3. februar 1995). «1000 TAKK!». VG.

Eksterne lenker
---------------

* Strømsgodset I.F - Rosenborg BK 1-0 NM Finale 1973
* Strømsgodset I.F - Bærum 5-0 1984
**Østlia** er ei grend i Østre Toten kommune. Grenda ligger ned mot Mjøsa, mellom tettstedene Kapp og Bilitt. Tettbebyggelsen på Kapp går nå et stykke inn i det gamle Østlia. På høgda vest for Østlia ligger også den tidligere militærleiren Starum leir. Stedsnavnet Østlia er trulig gitt fra det gamle bygdesenteret Hoff med Hoff kirke. Østlia er den delen av mjøshellinga som ligger mot øst sett fra Hoff, mens naboområdet Nordlia ligger mot nord. En person fra Østlia kalles en *østliing*.

Tidligere ble Nordlia og Østlia samla kalt Lia. Begge heller mot nord-nordøst ned til Mjøsa. Mellom Nordlia og Østlia ligger Kapp i en bukt med neset Tallodden utenfor. I retning øst-sørøst grenser Østlia til Balke. Fra garden Ørud, nedenfor Starum, går veien «Blindtarmen» i retning Balke.

Lengst nord i Østlia, innafor tettbebyggelsen på Kapp, ligger Kapp skole. Skolen het tidligere Kihle skole. Skolekretsen ble oppretta i 1893, til erstatning for Østerhaug. Østerhaug skole, som lå ca. to kilometer lenger sør, ble oppretta i 1860.
**Astrid Lundberg** (født 31. mars 1904 i Nittedal, død 12. mars 1993 i Oppegård) var en norsk pianist og musikkpedagog. Hun var datter av folkeskolelærer Øivind Askheim og var nummer fire i en søskenflokk på fem. Familien bodde på Holm skole i Nittedal der hennes far var lærer, klokker og kirkesanger.

Lundberg var elev av den kjente pianisten Nils Larsen og allerede som 17-åring startet hun sin karriere som musikkpedagog. På 1930-tallet underviste hun elever i Oppegård kommune og hun var pianist på Oppegård Vel under kinoforestillingene den gang det var stumfilm. I 1981 fikk hun Oppegård kommunes ærespris for sin årelange og aktive kulturelle virksomhet og i en alder av 87 år hadde hun fremdeles elever. Hun tok spilletimer hos Hans Solum til hun var godt over 70 - som hun sa: «Det er viktig å følge utviklingen innen faget. Selv en pedagog blir aldri utlært.»

Kilder
------

* Folketelling 1910: Kommunenr. 0233, Holm skole
* Aftenposten 25. juni 1981
* Østlandets blad 1. februar 1991
**Elvekontinuitetskonseptet** (EKK) er en modell for å klassifisere og beskrive rennende vann, tillegg til å klassifisere individuelle seksjoner av vannmasser etter forekomst av indikator organismer. Konseptet introduserer en måte å kartlegge biologiske samfunn, i tillegg til å gi en forklaring på deres rolle i forskjellige seksjoner i elveløpet. Dette konseptet markerte et skifte hvor før 1980 at elver var delt i tydelige seksjoner og ikke hadde en sammenheng. Men med Vannote sitt konsept av elvekontinuitet, kunne elver sees på som et sammenhengende system med sterke interaksjoner mellom elveløpet, bentiske samfunn og løvfellende trær på land, samt sterke interaksjoner mellom oppstrøms og nedstrøms i elva.

Biologiske samfunn og funksjonelle konsumeringsgrupper
------------------------------------------------------

Den kontinuerlige forskjellen av egenskaper innenfor elva er primært avhengig av den spesifikke komposisjonen av organismer i forskjellige seksjoner av elveløpet. Gjennom elvekontinuiteten, endres proporsjonen av de fire funksjonelle konsumeringsgruppene (FKG): shredders, collectors-gatheres, collector-filterers, scrapers (grazers), og predatorer. 

### Shredders

Shredders beiter på grovt partikulært organism materiale (CPOM), deler av organisk materiale større enn 1 mm, slik som blader, plantevev og trerester.

### Collectors

Collector-gatherers beiter på fint partikulært organisk materiale (FPOM) med størrelse mellom 50 μm til 1 mm. Dette er rester fra nedbrutt grovt partikulært organisk materiale. 

Collector-filterers beiter på fint partikulært organisk materiale med størrelse < 50 μm, samt mikroorganismer ført med vannmassene. 

### Scrapers

Beiter på begroingsalger som er bentiske primærprodusenter, derav diatomer, grønnalger og cyanobakterier, men kan også inneholde sopp og bakterier.

### Predatorer

Predatorer spiser små invertebrater, blant annet: meiobentos og andre dyr.

1. ↑  Vannote, Robin L.; Minshall, G. Wayne; Cummins, Kenneth W.; Sedell, James R.; Cushing, Colbert E. (1. januar 1980). «The River Continuum Concept». *Canadian Journal of Fisheries and Aquatic Sciences*. 1 **(engelsk)**. 37: 130–137. ISSN 0706-652X. doi:10.1139/f80-017. Besøkt 18. april 2024.
***Alt Heidelberg*** er en tysk stumfilm fra 1923 regissert av Hans Behrendt.

Handling
--------

Kronprins Karl Heinz von Sachsen-Karlsburg ønsker å nyte tilværelsen som student i Heidelberg. Men han blir nødt til å ta med seg den triste Dr. Jüttner som skal sørge for at Karl lever opp til sin rang, og konsentrerer seg om studiene. Karl Heinz slutter seg til Studentenverbindung Corps Saxonia og møter Kätchen, niesen til en gjestgiveri-eier, som Karl bor hos. Karl og Kätchen forelsker seg snart i hverandre. Men bare fire måneder senere kommer det beskjed fra fyrstedømmet som setter en stopper for denne bekymringsløse tilværelsen: en overraskende melding om at faren hans nå er alvorlig syk.

