recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Østre Gasværk Teater**, **Gasværket** er et teater på Østerbro i København. Teateret holder til i en hall som inntil 1979 huset Østre Gasværks gasstank og er et av København mest storslåtte scenerom.

Bygningen
---------

Bygningen er tegna av Martin Nyrop, og ble oppført i åra 1881 til 1883 for å huse Østre Gasværks teleskopbeholder. Kuppelen over det sylindriske murskallet har en diameter på 47 m, og er dermed en av Danmarks største. Kuppelen krones av en lanternin. Den lette stålkonstruksjonen og det store spennet var en ingeniørprestasjon i sin tid.

Den sylindriske veggen i kunstferdig murverk har runde vinduer med rundbua overdekning, og kan minne om et mausoleum. Som industribygg utforma i en historiserende stil er den samtidig et tidstypisk uttrykk for industrialimens tidlige fase. Bygningen er freda.

I 1997 ble gassbeholdebygningen supplert med et frittstående tilbygg, tegna av KHR Arkitekter. Bygget rommer publikumsfoaje og fasiliteter for skuespillerne. Nybygget holder seg på respektfull avstand fra Nyrops bygning, og har underjordisk passasje til denne.

Teateret
--------

Etter initiativ fra Morten Grunwald og Pelle Sadolin ble det fra 1979 oppført teaterforestillinger i det gamle gassverket; de første åra bare som enkeltforestillinger og gjestespill. Den første store egenproduksjonen var Shakespeares *En midtsommernattsdrøm* i 1986. I åra 1992-1998 hadde teateret stor suksess med musikaler som Les Misérables, Miss Saigon og Atlantis.

I 2007 skifta teateret navn til Gasværket. Samtidig overtok Jon Steffensen som ny teatersjef. Teateret har siden gått tilbake til det opprinnelige navnet. Etter en periode med kollektiv ledelse av teateret ble Pia Jette Hansen ansatt som direktør for Østre Gasværk Teater fra august 2010.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** VIAF
 |
**Hallvar Djupvik** (født 1985) er en norsk tenor, visesanger og multimusiker fra Tomrefjord i Møre og Romsdal.
Djupvik har studert ved musikkonservatoriet i Kristiansand og ved Operaakademiet i København. 

Han har gestaltet roller som Alfredo i *La traviata*, Don Ottavio i *Don Giovanni*, Eumete i *Ulysses vender hjem* og Don José i *Carmen*.

Djupvik er kjent som Hallvar Vals. Tredjemann i duoen Polkabjørn og Kleine Heine med Bjørn Tomren og Heine Bugge. Sammen var de oppvarmingsband for A-ha på deres avslutningturné og ansikter utad for ski-VM 2011 i Oslo. Ved sistnevnte anledning gav de ut «I like to ski» sammen med Daniel Herskedal og Ole Edvard Antonsen.

Hallvar Djupvik er medlem av - eller har medvirket med sang og forskjellige instrumenter i «Polkabjørn og Kleine Heine», «Reza e i Ragazzi», «Moving Day!», «Herkedal/Neset», «The Fluffy Buggerboys», «Moonshine Coffee», «Horse with no name», «Tomra konfeksjon» og «Tomra Pjolter- og Salmesangforening».

Referanser
----------

1. ↑  «Hallvar Djupvik - tenor», operaen.no (Besøky 23. november 2020)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Hallvar Djupvik i Scenewebarkivet
* (en) Hallvar Djupvik på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Hallvar Djupvik hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (no) Hallvar Djupvik omtale på operaen.no

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Frederik Jensen som opprinnelig sang revyvisen om besøket på Grønland. Fra Illustreret Tidende, 1909
**Grønlandsvisen** er et sangnummer som opprinnelig ble fremført av den danske revykunstneren Frederik Jensen.

Sangen, som også går under navnet *Besøget paa Grønland*, ble fremført av Jensen som viktualiehandler *Rasmus Flomme* i lystspillfarsen *Sørens Far har Penge* på Nørrebros Teater i 1921. Den handler om et kongeskipsbesøk i Thule med innfødte og de oppdagelsesreisende Peter Freuchen og Knud Rasmussen.

Sangen, som opprinnelig het *Tic-ti tic-ta* er en foxtrot med originalmusikk av den italienske komponisten Gaetano Lama. Den danske teksten er av Thorsten Larsen. I 1947 platedebuterte Kurt Foss og Reidar Bøe med *Grønlandsvisa*, en norsk, forkortet versjon av samme sang.

Referanser
----------

1. ↑  *Den Danske Revy 1920-1930 Vol. 1*, dacapo-records.dk. Besøkt 29. september 2015
2. ↑  «*Grønlandsvisen*, danskfilmogteater.dk. Besøkt 29. september 2015». Arkivert fra originalen 30. september 2015. Besøkt 29. september 2015.
3. ↑  Larsen, Svend Erik Løken: *Kurt Foss*, Norsk biografisk leksikon. Besøkt 29. september 2015

Eksterne lenker
---------------

* Frank Znort Quartet synger *Grønlandsvisa*, youtube.com

Portal: Danmark
**Indenrigs- og Sundhedsministeriet** er et ministerium som har eksistert i to omganger under den danske regjeringen. 

Ministeriet ble opprettet første gang i 2001 ved sammenlegning av Indenrigsministeriet og Sundhedsministeriet ved Anders Fogh Rasmussens første regjerings tiltredelse. Ministeriet bestod inntil 23. november 2007, da det ble delt opp i forbindelse med regjeringsdannelsen etter folketingsvalget i 2007. Her ble det opprettet et særlig Ministerium for Sundhed og Forebyggelse, mens innenriksdelen ble sammenlagt med Socialministeriet under navnet Velfærdsministeriet og senere Indenrigs- og Socialministeriet.

Ved omorganiseringen under statsminister Lars Løkke Rasmussen 23. februar 2010 ble ministeriet gjenopprettet ved at innenriksdelen fra Indenrigs- og Socialministeriet ble overført. Samtidig oppstod et Socialministerium.

Ved Helle Thorning-Schmidts regjerings tilteæden 3. oktober 2011 ble innenriksområdet overført til det nyopprettede Økonomi- og Indenrigsministeriet, mens resten av ministeriet ble omdannet til Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.