Karl må derfor vende hjem for å ta over tronen, og han må derfor forlate både Heidelberg og Käthi. Kort tid senere dør Dr. Jüttner i Heidelberg. Men kronprinsen har ikke glemt byen ved Neckar, og selv om han måtte gifte seg med en adelskvinne, savner han fremdeles Käthi. Når han igjen får muligheten til å reise til Heidelberg, ønsker han ikke bare å møte sine tidligere kamerater, men fremfor alt sin kjæreste.

Skuespillere
------------

* Paul Hartmann som Erbprinz Karl Heinz
* Eva May som Kaethi
* Werner Krauss som Dr. Jüttner
* Eugen Burg som Lutz, Kammerdiener
* Eugen Rex som Kellermann
* Willy Prager

Referanser
----------

1. ↑   *filmportal.de*, Wikidata Q15706812,
2. ↑  «Alt Heidelberg (1923)» **(engelsk)**. Besøkt 17. april 2024.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Alt Heidelberg* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Alt Heidelberg* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (de) *Alt Heidelberg* på filmportal.de Rediger på Wikidata
**Alfine Kornélie (Phiny) Dick** (født 14. september 1912 i Rotterdam, død 7. august 1990 i Blackrock, Irland) var en nederlandsk forfatterinne og barnebokillustratør. Hun var gift med den nederlandske tegneserieskaperen Marten Toonder.

Hennes mest kjente arbeider er *Miezelientje*, *Olle Kapoen* og *Birre Beer*. Phiny Dick arbeidet sammen med Toonder, og hans sentrale skikkelse *Olivier B. Bommel* sees som en variant av hennes *Wol de Beer* mens *Miezelientje* sees som en forløper for *Tom Pus*. Toonder illustrerte også noen av hennes bøker, mens hun skrev historier for hans tegneserie om *Tom Pus*.

Dicks arbeider ble også utgitt i Tyskland og Sverige. Tegneserien *Birre Beer* ble overtatt og kontinuert av Ton Beek. Hun begynte i sine senere år å male portretter og landskaper, og laget dessuten tegningene som dekorerte omslaget på samlealbumene med Tom Pus-tegneserier.

Referanser
----------

1. ↑   RKDartists, «Phiny Toonder-Dick», RKD kunstner-ID 77856[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 16670791j[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Lambiek Comiclopedia, Lambiek Comiclopedia artist ID d/dick\_p, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Biografisch Portaal, «Afine Kornelie Dick», Biografisch Portaal number 58988019[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   rkd.nl, besøkt 15. oktober 2016[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   RKDartists, rkd.nl, besøkt 26. august 2017[Hentet fra Wikidata]

Portal: Tegneserier

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** BPN
 |
**Daniel Høglund** (født 12. juli 1986 i Tønsberg) er en norsk programleder og sportskommentator.

Han arbeidet i Viasat Sport (MTG Sport) frem til 1. februar 2024 da han gikk over i et annet produksjonsselskap som regissør og utviklingsprodusent. Han kommenterte først og fremst fotball og håndball, med hovedvekt på Champions League.

Tidligere har han også arbeidet i P4, hvor han var programleder i P4s radiofrokost.

Han kommer fra Larvik, men er bosatt i Oslo.

Karriere
--------

Daniel Høglund har bakgrunn fra Nye Radio Larvik, hvor han kommenterte lokalidretten fra 2003 til 2007. []

I 2006 startet han i P4 som kommentator i Tippeligaen. Gjennom flere år dekket han en rekke store mesterskap som OL, håndball, skiskytter-VM, ski-VM og fotballandslaget. []

Fra 2007 gjorde han også en rekke jobber for Viasat Sport som kommentator og programleder og blant annet FA-cupen, Europa League, ishockey-VM og Super Bowl. []

I 2013 ble han programleder i P4s radiofrokost sammen med Bjørn Faarlund, Victoria Bryde og senere Silje Stang. []

I 2015 sluttet han i radiokanalen og ble en av Viasats faste kommentatorer i Champions League. I 2016 var han TV3s hovedkommentator under håndball-EM i Polen, sammen med Kristian Kjelling. []

Sammen med Jo Vemund Svendsen regisserte han dokumentarfilmen *Alt for Norge* fra 2022 om trener Egil «Drillo» Olsen og Norges herrelandslag i fotball på 1990-tallet. For filmen ble han og Svendsennominert til Gullruten 2023 i klassen beste regi - dokumentar, mens filmen ble nominert i totalt fem klasser.

Priser
------

* Prix Radio 2009: Årets radiotalent
* Prix Radio 2013: Årets morgenflate - P4s Radiofrokost
* Prix Radio 2015: Årets radioøyeblikk - Northug tar gull i VM i Falun

Referanser
----------

1. ↑   Østlands-Posten, «Gratulerer: 18år», side(r) 28, utgitt 12. juli 2004[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Daniel Høglund sier opp i Viaplay - VG, 1. september 2023
3. ↑  Daniel Høglund slutter i Viaplay. Går til Fenomen. - m24, 11. desember 2023
4. ↑  Sporsem ut - Høglund inn Arkivert 25. desember 2015 hos Wayback Machine. Radioassistant
5. ↑  «Narkogangstere, Tjelta-såpe og fotballhelter topper Gullruten-listen». *kampanje.no*. 31. mars 2023. Besøkt 22. april 2023.
6. ↑  Høythengende pris til Larvik-gutt op.no
7. ↑  Vinnere av Prix Radio 2013 Arkivert 26. september 2013 hos Wayback Machine.
8. ↑  «Vinnere av Prix Radio 2015». Arkivert fra originalen 24. juni 2016. Besøkt 1. mai 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
Tuor dreper Othrod

**Tuor** er en fiktiv person fra J.R.R. Tolkiens fortellinger om Midgard under første tideverv. Han var eneste sønn av Huor og Rían og søskenbarnet til Túrin Turambar. 

Tuor vokste opp hos alvene i Androth i Mithrimfjellene. Da han var seksten, ble han fanget av østerlingene. Etter tre år som trell unslapp han. Tuor levde som en fredløs for fire år, men fant aldri ut hvordan han skulle komme seg ut av Dor-lómin. Valaen Ulmo valgte så Tuor til å framsi en melding for kong Turgon av Gondolin. Sammen med alven Voronwë kom han omsider fram til Gondolin i år 495. 

I Gondolin giftet han seg med Idril Celebrindal, dattera til Turgon, deres eneste barn var Eärendil. Tuor ble gjort til leder av Svanevingens hus, et av gondolindrims tolv hus. Under Gondolins fall forsvarte han byen mot orker, og drepte Maeglin, som hadde forrådt byen. Sammen med Idril unnslapp han fra byen, og til slutt reiste de til Valinor, hvor de "fortsatt lever". Tuor ble dermed det eneste mennesket som ble regnet inn blant alvene, og som dro til Valinor. 

Tuor er faren til Eärendil og bestefaren til Elrond Halvalv og Elros, første konge over Númenor. Sammen med Beren og Aragorn var Tuor ett av tre mennesker som noensinne giftet seg med en av eldarinalvene.
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
*Annen betydning: Gatekamper under krig, se SIBO*
**Gatekamp** er et prosjekt som Oslo Idrettskrets iverksatte i 1987 som en del av «Osloidrettens Storbyprosjekt». 

Prosjektet har spesielt inaktiv ungdom i aldersgruppen 13-19 år som målgruppe. Gatekamp oppsøker ungdommene der ungdommen er, og tilbyr aktiviteter i nærmiljøet. Ungdommen er selv med på å forme aktivitetene. I tillegg til å skape aktivitet og økt interesse for aktivitet og idrett, ønsker Gatekamp å forebygge og bekjempe vold, kriminalitet, skadelig bruk av rusmidler og rasisme. Prosjektet bygger på et tettere samarbeid mellom Oslo Idrettskrets, lokale idrettslag, skolene, bydelene og politiet. 

Fra starten i 1987 reiste gatekamp rundt om i Oslos bydeler. I 2005 var Gatekamp et helårig prosjekt med aktiviteter i Bjølsenhallen på fredager og på Furuset på lørdager gjennom hele året. Begrenset økonomi har gjort at Gatekamp siden 2006 kun har tilbudt aktiviteter i sommerferien.

Eksterne lenker
---------------

* Gatekamp på nett Arkivert 8. oktober 2007 hos Wayback Machine.
«Piddi» og «Gest» under konsert i Bergen 2005  Foto: Nina Aldin Thune 
«Trost» under konsert i Bergen 2005  Foto: Nina Aldin Thune 
Under konsert i Bergen 2005  Foto: Nina Aldin Thune 
**Spetakkel** var et Hip Hop band fra Bergen.

Historie
--------

Bandet ble etablert i 1999, og det bestod av «Piddi», «Gest», «Trost», «Leven» og «TomTom». Forløpere var gruppen Lynx Connection etablert i 1996 av Gest og Piddi. Den ble senere til gruppen Verbally Vicious. Den skiftet navn til Spetakkel i 1999. De ble først landskjent med «Kem Rocker» der de rapper på bergensk. På låten har de også med artisten Myrna på vokal.

Spetakkel var det første hiphop-bandet som slapp til på scenen i rockeklubben Garage i Bergen. I 2002 debuterte de med EP-en *Opp av bekkalokket*. De spilte under by:Larm i 2003 og ble kåret til ukas urørt på NRK P3 samme år. I 2004 ble de nominert til Alarmprisen i klassen årets hiphop/rapalbum for debutplaten *Spetakkel*.

Albumet *Spetakkel* gjorde at de ble kjent utenfor Bergen og det ble fulgt opp av EP-en *Hansadansen* i 2004. Den inneholder også en hiphop-versjon av Jan Eggums «På’an igjen».

I april 2005 ga de ut en plate til som het *Spetakkel presenterer Slaglinjelaget* før endt norgesturné med den platen gikk medlemmene hver til sitt. Gest startet så sin solokarriere.

Album
-----

* 2002: *Opp av bekkalokket* – EP 5 spor
* 2003: *Spetakkel*
* 2004: *Hansadansen*
* 2005: *Spetakkel presenterer Slaglinjelaget*

Medlemmer
---------

* Gunnar «Gest» Greve Pettersen, f. 1982, rapper
* Petter «Piddi» Zweidorff, f. 1979, rapper
* Trond «Trost» Johannessen, f. 1978, rapper
* Even «Leven» Eriksen Ytre-Arne, f. 1983, DJ/produsent
* Thomas «TomTom» Haugland, f. 1981, produsent

Referanser
----------

1. ↑  Om Spetakkel på mic.no besøkt 21. oktober 2008
2. ↑  «Alarmprisen 2004 - de nominerte». *ba.no*. 3. desember 2003. Besøkt 2. januar 2024.