Indenrigs- og Sundhedsministeriet hadde Lars Løkke Rasmussen fra (Venstre) som minister fra 2001 til 2007. Med gjenopprettelsen av ministeriet i 2010 ble Bertel Haarder ny innenriks- og helseminister.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF
 |
**Algoritmisk tenkning** er den norske oversettelsen av det engelske *computational thinking*. En av mange definisjoner går ut på at algoritmisk tenkning er «tankeprosessen knyttet til å formulere et problem og dets løsning(er) på en slik måte at det kan løses av en informasjonsprosesser (menneske eller maskin).»

Algoritmisk tenkning er et sett med konsepter og fremgangsmåter knyttet til prosessen fra man blir klar over et problem til man har funnet en løsning på problemet. I dette ligger å bryte ned problemet i løsbare delproblemer, generalisere problemer, modellere løsninger og finne stegene man må igjennom for å komme til en endelig løsning.

Begrepet algoritmisk tankegang er hentet fra det engelske «computational thinking» og ble først brukt av Seymour Papert i boka *Mindstorms: Children, computers, and powerful ideas* fra 1980. Professor Jeanette Wing beskrev i artikkelen Computational Thinking i 2006  algoritmisk tenkning som en ferdighet og tilnærming som er relevant for alle, også utenom datavitenskapen.

Algoritmisk tenkning involverer å bryte komplekse problemer ned til en serie mindre, mer håndterlige problemer (dekomponering). Hvert av disse mindre problemene kan så behandles separat ved å vurdere hvordan liknende problemer har vært løst tidligere (mønstergjenkjenning) og fokusere på de viktige detaljene og ignorere irrelevant informasjon (abstraksjon). Til sist utformes stegvise instruksjoner og regler for å løse hvert av de mindre problemene (algoritmer).

#### Nøkkelbegreper

Den britiske organisasjonen Barefoot Computing tar utgangspunkt i seks elementer som inngår i algoritmisk tenkning:

* Logikk - analysere og forutse (hypoteser)
* Algoritmer - lage steg-for-steg-beskrivelser og regler
* Mønstre - gjenkjenne og utnytte likheter
* Dekomposisjon - bryte ned i mindre deler
* Abstraksjoner - fjerne unødvendige detaljer
* Evaluering - vurdere resultat og produkt (eget og andres)

Det er også et sett ulike tilnærminger eller arbeidsmåter som knyttet til algoritmisk tenkning (Barefoot Computing, 2014 )

* Fikle («tinkering») - utforske og eksperimentere; gjøre endringer og se hva som skjer
* Skape - planlegge, designe og lage løsninger og produkter
* Feilsøke og -rette - oppdage og rette feil
* Utholdenhet - fortsette og prøve på nytt (kognitiv kondis)
* Samarbeid - arbeide sammen for å sikre best mulig resultat

Referanser
----------

1. ↑  Wing, Jeannette (april 2008). «Computational thinking and thinking about computing». *2008 IEEE International Symposium on Parallel and Distributed Processing*. IEEE. ISBN 9781424416936. doi:10.1109/ipdps.2008.4536091. Besøkt 14. september 2018.
2. ↑  Papert, Seymour. Mindstorms: Children, computers, and powerful ideas. Basic Books, Inc. 1980.
3. ↑  Introduction to computational thinking (BBCs nettsted)
4. ↑  Barefoot Computing, 2014

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
En **algoritme** er i matematikk og informatikk en presis beskrivelse av en endelig serie operasjoner som skal utføres for å løse et eller flere problemer. Hvis en prosess er *algoritmisk*, kan den skrives som en serie operasjoner som kan utføres gjennom beregninger.

Ordet «algoritme» kommer fra navnet til den persiske matematikeren og astronomen Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi (fra *Algoritmi*, den latinske formen av al-Khwārizmī). Han skrev flere bøker, inkludert boken *Al-jabr wa'l muqabalah*. Den inneholder en oppskrift – eller en algoritme – for hvordan bestemte andregradsligninger kan løses.

Mindre formelt er en algoritme enhver skrittvis prosedyre på en oppgave, gitt at oppgaven kan løses ved et endelig antall steg.

Algoritmer er også brukt i programmering, hvor kode vil følge spesifikke operasjoner for å bli gjennomført av en datamaskin. En algoritme kan ofte også inneholde variabler som trenger mellomregning. Et eksempel på dette kan være pseudokode brukt til programmeringsspråk.

Formell definisjon
------------------

Mange matematikere og logikere i det 19. og 20. århundret hadde problemer med at begrepet algoritme ikke hadde noen nøyaktig matematisk definisjon. I den første halvdelen av 1900-tallet, ble det gjort mange forsøk på å finne en presis definisjon. Turingmaskinen til Alan Turing, lambda-kalkulusen til Alonzo Church, rekursive funksjoner, Chomsky-grammatikker, og Markov-algoritmer, er alle formaliseringer av beregnbarhetsbegrepet.

Det ble bevist at alle disse metodene er like kraftige. Alle kan bli emulert av en turingmaskin, og omvendt kan hver av dem selv emulere en turingmaskin.

Ved hjelp av begrepet turingmaskin, kan man formulere den følgende formelle definisjonen av begrepet algoritme:

*En oppskrift for beregning av løsningen til et problem er en algoritme hvis det finnes en turingmaskin som er ekvivalent til oppskriften, og som stopper for enhver inndata som har en løsning.*

Fra denne definisjonen kan følgende egenskaper avledes:

1. Oppskriften må kunne beskrives med en endelig tekst.
2. Hvert skritt i oppskriften må kunne utføres.
3. På ethvert tidspunkt kan kun et endelig stort minne benyttes.
4. Oppskriften kan bare bruke et endelig antall skritt.

Euklids algoritme for å finne største felles faktor til to tall, er et eksempel på en algoritme.

Referanser
----------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |
Kart1 = Långan  
2 = Ammerån  
3 = Ljustorpsån  
4 = Ammerån  
5 = Hårkan  
Indalsälven
**Indalsälven** (også kalt **Jämtlandsälven**, **Litsälven**, **Storsjöälven**) er en av Sveriges mest vannrike elver. Den er 430 km lang og er omfattende utbygd for kraftproduksjon. Elva har utspring i fjellområdene i Jämtland og munner ut i Bottenhavet i Timrå kommune, ca. 20 km nordøst for Sundsvall i Medelpad. Det totale nedslagsfeltet er 26 727 km². De viktigste sideelvene til Indalsälven er Järpströmmen, Långan, Hårkan og Ammerån. Fossen Ristafallet ligger i Indalsälven.

Fra kildeområdene i Jämtlandsfjellene renner Indalsälven ned til Storsjön ved Östersund. Storsjön er det viktigste reguleringsmagasinet for vannet som de mange kraftverkene nedstrøms trenger om vinteren, og elva er en av Sveriges største kraftprodusenter. Det nederste kraftverket, Bergeforsen, ligger knapt en mil fra utløpet i havet. Nedenfor Bergeforsen begynner elvedeltaet, som er Sveriges største kystdelta. Sanddybden ned til fast fjell er opptil 60 meter. Elva munner ut i Klingerfjärden i Timrå.

* Tännforsen i IndalsälvenTännforsen i Indalsälven
* Indalsälven i tåke ved Krångede. Foto: Jonny HanssonIndalsälven i tåke ved Krångede.  
 Foto: Jonny Hansson
* Indalsälvens beliggenhetIndalsälvens beliggenhet

Referanser
----------

1. ↑  Vattendragsregister (SMHI) Arkivert 21. juli 2006 hos Wayback Machine.
2. ↑  «Län och huvudavrinningsområden i Sverige (SMHI)» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 28. september 2018. Besøkt 25. august 2009.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LIBRIS **·** GeoNames
 |
**Øst-Ongul** er ei ca. 2 km lang øy som ligger like øst for den nordlige delen av Ongul, ved nordøstsiden av innløpet til Lützow-Holmbukta og utenfor Kronprins Olav Kyst. Den japanske forskningsstasjonen Syowa ligger her. Øya ble opprinnelig kartlagt som en del av Ongul av norske kartografer som arbeidet med flyfoto tatt under Lars Christensen-ekspedisjonen (1936–37). Et sund mellom denne øya og Ongul, Nakano-seto-sundet, ble oppdaget i 1957 av Japanese Antarctic Research Expedition (JARE). De navnga denne lille øya *Higasi-Ongul-to* (Øst-Ongul) etter dens beliggenhet i forhold til Ongul. Advisory Committee on Antarctic Names (US-ACAN) aksepterte navnet i oversatt form (East Ongul Island) i 1971.

Se også
-------

* Liste over øyer i Antarktis

Referanser
----------

1. 1 2 3  John Stewart (2011). *Antarctica: An Encyclopedia*. 1 (2 utg.). McFarland. s. 473. ISBN 978-0786435906.

* Denne artikkelen inneholder stoff fra United States Geological Survey-artikkelen «East Ongul Island» som er i offentlig eie (innhold fra Geographic Names Information System).

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GNIS **·** SCAR

 |
Indenrigs- og Socialministeriets bygning i Holmens Kanal med Forsvarsministeriet til venstre.
**Indenrigs- og Socialministeriet** (opprinnelig **Velfærdsministeriet**) var et ministerium i Danmark. Ministeriet ble opprettet i 2007 ved en sammenslåing av Socialministeriets saksområde med områder fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender og Økonomi- og Erhvervsministeriet. Ministeriet ble opprettet ved regjeringsdannelsen etter folketingsvalget i 2007. I forbindelse med Lars Løkke Rasmussens regjerings tiltredelse 7. april 2009 skiftet ministeriet navn fra Velfærdsministeriet til Indenrigs- og Socialministeriet. Mindre enn ett år senere opphørte ministeriet å eksistere idet det ved regjeringsrokaden den 23. februar 2010 ble erstattet av Socialministeriet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet som da ble gjenopprettet.

Indenrigs- og Socialministeriet hadde ansvaret for hele sosialområdet, herunder Rådet for Socialt Udsatte, Frivilligrådet, Ankestyrelsen, Servicestyrelsen, SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd og tidligere også Sikringsstyrelsen. I tillegg overtok ministeriet oppgaver vedrørende innenriksforhold, herunder CPR-administrasjonen, Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut samt statsforvaltningene fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Fra Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender overtok ministeriet saker om barne-, ungdoms- og familiepolitikk, og fra Økonomi- og Erhvervsministeriet ble ansvaret for koordinering av handicapområdet tilført.

Samtidig med navneskiftet 7. april 2009 ble forskjellige områder som tidligere hørte under ministeriet overført til Beskæftigelsesministeriet. Det gjaldt Afdelingen for ligestilling, Ydelseskontoret og Sikringsstyrelsen.

Velfærdsministeriet var det mest tyngende ministeriet med utgifter på 242 milliarder kroner på finansloven.

Indenrigs- og Socialministeriet kontorer var plassert på Holmens Kanal.

Ministre
--------

* Karen Jespersen (V) (2007–2009)
* Karen Ellemann (V) (2009–2010)

Referanser
----------

1. ↑  Orientering om kongelig resolusjon av 23. november 2007
2. ↑  Orientering om kongelig resolusjon av 7. april 2009
3. ↑  Endringer i regjeringen – Statsministeriet, 23. februar 2009
4. ↑  Det nye ministerium[*død lenke*] Ministeriet om endringene pr. 7. april 2009
***Incurvaria oehlmanniella*** er en sommerfugl som tilhører familien flekkmøll (Incurvariidae). Den er utbredt over det meste av Norge.

Utseende
--------

En liten til middelsstor (vingespenn 13 – 16 mm), brun møll med hvite flekker på vingene. Den kan ligne på *Incurvaria circulella,* men er mindre, og vingene har en rødlig fargetone. Antennene er trådformede hos begge kjønn, hos hannen 4/5 så lange som forvingen, hos hunnen noe kortere. Hodet er kledt med oppstående, gule skjell. Kroppen og forvingen er rødlig brune. Forvingen har to små, hvite flekker langs bakkanten og en eller to små, kremgule flekker på framkanten nær vingespissen. Vingefrynsene er alle brune. Bakvingen er gråbrun, tynt skjellkledt.
Larven er gul eller hvitaktig med svart hode. Den har en svart ryggplate på første kroppsledd og brune ryggplater på det andre og tredje leddet.

Levevis
-------

Arten lever i skog og andre steder der det vokser blåbær (*Vaccinium myrtillus*), som er artens viktigste næringsplante. Larver har også vært funnet ¨på bl.a. lønn, bøk og bjørnebær. Hunnene legger egg på blåbær-blader og larven lever først inne i bladet der de lager en liten flekkmine. Senere ganger de seg ut, pakker seg inn i et hylster av blader og slipper seg ned på bakken, der de lever av nedfalne blader resten av larvetiden. De overvintrer sannsynligvis som fullvoksne larver. De voksne sommerfuglene flyr i juni – august.