Litteratur
----------

* Holen, Øyvind; *Hiphop-hoder Fra Beat Street til bygde-rap* , Oslo 2004 ISBN 82-430-0342-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) Spetakkel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Spetakkel på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Spetakkel på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (no) Om Spetakkel på mic.no besøkt 21. oktober 2008
* (no) Norsk Hiphop: Spetakkel Arkivert 6. oktober 2008 hos Wayback Machine. besøkt 21. oktober 2008
* (no) Nrk: Spetakkel besøkt 21. oktober 2008
* (no) VG:Spetakkel: «Spetakkel» besøkt 21. oktober 2008
* (no) You tube: Spetakkel - Kem Rocker besøkt 21. oktober 2008

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
Møbeldesigneren Olav Haugs svennebrev innen møbelsnekkerfaget datert 1942. Det høytidelige dokumentet har blant annet lakksegl. Olav Haug (1916–1985) arbeidet siden blant annet for Elverum møbel og trevarefabrikk (EMT). 
**Fagbrev og svennebrev** er i Norge avsluttende dokument etter fullført fag og yrkesutdannelse.

Fagbrev skiller seg fra svennebrev ved at det tas i andre yrkesfag enn håndverksfag.

I de tradisjonelle håndverksfagene som ble organisert under håndverkslaug i midten av 1500-tallet, og utdanninger som er i direkte sammenheng, blir det gitt svennebrev.

I 1905 foreslo en fagskolekomite en rekke nye fagutdanninger, for å møte industriens raskt voksende behov, og i disse fagene blir det gitt fagbrev.

Karakterene som gis i en fag- svenneprøve er; bestått meget godt, bestått eller ikke bestått.

Utdeling av fag- og svennebrev foregår ofte ved en høytidelig seremoni i de ulike kommuner. Arrangementet foregår en eller to ganger i året. Det kan også foregå en utdeling av svenneprøvemedalje til kandidater som har utmerket seg spesielt. Det tildeles også fagopplæringspriser til bedrifter som har stått for en spesielt god opplæring av kandidatene.

Se også
-------

* Lærling
* Svenn
* Fag- og svenneprøve
* Mester
* Laug
* Svennestykke
* Mesterbrev
* Videregående opplæring
* Fagopplæring (fag og yrkesopplæring)

Referanser
----------

1. ↑  «Hva er et fagbrev?». *AOF Opplæringskontor* **(norsk)**. Besøkt 11. mai 2022.
2. ↑  Finstad, Birthe Johanne. «Høgtidleg utdeling av fagbrev i Førdehuset». *www.vestlandfylke.no* **(norsk)**. Besøkt 11. mai 2022.

Eksterne lenker
---------------

* *FAGBREV OG SVENNEBREV*
* *Videregående: Full pakke på fire år*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Ala Gertner** (1912–1945) var en polsk motstandskjemper under andre verdenskrig.

Gertner ble i 1944 satt til å arbeide i masseutryddelsesleiren Auschwitz-Birkenau, der hennes oppgave var å sortere klær, penger og andre verdisaker som var konfiskert fra jøder drept i gasskamrene. Her ble hun kjent med Rózia Robota, en polsk-jødisk kvinne som tilhørte en hemmelig motstandsgruppe i Auschwitz. Da hun senere ble satt til å arbeide ved en ammunisjonsfabrikk, klarte hun ved hjelp av andre fanger å skaffe sprengstoff til Sonderkommando som forberedte et fluktforsøk.

7. oktober 1944 ble et av krematoriene sprengt, men opprørsforsøket ble raskt slått ned. Nazistenes undersøkelser ledet mot Gertner og Robota, og sammen med disse ble også Estusia Wajcblum og Regina Safirsztajn utpekt som skyldige. I flere uker måtte de gjennomgå avhør og tortur før de i januar 1945 ble hengt foran alles påsyn i leiren.

Referanser
----------

1. ↑  «Ala Gertner». Florida Center for Instructional Technology.
2. ↑  «Prisoner Revolt at Auschwitz-Birkenau». Holocaust Encyclopedia.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ala Gertner – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Onezero** var et norsk designbyrå stiftet i 2001 av Kristian Grønevet. I januar 2017 ble selskapet kjøpt opp av R8 Group. Selskapet heter i dag R8 Edge. R8 Edge hadde 17 ansatte i 2020.

Historikk og kontroverser
-------------------------

Byrået ble startet i Oslo i 2001 og driver i grenselandet mellom design, kunst og teknologi.
Onezero hisset på seg politikere og deler av lokalbefolkningen i forbindelse med logoen og designprofilen de lagde for Kunsthall Grenland i 2013. Foranledningen var at lokalavisen Porsgrunn Dagblad siterte kreativ leder Kristian Grønevets tanker om oppdraget: "Da vi fikk oppdraget med å lage logoen, måtte vi skjønne hva kunst er for noe, og det var enkelt. Så da måtte vi spørre hva Grenland er. Og det er ikke sauer, dyr og natur. Det er industri og løsmiddelskader. Det er arven vår." Sitatet og logoen hadde tydelig inspirasjon fra varselsfirkanten for helseskadelige løsemidler, noe som falt mange tungt for brystet. 
Selskapet fikk Norsk Designråds utmerkelse Merket for god design i kategorien "visuell kommunikasjon" for oppdraget for Kunsthall Grenland.

Utmerkelser og utstillinger
---------------------------

* 2016 – Norsk industriarbeidermuseum – deltagelse i utstillingen «Kunst og Industri» med profil for Kunsthall Grenland
* 2014 – Norsk Form – Merket for god design – Kunsthall Grenland
* 2012 – DogA (Oslo) – Motorsykkelhjelm og juiceemballasje i Uganda – «design without borders»-utstilling.
* 2011 – Smithsonian Cooper-Hewitt (New York) – motorsykkelhjelm – «design for the other 90 %»-utstilling.

Referanser
----------

1. ↑  Designbyrå kjøpt opp av R8 Edge
2. ↑  Kjøper sitt andre reklame- og designbyrå
3. ↑  Nå kjøper han enda et reklamebyrå
4. ↑
5. ↑  – Leit at logoen assosieres med løsemiddelskader
6. ↑  Grenland er løsmiddelskader
7. ↑  – En annen logo kan lønne seg
8. ↑  Hylletgiftlogoen
9. ↑  Krysset vant designpris[*død lenke*]
10. ↑  Snøhetta fikk design-revansj
11. ↑  Omstridt logo fikk designpris

Eksterne lenker
---------------

* onezero.no Offisiell nettside
* Merket for god design – Norsk Form
*Se pekerside for flere forekomster av Herman Foss' gate.*

**Herman Foss' gate** (1-29, 2A-26B) er en gate på Ila i bydel St. Hanshaugen i Oslo. Gaten er cirka 300 meter lang og går fra Brandts gate nær parken St. Hanshaugen til Ilagata der den munner ut i Evald Ryghs plass. 

Navnet fikk den i 1874 etter oberstløytnant, statsråd og medlem av konstitusjonskomiteen og den norsk-svenske unionskomité Herman Foss (1790–1835).

De fire og fem etasjers gårdene på vestsiden av gaten stammer fra 1890-tallet og lå nokså alene i strøket frem til Ila skole ble bygget på østsiden av gaten i 1916. Bak nr. 12-22 ligger gårder i rekke nr. to (bakgårder) med nr. 12B osv.

Mellom Fredrik Petersens gate og Elias Blix' gate ligger Ila skole langs gaten. Gården på østsiden nærmest Evald Ryghs plass (nr. 21-29) er en del av Ilakomplekset som ble bygget sent på 1920-tallet. 

*Christiania vaabenøvelsesforening* anla en skytebane på Iversløkken (fellesnavn på flere løkker nord for Gamle Aker kirke) i 1860, omtrent der dagens Herman Foss' gate går i dag. Skytebanen måtte flyttes til Gressholmen i 1864 da naboene nede ved Maridalsveien klaget over kulene som ble liggende i gaten.

Idrettslaget Frigg ble opprinnelig stiftet som en gutteklubb i Herman Foss' gate i 1904.

Tre snublesteiner er nedlagt utenfor nr 10, der den jødiske enken Sarah Selikowitz og døtrene hennes, Hannah Selikowitz og Frida Krømer ble hentet 26. november 1942 og sendt til Auschwitz, der de ble drept i gasskammer ved ankomsten 1. desember.

Referanser
----------

1. ↑  «Iversløkken», *Oslo byleksikon*
2. ↑  Ronny Ramberg: «Skirennene på Iversløkken 1866-71»
3. ↑  «Herman Foss' gate», *Oslo byleksikon*

Litteratur
----------

* Knut Are Tvedt, red. (2010). «Herman Foss' gate». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 243-244. ISBN 978-82-573-1760-7.

Eksterne lenker
---------------

* Oslo kommunes bydelsoversikt

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Terje Egilsønn Sølsnes** (født 10. mars 1945) er en norsk tidligere hallomann / kanalvert / TV-vert og programleder. Han arbeidet i Fjernsynsjefens stab i NRK i flere tiår, var programleder i flere Barne-TV-serier og programleder for *Frokost-TV* og "*God morgen, Norge!"* på slutten av 1980-årene og begynnelsen av 1990-årene - sammen med Toppen Bech.

Sølsnes har også vært konferansier og impresario i firmaet *Sølsnes Arrangementer* og hatt idealistiske engasjementer for Kreftforeningen, Radiumhospitalet og Politihestenes venner. Sølsnes spillte president Franklin D. Roosevelt 250 ganger i Annie (musikal), regissert av Daniel Bohr ved Bryggeteatret i 1992/1993, og senere spilte han gymlærer Tarzan i den Daniel Bohr-regisserte Gummi-Tarzan samme sted. I 2001 konkurrerte han mot Toppen Bech i kokkekamp, og merkelig nok, sier han selv, vant han. 

Terje Sølsnes laget også to store rojale programmer (ett om kong Olavs hustru kronprinsesse Märtha, som ble sendt på kong Olavs begravelsesdag, og ett om dronning Margrethe II av Danmark om dronningen som monark, mor og malerinne). Disse programmene ble også vist i Sverige og Danmark.

Sølsnes er opprinnelig utdannet ved Oslo Handelsgymnasium (OHG) og har arbeidet innen bank og finans. Sølsnes ble bl.a. headhuntet til Bankenes Betalingssentral (BBS), da bankene ville lage sine egne kredittkort.

I 1979 startet Sølsnes som programpresentatør (hallomann / kanalvert i NRK, og han har også kommentert Nyttårshopprennet i 1996 grunnet umulig sikt for Arne Scheie.

I årene 2004–2010 studerte *Terje Sølsnes* kunsthistorie med sidefag italiensk og latin ved Universitetet i Oslo og ved Det norske Institutt i Roma, deretter «in situ» («på stedet») under professor Einar Petterson i Hellas, New York, Venezia, Ravenna, Siena, Firenze, på Sicilia og mest i Roma.

I 2003 mistet Terje Sølsnes både moren og samboeren. 

Sølsnes bor nå store deler av året i Italia og formidler romersk kultur og historie til mindre grupper.

Referanser
----------

1. ↑  Spalten *Fødselsdager* i Bergens Tidende 10. mars 2003. Besøkt 9. september 2016.
2. ↑  Siw Grindaker og Lars E. Bones (21.12.2000). «TV-intervjuet: Terje Sølsnes». Dagbladet.
3. ↑  Oddleiv Moe i sofaen (6.1.1996). «Scheies mareritt». VG.
4. ↑  «Terje Sølsnes: – Jeg følte det som om det ikke var vesentlig om jeg levde». *www.vg.no*. Besøkt 25. april 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Terje Sølsnes på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Terje Sølsnes hos Sceneweb Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Kart over Øst-Jerusalem
**Øst-Jerusalem** er den delen av Jerusalem som frem til 1967 var under jordansk kontroll og som sammen med Vestbredden og Gazastripen har blitt betraktet som en del av en mulig palestinsk stat. Øst-Jerusalem er ikke en del av området som administreres av den palestinske selvstyremyndigheten, men er under administrativ kontroll av Israel som en integrert del av Jerusalem.