Utbredelse
----------

Den er utbredt i nesten hele Europa, unntatt lengst i sør, og videre østover gjennom Russland til Øst-Sibir. I Norge er den funnet i praktisk talt hele landet, bortsett kanskje fra ytre strøk i Nord-Norge. Den er sannsynligvis den vanligste *Incurvaria-*arten i Norge.

Kilder
------

* Bengtsson, B.Å. Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Incurvaria oehlmanniella* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Incurvaria oehlmanniella* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria oehlmanniella* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Incurvaria oehlmanniella* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Incurvaria oehlmanniella* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria oehlmanniella* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria oehlmanniella* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Incurvaria oehlmanniella* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Incurvaria oehlmanniella* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
Bydistriktet Chancheng (rosa) i byprefekturet Foshan (gult) i Guangdongprovinsen sør i Folkerepublikken Kina.
**Chancheng** (kinesisk: 禅城区, pinyin: *Chánchéng Qū*) er et bydistrikt i byprefekturet Foshan i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina. Det har et areal på 153,69 km² og teller 580 000 innbyggere (2003). Med midlertidige innbyggere kommer befolkningen opp i ca. 960.000. Her er Foshans administrative sete. 

Distriktet ligger på en relativt flat elveslette i Perleflodens delta. Mot øst, vest og nord ligger bydistriktet Nanhai, og i sør bydistriket Shunde. 

En gren av undergrunnsbanen i nabobyen Guangzhou, provinshovedstaden, blir (2009) utbygd helt frem til Chancheng.

Administrative enheter
----------------------

Chancheng består av tre subdistrikter og en storkommune:

* Subdistriktet Zumiao 祖庙街道
* Subdistriktet Shiwan 石湾街道
* Subdistriktet Zhangcha 张槎街道

* Storkommunen Nanzhuang 南庄镇

Eksterne lenker
---------------

* Infoside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Gandhi tar opp salt
**Saltmarsjen** var en politisk demonstrasjon i India i 1930, ledet av Mahatma Gandhi og var en viktig del av den indiske selvstyrekampen. Det var en direkte aksjon som var både en protest mot britenes skattlegging og en ikke-voldelig aksjon rettet mot det britiske saltmonopolet i Britisk India.

Den britiske kolonialmakten hadde monopol på framstilling og salg av salt, og inntektene bidro til å finansiere det britiske Indias offentlige sektor. Dette monopolet var for mange indere den eneste skatten de betalte, ettersom få av dem betalte inntektsskatt og det var ingen merverdiavgift eller importtoll. Gandhi viste til at skattleggingen av salt rammet de fattigste hardest, ettersom salt var en nødvendighetsartikkel som ingen kunne klare seg uten. Dessuten utgjorde saltavgiften 8,2 % av den britiske rajs totale inntektsgrunnlag.

Saltmonopolet ble et symbol for britisk styre i India. Gandhi gikk sammen med en antall tilhengere en strekning på 400 km for slik at de etterpå kunne begynne å fremstille salt ved kysten.

Referanser
----------

1. ↑  Gandhi, Mahatma; Dalton, Dennis (1996). *Mahatma Gandhi : selected political writings*. Indianapolis : Hackett Pub. Co. ISBN 978-0-87220-331-0.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Salt March – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Fotografier av Saltmarsjen
* Saltmarsjen
* Saltmarsjen lysbildevisning
* Gandhi's 1930 march re-enacted (BBC News)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
En **fantasillion** er et fiktivt, ukjent stort tall. Uttrykket kommer fra Donald Duck-universet, nærmere bestemt Onkel Skrues formue, som ved enkelte anledninger er blitt angitt å være en viss mengde fantasillioner (mer nøyaktige beløp har også vært presentert).

Tilsvarende engelsk uttrykk er *Zillion*, *Bazillion* og *Impossibillion*.

I Norge ble det på 80- og 90-tallet innført slang-begreper for store tall etter flere økonomiske skandaler, i første rekke for utbyggingen av Mongstad-raffineriet, der "en mong" ble brukt som synonym for tallet 6 milliarder og tilsvarte omtrentlig kostnadsoverskridelsene ved prosjektet. Senere ble også begrepet "en lødd" kjent, oppkalt etter DnC-sjef Leif Terje Løddesøl og bankens underskudd i 1988.

På norsk finnes det også andre uttrykk for å beskrive tall av ukjent størrelse.

* Ørten. Beskriver vanligvis, men ikke nødvendigvis et tall mellom 10 og 20.
* Snørrogførti. Tall over 40, men under 100.

Se også
-------

* Tall
* Uoffisielle måleenheter
* Googol

Litteratur
----------

* Løvås, Gunnar G. (1999). *Statistikk - for universiteter og høgskoler*. Oslo: Universitetsforl. s. 89. ISBN 8200127559.
**Saltkopp** er et sted i Slagen i Tønsberg kommune, ca 2 km sør for Åsgårdstrand langs fylkesvei 311. Navnet kommer av at det i gammel tid ble brent salt på stedet, det vil si at sjøvann ble kokt ned til kun saltet var igjen. Siden Norge har få naturlige saltkilder i jorden var dette et naturlig alternativ. 

Saltkopp har en liten offentlig badestrand, (Saltkoppodden) og fra denne stranden har man utsikt utover til Saltkoppskjær mot øst, Essoraffineriet på Slagentangen mot sør og Hurumlandets sydlige ende mot nord. Fra Sem og Slagen Bygdebok finner vi denne informasjonen om navnets tilblivelse: "Saltkopp nevnes som en plass under Kroks-Rom og Nordre Rørås fra omlag 1700. Navnet skriver sig fra at det blev brent salt her på stranden i gammel tid. I Peter Claussøns beskrivelse over Jarlsberg grevskap i 1743 fortelles det at det var en liten saltpanne på gården Teigen i Slagen anneks. Denne gård ligger litt nordendenfor Saltkopp. I den nevnte saltpanne brente (bøndene salt. Saltet blev kalt "Løbe Salt", fordi det var innpakket i bark, gjort av never, som "smaae halve Qvarter, men er som ej tienlig til andet end at give Creature udi Vand og ellers bruges af fattige Folk, som ei formaaer at kjøbe andet, og omvexles det gemeenlig af de kiøbende og sælgende Bønder med Korn, naar saadan Tid er". Saltbrenningen her ophørte kort tid senene ved de privilegier som Vallø saltverk fikk.
En ***fansub*** (kort for **fan-tekstet**) er en versjon av en utenlandsk film eller utenlandske tv-program som har blitt oversatt av fans (i motsetning til en offisielt lisensiert oversettelse gjort av fagfolk) og tekstes til et nytt språk.