Historie
--------

Øst-Jerusalem ble sammen med Vestbredden okkupert av Jordan under den arabisk-israelske krig i 1948, og deretter okkupert av Israel under seksdagerskrigen i 1967. Delen inkluderer Jerusalems gamleby og noen av jødedommen, kristendommen og islams helligste steder, slik som Tempelberget, Vestmuren, Al-Aqsa-moskéen og Den hellige gravs kirke. Uttrykket «Øst-Jerusalem» kan referere til enten området som var under jordansk herredømme mellom 1949–67, som ble innlemmet i Jerusalems administrasjonsområde i 1967 og dekket 70 km², eller territoriet til det jordanske administrasjonsområde før 1967, som dekket 6,4 km².

Området har vært en svært sentral del av Israel–Palestina-konflikten. I 1970 vedtok det israelske parlamentet en lov som tillot jøder å kreve tilbake eierskap til eiendommer i Øst-Jerusalem som de måtte forlate ved Jordans okkupasjon av området i 1948 under Den arabisk-israelske krig i 1948, mange av disse eiendommene var da bosatt av palestinske flyktninger. Israels beslutninger om å etablere nye jødiske bosetninger der har blitt fordømt gjennom FN-resolusjoner en rekke ganger. Øst-Jerusalem regnes nå som del av de palestinske områder hvor det er innledet forhandlinger om fremtidig politisk status og organisering. Begge byområdene administreres av Israel som en integrert enhet i kommunen og hovedstaden Jerusalem, men forhandlingene om en egen palestinsk stat har fokuset på Øst-Jerusalem.

Nabolag i Øst-Jerusalem (utvalg)
--------------------------------

* Beit Hanina – palestinsk befolkning
* Al-Issawiya – palestinsk befolkning
* Jabel Mukaber – palestinsk befolkning
* Pisgat Ze'ev – israelsk bosetting
* Ramat Eshkol – palestinsk befolkning
* Shuafat – palestinsk befolkning
* Shu’fat Camp
* Umm Tuba – palestinsk befolkning
* Wadi Hilweh – palestinsk befolkning
* Wadi al-Joz – palestinsk befolkning

Se også
-------

* Palestina (stat)
* Israels okkuperte områder
* Israelske bosetninger
* Gamlebyen i Jerusalem
* Tempelhøyden

Referanser
----------

1. ↑  «The Legal Status of East Jerusalem» (PDF). Norwegian Refugee Council.
2. ↑  NTB (10. mars 2010). «Israelsk bosetningsblunder skaper storm». *www.abcnyheter.no* **(norsk)**. Besøkt 7. februar 2023.
3. 1 2  Røsnes, August E. (22. januar 2023). «Jerusalem». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 7. februar 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) East Jerusalem – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames
 |
**Høgskulen for grøn utvikling** (forkortet **HGUt**) er en privat høgskole som tilbyr høgskolestudier og driver forskning og utvikling særlig innen landbruk og nærings- og bygdeutvikling. Høgskolen ligger i Bryne sentrum i Time kommune. 

Fra 2012 til 2020 het den **Høgskulen for landbruk og bygdeutvikling** og før 2012 **Høgskulen for landbruk og bygdenæringar**. Skolen ble startet i 2001 under navnet *Høgskulen på Jæren*. Den 12. mai 2005 ble skolen offisielt til Høgskulen for landbruk og bygdenæringar, og navnet ble i mars 2012 endret til Høgskulen for landbruk og bygdeutvikling (HLB). 

Høyskolen er organisert som et samvirkelag, og eies av offentlige forvaltningsorganer i regionen samt av bedrifter og organisasjoner i landbruket, lokalt og regionalt. HLB sin visjon er å levere kunnskap som bidrar til levende og livskraftige bygdesamfunn.

Fra 2010 tilbød skolen landets eneste bachelorutdanning i bygdeutvikling, som i 2015 skifter navn til bachelor i nyskaping og samfunnsutvikling. I tillegg har skolen tilbud om årsstudier innen samfunn og utvikling, økonomi og leiing, hest i næring, landskap og utvikling og nyskaping og utviklingsarbeid. 

Høgskolens rektor er Dag Jørund Lønning.

Referanser
----------

1. ↑  «Historia til HGUt – HGUt» **(norsk nynorsk)**. Besøkt 6. januar 2021. «Fram til 31.12.19 heitte organisasjonen Høgskulen for landbruk og bygdeutvikling (HLB), og var organiserisert som samvirkelag. Endringa frå HLB til HGUt skjedde grunna offentlege krav til eigarform i privat høgskuleutdanning, men også for å sikra sjølvstende og akademisk fridom i forskings- og utdanningsarbeid. | Dagfinn Høybråten stod for den offisielle opninga av høgskulen 12. mai 2005. Same år vart høgskulen sikra eit lite offentleg tilskott via statsbudsjettet. Brorparten av inntektene til HGUt kjem i dag frå studentbetaling og fou-arbeid.»
2. ↑  «HLB endrer navn». Arkivert fra originalen 15. februar 2015.
3. ↑  «økonomi og leiing». Arkivert fra originalen 15. februar 2015. Besøkt 12. desember 2014.
4. ↑  «Dag Jørund Lønning – HGUt» **(norsk nynorsk)**. Høgskulen for Grøn Utvikling (HGUt). Besøkt 6. januar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Høgskulen for Grøn Utvikling (HGUt) Besøkt 6. januar 2021
**Adopsjonsforum** er en norsk humanitær forening for utenlandsadopsjon. Foreningen ble stiftet i 1970 under navnet **Adopsjonsopplysning**, og ble startet av enkeltpersoner som ønsket å drive opplysningsarbeid om internasjonal adopsjon. Foreningen startet etter kort tid med adopsjonsformidling med statlig bevilling. Siden 1986 har den vært den største av de tre adopsjonsforeningene i Norge. Ved utgangen av 2021 hadde 9 579 barn fra 28 land fått ny familie i Norge gjennom foreningens arbeid. Adopsjonsforum har lokalavdelinger over hele landet.

Adopsjonsforum driver også bistandsarbeid i en rekke av sine samarbeidsland gjennom avdelingen Bistand for Barn.

De andre godkjente adopsjonsforeningene i Norge er Verdens Barn og InorAdopt.

Ny daglig leder siden desember 2023 er Sidsel Elie Aas. Styreleder er juristen Andrea Johanna Bratt Mæhlum, som selv er adoptert fra Costa Rica.

Adopsjonsland
-------------

Antall samarbeidsland varierer over tid avhengig av godkjenninger fra Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir), og sentrale myndigheter i samarbeidslandene. De fleste samarbeidslandene har sluttet seg til Haag-konvensjonen om beskyttelse av barn og samarbeid ved internasjonale adopsjoner fra 1993.

Adopsjonsforum formidler per januar 2022 adopsjoner fra landene Colombia, Filippinene, Madagaskar, Peru og Vietnam. Tidligere samarbeidsland er Argentina, Bangladesh, Bolivia, Brasil, Chile, Costa Rica, Ecuador, Etiopia, Guatemala, India, Indonesia, Iran, Kina, Latvia, Liberia, Mali, Mexico, Nepal, Paraguay, Polen, Russland, Sri Lanka og Uruguay. Av ulike grunner er samarbeidet med disse landene enten suspendert eller permanent avsluttet.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisiell blogg Rediger på Wikidata
* (no) Adopsjonsforum på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Adopsjonsforum på Facebook Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Eikefrostmåler** (*Agriopis leucophaearia*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den finnes bare i det sørligste Norge, nord til ytre Telemark og Rogaland, der den er en av de aller første sommerfuglene som flyr om våren. Den skiller seg fra de andre norske artene i slekten *Agriopis* ved at fargen er gråbrun, ikke det minste gulaktig, ellers er den svært variabel. Hunnen er vingeløs.

Utseende
--------

**Hannen** er en middelsstor (vingespenn 28 – 34 mm), slank, lyst gråbrun måler med store vinger. Antennene er smalt fjærformede. Forvingen er avrundt trekantet, gråbrun uten antydning til gulfarge. den har tre mer eller mindre tydelige, mørke tverrbånd, de to ytterste av disse er sterkt bølgete og flyter gjerne sammen bakerst i vingen. Nær ytterkanten er det en kort, svart lengdestrek. Den har ikke mørke flekker langs forvingens ytterkant. **Hunnen** er spoleformet, vingestumpene er knapt synlige. Den er korthåret og har middels lange bein. Antennene er trådformede og vel halvparten så lange som kroppen.

* ♂♂
* ♂ △♂ △

Levevis
-------

Eikefrostmåleren lever i løvskoger med eik, som er larvenes viktigste næringsplante. Hannene flyr om natten, alt i februar – mars og er dermed blant de første sommerfuglene som er på vingene on våren, noe som gjenspeiles i artens engelske navn "the Spring Usher". Hunnene holder seg mest i ro og sender ut feromoner som tilrekker hannene.

Utbredelse
----------

Eikefrostmåleren finnes i Europa, men ikke lengst i nord. I Norge finnes den bare sør for en linje fra ytre Telemark til Rogaland. I motsetning til de andre frostmålerne er den regnet som en sjelden og muligens truet art i Norge.

Litteratur
----------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *eikefrostmåler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *eikefrostmåler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *eikefrostmåler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *eikefrostmåler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *eikefrostmåler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Agriopis leucophaearia* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
**Firdafylke** (norrønt: *Firðafylkí*) var et av de historiske fylkene i Norge, og inngikk i Gulatingslag. Fylket utgjorde to sysler, *Norðfirðir* (Nordfjord) og *Sunnfirðir* (Sunnfjord), i dagens Vestland.

De to syslene i firdafylke dannet opphavet til de senere Nordfjord len og Nordfjord fogderi i nord, og Sunnfjord len og Sunnfjord fogderi i sør.

Historikk
---------

Snorre Sturlason har fortalt om at etter at Harald Hårfagre la under seg Trøndelag og Møre reiste sørover og la under seg Firdafylke. Solve Klove nevnes som en stormann.

I sagnene om sankt Sunniva av Selja vitnes det om at på kong Olav Tryggvasons tid var det to menn fra Firdafylke, Tord Eigileivsson og Tord Jorunsson, som ankret opp ved øya Selja og således ble de første som bevitnet sankt Sunnivas hellighet.

*Firðir* var det gammelnorske navnet på området mellom Sogn og Sunnmøre, og betyr *fjordene*. Folket som bodde der ble også kalt for firdir (fjordinger). *Firdafylke* var altså firdenes fylke. Som vanlig på den tiden delte man gjerne fylkene inn i halvfylker, i dette tilfellet Sunnfjord og Nordfjord. Disse ble gjort til fogderier da fogdeembetet ble opprettet i Norge, og grensen mellom disse er markert med en grensestein nær Førde ved sørenden av Breimsvatnet, på den gamle grensen mellom Gloppen og Jølster herreder. Senere ble de to halvfylkene og fogderiene slått sammen til Sønd- og Nordfjord fogderi.