Prosessen
---------

Praksisen med å lage *fansubs* kalles *fansubbing* og er gjort av en *fansubber*. Fansubbere jobber vanligvis i grupper hvor arbeidet deles opp. Fansubbet materiale ble først distribuert på VHS og Betamax-bånd.

Tidlige fansubs ble produsert ved hjelp av analogt videoredigeringsutstyr. Først ble en kopi av det originale kildematerialet innhentet, som oftest fra en kommersiell laserdisc. VHS-kassetter, eller til og med et hjemmelaget opptak, kunne også brukes selv om det ville innebære et ferdig produkt med lavere kvalitet. Dialogen ble deretter oversatt til et manus med tidsstempel for å matche dialogen. De to mest populære programmene som ble brukt i denne prosessen var JACOsub for Commodore Amiga og Substation Alpha for MS Windows. Neste trinn var å produsere en eller flere mastere; et høykvalitetseksemplar av den endelige fansubben som så blir masseprodusert. Fansubberen ville spille av originalvideoen via en datamaskin utstyrt med en genlock for å låse tekstene til videosignalet. Maskinvaren som ble brukt var en Amiga-PC siden de fleste profesjonelle genlockene var usedvanlig dyre. Det endelige resultatet av denne koblingen av tekst og bilde ble så registrert. Masteren ble oftest tatt opp på S-VHS-tape i et forsøk på å maksimere kvaliteten, selv om noen subbere måtte bruke dårligere, men billigere VHS-, eller Beta-bånd. Når masterkopien var ferdigstilt ble den sendt til en distributør. []

Referanser
----------

1. ↑  «Fansub - Anime News Network». *www.animenewsnetwork.com* **(engelsk)**. Besøkt 20. mars 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
AMIBIOS.
**BIOS** (**B**asic **I**nput/**O**utput **S**ystem) er et program som er lagret på en brikke i en datamaskins hovedkort og kjøres når den blir slått på. BIOSens primære oppgave er å forberede maskinvaren, slik at annen programvare (fortrinnsvis operativsystem) lagret på ulike media (disketter, harddisk, CD-er) kan lastes, kjøres og ta kontroll over datamaskinen. Denne prosessen er kjent som «booting» eller «oppstart». Under oppstarten identifiserer og kontrollerer BIOS forskjellige enheter som til sammen utgjør en datamaskin.

Termen BIOS brukes kun i PC-er, mens det i andre typer datamaskiner ofte kalles *boot monitor*, *boot loader* eller *boot ROM*.

Navnet BIOS er et akronym, men det kan også være et ordspill på det greske ordet *βίος*, som betyr *liv*.

Hvordan BIOS starter
--------------------

Når man slår på en datamaskin, blir BIOS kjørt fra det innebygde flashminnet. Lykkes hovedkortets såkalte POST-test (fra engelsk: *Power-on self-test*), som sjekker systemets integritet, dekomprimerer programmet seg og legges i maskinens hovedminne, slik at det kan kjøres derfra. Deretter sjekker BIOS at den nødvendige maskinvare er koblet til. (Dette kan for eksempel være RAM og grafikkort).

BIOS som firmware
-----------------

BIOS blir noen ganger kalt firmware eller fastvare, fordi den er en integrert del av en datamaskin. Før 1990 lå BIOS i ROM-brikker, og kunne ikke endres. Etterhvert som BIOS ble stadig mer komplisert, og nødvendigheten for oppdateringer vokste, ble BIOS-programvaren lagret på såkalte EEPROM, eller flash-minnebrikker. Fordelen med slike brikker er at de kan oppdateres av brukeren. Fordi en feil under BIOS-oppdatering, eller i selve oppdateringen, kan føre til permanent havari, har enkelte hovedkort også en ekstra BIOS, kalt «Dual BIOS», som benyttes om den primære BIOSen ikke kan leses eller benyttes. Maskinvarefabrikanter utgir stadig BIOS-oppgraderinger for å oppgradere sine produkter, øke kompatibilitet og/eller fjerne bugs.

Historikk
---------

Begrepet BIOS ble oppfunnet av Gary Kildall og dukket først opp i CP/M-operativsystemet i 1975. CP/M-maskinene hadde vanligvis bare en enkel bootloader i ROM. Senere versjoner av CP/M, samt Concurrent CP/M, Concurrent DOS, DOS Plus, flerbruker-DOS, System Manager og REAL/32 kom med en XIOS (Extended Input/Output System) i stedet for BIOS. De fleste versjoner av DOS brukte en fil ved navn "IO.SYS", "IBMBIO.COM", "IBMBIO.SYS" eller "DRBIOS.SYS", kalt DOS BIOS, som er en analogi til CP/M BIOS.

Noen Sun og PowerPC-baserte datamaskiner bruker åpen firmware for dette formålet.

Se også
-------

* UEFI, som har tatt over for BIOS i datamaskiner, spesielt etter 2005.

Kilder
------

* TechTerms.com: BIOS Besøkt 18. april 2015

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Hans Olaus Saxlund** (1865–1926) var en norsk prest og arkeolog.

Saxlund var født i Tolga der faren var sogneprest. Han gikk i farens fotspor, og tok cand.theol-graden i 1888. Han tok også eksamen i samisk («lappisk» i datidens språkbruk) i 1893.

Etter teologisk embetseksamen tjenestegjorde Saxlund som prest i Tune, Fåberg og senere Kristiania (Oslo), før han i 1893 ble utnevnt til sogneprest i Karasjok. I 1903 fikk han samme jobb i Akerø (Aukra), før han fra 1916 var sogneprest i Romedal.

Han var Karasjoks ordfører 1896–1903.

Hans Olaus Saxlund var den første formannen i Romsdals Bygdemuseum, og han ledet en mengde arkeologiske utgravninger i regionen, til dels sammen med Reinhold Ziegler. Han publiserte fire avhandlinger hos Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, blant annet om forhistoriske bygningsrester på Harøy og Orta og om myrpåler i Ytre Romsdal. I 1911 ble Saxlund utnevnt til livstidsmedlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab for sine fortjenester for vitenskapen.