Da fylkene i høymiddelalderen ble erstattet av sysler og len kom Firdafylket under Bergenhus hovedlen og senere Bergenhus stiftamt, som i 1763 ble delt i Nordre Bergenhus amt og Søndre Bergenhus amt. Nordre Bergenhus amt tilsvarte de gamle fylkene Sygnafylke og Firdafylke, og fikk navnet Sogn og Fjordane fylke i 1919.

Skipreider
----------

Firdafylke var inndelt i 15 skipreider:
  
*Norðfirðir (Nordfjord)*:

* Stađ
* Davika
* Eygis
* Horninjadal
* Gloppa
* Breiđefnis
* Innvika
* Alda
* Strjón
* Jólstr
* Brandseyar

*Sunnfirðir (Sunnfjord)*:

* Fjarđar
* Askvallar
* Ytri Dala
* Innri Dala

Referanser
----------

1. ↑  Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
2. ↑  *Historisk-geographisk Beskrivelse over Kongeriget Norge (Noregsveldi) i Middelalderen*. Trykt hos Carl C. Werner & Co. i ... 1849. s. 98.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Jula AB** er en butikkjede som selger produkter til hus- og hytteeiere, hjemmefiksere, landbrukere og håndverkere. Kjeden ble grunnlagt i Sverige av Lars-Göran Blank i 1979. Jula har i dag 139 varehus i Sverige (68), Norge (43), Polen (20) og Finland (8). Kjeden hadde per 2020 ca. 3 000 ansatte i disse tre landene.

Jula har et vareutvalg på verktøy og maskiner, bygg og maling, el-artikler og belysning, klær og verneutstyr, hage, fritid, bil og garasje, hjem og husholdning. Jula har både egne merkevarer og merke varer.

Historie
--------

Foretaket ble startet i 1979 på gården Jultorp i Vara kommune i Sverige, med et sortiment hovedsakelig bestående av vedkappsager. Med stigende oljepriser på midten av 1970-tallet så folk etter alternative måter å varme opp husene på. Lars Gøran Blank startet produksjon av Jula-kappsagen og ideen hentet han fra sin morfar Otto. Etterspørselen etter kappsager og reservedeler skjøt i været og sortimentet ble gradvis utvidet. På midten av 1980-tallet flyttet Jula til Skara i Sverige. Det første varehuset finnes også den dag idag i Skara, sammen med hovedkontoret og sentrallageret til Jula. Opp gjennom årene har sortimentet til Jula utviklet seg til å omfatte blant annet arbeidsklær, hageprodukter, byggredskaper, biltilbehør og husholdningsutstyr. I 2008 ble Jula etablert i Norge, og i 2011 åpnet det første varehuset i Polen.

Jula i Norge
------------

Jula kom til Norge i 2008 og hadde per juni 2021 37 varehus og ett forretningskontor i Lørenskog. Jula fikk i 2015 en omsetning på 1,7 milliarder på det norske markedet og et resultat på 84 millioner.

Referanser
----------

1. ↑  Jula.no: *Om Jula*

Se også
-------

* Biltema
* Clas Ohlson (selskap)
* Jernia

Eksterne lenker
---------------

* Om Jula Arkivert 6. mai 2012 hos Wayback Machine.
* Historien om Jula
**Goksøyrmyrane naturreservat** er et naturreservat og ramsarområde på øya Runde i Herøy kommune i Møre og Romsdal. Reservatet ble opprettet i 1996 for å bevare «å ta vare på eit myrområde med terrengdekkande myr, ein myrtype og myrvegetasjon som har vore vanleg i kyststrøka, men som på grunn av ulike former for inngrep har vorte sjelden i god og typisk utforming», ifølge fredningsforskriften.

Naturreservatet omfatter det nordvestre del av fjellplatået på Runde. Terrengdekkende myr dominerer, med helling helt opp til 25°. Myra er hekkeområde for storjo.

Området ble i 2013 utpekt til ramsarområde som et av fem delområder i Runde.

Referanser
----------

1. ↑   Common Database on Designated Areas, besøkt 26. juni 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Goksøyrmyrane naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
* verneforskriften hos Lovdata
* de norske ramsarområdene hos ramsar.org

| * v
* d
* r
Runde (ramsarområde) |
| --- |
| Goksøyrmyrane **·** Grasøyane **·** Hellestien-Blåfjellet-Kløfjellet-Geita **·** Runde nordside **·** Runde vestside |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
*Denne artikkelen handler om steds- og personnavnet Aune. For å lese om Aune forlag, se det.*
**Aune** er navn på en rekke gårder, grender og tettsteder i Norge. Det brukes både alene, i ulike bøyningsformer og varianter (for eksempel Aun, Aunet og Aunan), og som ledd i sammensatte navn som for eksempel Persaunet. Navnene er også vanlige som etternavn. Per januar 2020 var det 4 219 personer med Aune som etternavn. På samme tid var det 89 menn og 14 kvinner med Aune som fornavn.

Da svartedauden herjet Norge i 1349, ble mange gårder, og av og til hele bygder liggende folketomme. Gårder forfalt og de opprinnelige navnene ble glemt. Etterhvert fikk stedene nye navn, og ett av disse var *Audnvin* som betyr *øde eng*. Det siste leddet falt tidlig bort og ble erstattet av en -e. Dermed var navnet blitt *Audne*. Gjennom dansk språkpåvirkning falt også -d- bort og dannet dagens navn *Aune*.

Kjente personer med Aune som etternavn
--------------------------------------

* Anders Aune, embetsmann og politiker
* Leif Jørgen Aune, politiker
* David E. Aune, emeritus professor

Se også
-------

* Ødegård, annet navn på gårdsbruk som ble lagt øde etter svartedauden

Referanser
----------

1. ↑  «Navn, navnesøk». Statistisk sentralbyrå. 2020. Besøkt 28. mai 2020.