Referanser
----------

1. 1 2   Folketellingen i Norge i 1920, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Ministerialbok for Oslo Domkirke / Vår Frelsers menighet prestegjeld 1919-1930, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3  «Dødsfall: Sogneprest Saxlund, Romdedal». *Østerdølen*, 10. desember 1926.
4. ↑  «✞ Sogneprest Saxlund». *Aftenposten*, 9. desember 1926.
5. ↑  Blix, Erik Schytte (1974). *Kirker og kirkeliv i Karasjok*. [s.n.] s. 72.
6. ↑  Parelius, Nils (1969). *Oldtidsminner i Sandøy kommune*. s. 16-17.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**BI Athletics Fotball** er fotballaget ved Handelshøyskolen BI i Oslo. Formelt startet laget opp høsten 2006 og startet seriespill i 2007-sesongen. Fotballagets interesser er todelt; sørge for et fritidstilbud for BI Nydalens studenter, og etablere seg som et anerkjent studentidrettslag, slik som NTNUI og OSI. Laget er kun drevet av studenter ved BI.

Lagene
------

### Herrer

Laget ble plassert i 8. divisjon, avdeling 1, og hadde allerede ambisjoner om å rykke opp. 2007-sesongen endte med 31 poeng og 5.-plass, 9 poeng bak avdelingsvinner Heming 2. Mellom endte Christianssand, Frelsesarmeen og Lommedalen 3, alle med 35 poeng.

For 2008-sesongen ble laget plassert i 7. divisjon, avdeling 2. Etter sluttspilt sesong endte laget på en 3.-plass med 35 poeng, kun ett fattig poeng bak opprykksplassen som Vinderen tok. Avdelingen ble vunnet av Frognerparken 2 på 41 poeng.

Da avdelingsoppsettet for 2009-sesongen ble klart, viste det at laget skulle spille i 6. divisjon, avdeling 3. Men etter å ha rykket opp to år på rad, endte det kun med 21 poeng og 7.-plass dette året. Heggedal/VUL vant avdelingen suverent, med dobbelt så mange poeng som BI Athletics.

#### Divisjonsutvikling

| Divisjon | Runde |
| --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| **Tippeligaen** |  |  |  |  |  |
| **Adeccoligaen** |  |  |  |  |  |
| **Fair Play ligaen** |  |  |  |  |  |
| **3. divisjon** |  |  |  |  |  |
| **4. divisjon** |  |  |  |  |  |
| **5. divisjon** |  |  |  |  |  |
| **6. divisjon** |  |  | plassering | plassering | plassering |
| **7. divisjon** |  | plassering |  |  |  |
| **8. divisjon** | plassering |  |  |  |  |

### Damer

Etter initiativ fra den kvinnelige bestanden på BI, ble det i 2008 startet opp et damelag. De ble plassert i 2. divisjon kvinner 7'er, avdeling 2 og endte sesongen nest sist, med kun Oslo Døve under seg. Foran 2009-sesongen ble laget flyttet til avdeling 1, uten at det innebar noen forbedring. BI Athletics endte nest sist igjen, med kun et utesluttet Snarøya-lag under seg.

Rekorder
--------

Største hjemmeseier
* 13–0 mot KFUM 4, 26. april 2007 på Frogner stadion

Største borteseier
* 6–0 mot Huk, 14. mai 2008 på Bygdøhus kunstgress

Største hjemmetap
* 1–5 mot Christianssand, 7. juni 2007 på Bjølsenfeltet 2

Største bortetap
* 1–4 mot Lommedalen 3, 23. august 2007 på Lommedalen kunstgress
* 2–5 mot Sørkedalen, 25. august 2008 på Sørkedalen idrettsplass
* 1–4 mot Heggedal/VUL, 29. april 2009 på Gjellum stadion

Mest målrike kamp
* 5–7 mot Vinderen, 1. september 2008 på Bjølsenfeltet 1

Referanser
----------

1. ↑  Tabellen 2007 *speaker.no*
2. ↑  Tabellen 2008 *speaker.no*
3. ↑  Tabellen 2009[*død lenke*] *speaker.no*
4. ↑  Kvinnertabellen 2008 *speaker.no*
5. ↑  Kvinnertabellen 2009[*død lenke*] *speaker.no*

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
BI Athletics |
| --- |
| Baseball **·** Cheerleading **·** Fotball **·** Håndball **·** Lacrosse |
| *Se også:* SBIO **·** Handelshøyskolen BI |
**Troskapsformaningen** er en gammel militær tradisjon i Forsvaret, fastsatt ved kongelig resolusjon av 26. mai 1891. Forløperen til denne var «Den militære troskaps- og hyldningsed" bygget på «Krigsartikkelbrev for krigsmenn av armeen og marinen» av 9. mars 1683 §§ 159 og 160. 

Kong Frederik Vs «Søe-Krigs-Artikels-Brev» av 8. januar 1752, § 536, dekker marinen. 

Troskapsformaningen leses opp for soldatene ved oppstilling.

Ordlyd
------

> Tro mod Konge og Forfatning, lydig mod foresatte, rettsindig, hæderlig og hjælpsom i al sin færd skal enhver krigsmand stedse med alvor og nidkjærhed strebe at tilegne seg de ferdigheter og egenskaber, der kræves hos en god soldat, samt beredvillig og nøiagtigt efterkomme gjældende forskrifter og de ham i tjenestens medfør givne befalinger. I farens stund skal han, når det kræves villig ofre liv og blod for Konge og Fædreland.
> 
> 
> Troskapsformaningen
> 
>

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 29. desember 2014. Besøkt 6. mai 2015.  Side 25
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 21. juli 2015. Besøkt 6. mai 2015.
3. ↑

  

*
**BI Lacrosse**, også kalt **BI Lions**, er Handelshøyskolen BIs offisielle lacrosselag. Laget ble startet våren 2005 av Ole Petter Leite og medstudenter. Lagets farger er blått og hvitt og har et løvehode som sin logo.

Historikk
---------

BI Lacrosse har deltatt i flere turneringer nasjonalt og internasjonalt og har som sitt foreløpige høydepunkt NM-gull fra 2007 sammen med Oslo Lacrosse. Lørdag 16. juni 2007 ble det for første gang arrangert NM i lacrosse på Hemingbanen i Oslo. Et mikslag bestående av spillere fra BI Lacrosse og Oslo Lacrosse sto igjen som Norgesmestere etter å ha slått henholdsvis NHH Lacrosse 4-1 og HiA Lacrosse 13-0. BI Lacrosse tok 3.-plass i Norgesmesterskapet 2008, etter NHHI Lacrosse (2.-plass) og Oslo Lacrosse (NM-gull).[*bør utdypes*]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
BI Athletics |
| --- |
| Baseball **·** Cheerleading **·** Fotball **·** Håndball **·** Lacrosse |
| *Se også:* SBIO **·** Handelshøyskolen BI |

| * v
* d
* r
1. divisjon lacrosse for menn 2022/23 |
| --- |
|  | 
* BI Athletics
* BI Bergen
* BSI
* GSI

 | Norges flagg |

| * v
* d
* r
1. divisjon lacrosse for kvinner 2022/23 |
| --- |
|  | 
* BI Athletics
* BI Bergen
* NTNUI
* OsloMet

 | Norges flagg |
Ordenstegnet for Troskapsordenen.
Dronning Sophie, med Troskapsordenen på brystet.
**Troskapsordenen**, også kalt **Ordenen de l'Union parfaite** og **Ordre de la Fidélité**, var en dansk orden innstiftet 7. august 1732 på elleveårsdagen for bryllupet mellom Christian VI og Sophie Magdalene. Opprettelsen av ordenen skjedde etter initiativ fra dronning Sophie, som også var ordensherre. Inspirasjonen for ordenen kan ha kommet fra *l'Ordre de la Sincérité*, innstiftet i 1705 i Brandenburg-Bayreuth, og som i 1792 ble til Den røde ørns orden. Navnet ordenen fikk gjenspeiler ekteparets pietisme og tro på det hellige ekteskap. Ved dronningens død i 1770 opphørte ordenen. Troskapsordenen hadde én klasse.

Insignier
---------

Ordenstegnet besto av et hvitemaljert kors med svakt utbøyde armer og kongekroner i korsendene. I midten av korset var det plassert en blå midtmedaljong prydet av kongeparets felles monogram. I to av korsvinklene var plassert Brandenburgs røde ørn med Hohenzollerns brystskjold, i de to øvrige fantes den norske løve. Baksiden bar innskriften «IN FELICISSI MÆ UNIONIS MEMORI AM», hvilket betyr «til minne om den lykkeligste forening». For særlig begunstigede mottakere kunne ordenstegnet utstyres med edelstener eller annet kostbart materiale. Ordensbåndet var lyst blått med sølvkanter.

Tildeling
---------

Troskapsordenen kunne tildeles både menn og kvinner. Ordenen ble i hovedsak tildelt medlemmer av kongefamilien, adelige, embetsmenn og andre høytstående personligheter. Troskapsordenen ble tildelt både dansker og utlendinger. I alt er 374 ordenstildelinger kjent. Trolig ligger antallet tildelinger totalt omkring 400.

Kilder
------

* Lars Stevnsborg: *Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hederstegn. Kongeriget Islands ordener og medaljer*, Syddansk Universitetsforlag, 2005, s. 186–190.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portal: Danmark
*For filmen, se My Fair Lady (film)*

Fra en amerikansk highschool-oppsetning av musikalen *My Fair Lady*. Scenen viser blomsterselgersken Eliza Doolittle, faren og andre fattige londonfolk i sangnummeret «Wouldn't It Be Loverly»
***My Fair Lady*** er en amerikansk musikal fra 1956 med tekst av Alan Jay Lerner og musikk av Frederick Loewe. Musikalen bygger på George Bernard Shaws skuespill *Pygmalion* fra 1913. 

Musikalen ble første gang oppført på Broadway i New York i 1956. Siden ble den framført i London, og deretter i Norden. Musikalen ble satt opp i Oslo i 1960 i Andre Bjerkes oversettelse med Mona Hofland i rollen som Eliza Doolittle og Henki Kolstad i rollen som Alfred P. Doolittle. I 1996 ble den også satt opp i en bergensk versjon på Den Nationale Scene i Bergen og i en versjon på Den norske opera.

*My Fair Lady* ble filmatisert i 1964 med Audrey Hepburn i rollen som Eliza, Rex Harrison i rollen som professor Henry Higgins og Jeremy Brett i rollen som Freddy Eynsford-Hill. Den fikk flere oscar-priser.

Handling
--------

I London på Edvardiansk tid er Eliza Doolittle en blomster-selger med en tykk Cockney-aksent. Den anerkjente professor Henry Higgins møter Eliza i Covent Garden, men liker ikke vulgariteten eller dialekten hennes. Higgins møter også oberst Pickering, en annen lingvist, og inviterer ham til å overnatte hjemme hos seg. Samtidig er Eliza og vennene hennes nysgjerrige på hvordan det ville være å leve et mer komfortabelt liv, med mer penger.

Higgins inngår et veddemål med Pickering på at han, i løpet av bare seks måneder, kan lære Eliza å snakke ordentlig. Eliza blir snart en del av Higgins husholdningen. Selv om Higgins ser på seg selv som en godhjertet mann, fremstår han ofte for mange andre som ganske selvopptatt og kvinne-fiendtlig. Men for å vinne veddemålet må Eliza blant annet oppføre seg som en ordentlig overklasse-kvinne ved en ambassade-sammenkomst.

Etter mange uker med forberedelser er Eliza endelig klar. Alle de mer velstående damene og herrene ved ballet beundrer henne, og dronningen av Transylvania inviterer henne til å danse med prinsen sin. En ungarsk fonetiker, Zoltan Karpathy, forsøker å finne ut mer om Elizas opprinnelse og bakgrunn Higgins nyter deres triumf, men tar ikke hensyn til henne. Eliza blir fornærmet når hun ikke får mye mer av æren for hennes egen suksess, og velger derfor å forlate Higgins-hjemmet. Eliza vender deretter tilbake til Covent Garden, men hun oppdager at hun ikke lenger føler seg hjemme der heller. Samtidig oppdager Higgins at han har begynt å utvikle romantiske følelser for Eliza.

Se også
-------

* Get Me to the Church on Time
* Wouldn't It Be Loverly
* With a Little Bit of Luck

Eksterne lenker
---------------

* (en) *My Fair Lady* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *My Fair Lady* på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (en) *My Fair Lady* på Internet Broadway Database

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND
 |
**«My Boobs Are OK»** er en sang av den norske artisten Lene Alexandra. Sangen var den første singelen fra Lene Alexandras debutalbum *Welcome To Sillycone Valley* som ble utgitt i 2008.

Hitlisteplasseringer
--------------------

«My Boobs are OK» gikk inn første gang på 15.-plass på VG-lista Topp 20, og klatret siden hver uke, til den nådde sin beste plassering på 5.-plass. Sangen nådde også plass nummer 5 på lista over nedlastinger. På svenske hitlister debuterte sangen med 23.-plass, og nådde helt opp til plass nummer 20. Sangen nådde også plass nummer 12 på nedlastingslistene og plass nummer 1 på lista over mest nedlastede videoer.

Listeplasseringer i andre land:

* 5.-plass (Finland)
* 14.-plass (Danmark)
* 20.-plass (Sverige)
* 100.-plass (Nederland)

Musikkvideoen, som er delvis animert, er laget av Marcel Leliënhof (Mia Gundersens tidligere mann), Rasmus Sivertsen og *Qvisten animasjon*. Låten er skrevet og produsert av Stanley Ferdinandez, Tommy Berre og Urban Robertsson

Referanser
----------

1. ↑  lista.vg.no
2. ↑  swedischarts.com
3. ↑  VG.no
4. ↑  Allcharts.org – Finland
5. ↑  Swedish Charts
6. ↑  dutchcharts.com[*død lenke*] futuremusiccharts.web-log.nl Arkivert 24. juli 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Musikkvideoen på Dagbladet
* Lene Alexandras offisielle hjemmeside
**Lov om tros- og livssynssamfunn** av 24. april 2020, også kalt **trossamfunnsloven**, er en norsk lov som har til formål å understøtte tros- og livssynssamfunn.

Loven regulerer blant annet registrering av tros- og livssynssamfunn, vigselsrett og tilskudd til slike, innmelding og utmelding av slike, rett til fri ved religiøse høytidsdager samt en rekke regler for Den norske kirke. Loven trådte i kraft 1. januar 2021 og avløste da blant annet lov om trudomssamfunn og ymist anna. Loven er en sentral lov i statens gjennomføring av Norges Grunnlov § 16.

Bakgrunn for loven
------------------

Bakgrunnen for den nye loven var blant annet at stortinget 11. desember 2015 fattet følgende anmodningsvedtak:

> «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag til nytt finansieringssystem for tros- og livssynssamfunn, sett i lys av endringer i Den norske kirke og prinsippet om likebehandling.»
> 
> 

I tillegg mente Kulturdepartementet at eksisterende lovgivning på tros- og livssynsfeltet ikke var godt nok tilpasset daværende virkelighet og utfordringer.

Utkast til ny trossamfunnslov utarbeidet av Kulturdepartementet ble sendt på høring høsten 2017. Det kom inn totalt 1 423 høringsinnspill, hvorav 123 innspill fra norske tros- og livssynssamfunn og 444 innspill fra privatpersoner.

Referanser
----------

1. ↑  «Ny lov og melding om tros- og livssynssamfunn». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Barne- og familiedepartementet. 21. juni 2019. Besøkt 12. januar 2023.
**Holleby** er et kirkesogn og et gods i Sarpsborg prosti.

På selve Tune-øya i øvre Tune lå "Alnes stavkirke", nevnt omkring 1400 i Biskop Eysteins jordebok og i 1426 som en annekskirke til Tune.

Den antas å være ødelagt i 1504 da Niels Ravaldsson herjet i Østfold. Holleby gård (gods) strøk også med. Det var omkring 1350 var en del av Havtore Jonssons Smålendske gods, men ble bygd opp igjen og blant annet eid av Olav Galles efterkommere.

Biskop Jens Nilssøn var innom i 1598 og skriver

*«...men der herre folck it stund bode paa Holdeby, holt de selff en træ capel vid macht, hede Holdeby capel; den er nu ødelagt, oc haffuer icke verit tieniste der i vdi 30 aar 1.»* 
Det skal ha dreid seg om en stavkirke som var oppført rundt 1400.

I dag finner vi Holleby kirke, bygd 1919.

Her er over tjue gravhauger.

Referanser
----------

1. ↑  Sven G. Eliassen (1997). *Herregårder i Østfold*. Valdisholm forl.
2. ↑  Biskop Jens Nilssøns visitatsbøger og reiseoptegnelser 1547–1597, utgitt ved Dr. Yngvar Nielsen, s. 10-11
3. ↑  Pettersen, Tore Steinar (2008). *Kirker i Østfold, Borg bispedømme*. Fredrikstad: Tindlund Forlag. s. 183. ISBN 978-82-92923-09-2.
**Troppevatnet** er en innsjø i Strand i Rogaland. Frem til 2019 gikk kommunegrensen mellom Strand og Forsand gjennom innsjøen.

Litt om området
---------------

For å komme til Troppevatnet må man ta til venstre etter å ha gått opp Neverdalsskaret på stien til Preikestolen. På vei opp til Preikestolen kan innsjøen ses på motsatt side av Neverdalen. 

Innsjøen er omkranset av fjellene Urhaugen på nordøstre side, Løknuten på sørvestre side, og Troppeknuten på sørøstre side. Innsjøen har sitt utløp i en bekk som renner gjennom Neverdalen. Via noen mindre innsjøer og tjern renner denne bekken til slutt ut i Lysefjorden, noen hundre meter innenfor Skitvika.

Historie
--------

Troppevatnet ble i sin tid vurdert tatt med i et kraftutbyggingsprosjekt i Jørpelandsvassdraget, men NVE gikk i 2005 i mot overføring av Troppevatnet på grunn av store negative konsekvenser for allmenne interesser.

Om navnet
---------

Den offisielle skrivemåten er Troppevatnet, men navnet uttales som regel Troppavatnet av lokalbefolkningen. Navnet kommer av at vannet ligger i et område hvor terrenget *trapper* seg.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 31. mai 2015
2. ↑  «NVE anbefaler utbygging av Jørpelandsvassdraget». *aftenbladet.no*. Stavanger Aftenblad. 1. desember 2005. Arkivert fra originalen 2. april 2015. Besøkt 4. november 2016.
3. ↑  «Troppevatnet». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 4. november 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |