*For universitetscampus med samme navn, se NTNU Dragvoll.*

Dragvoll gård, før låvebrannen i 1981
**Dragvoll** er et sted i bydelen Lerkendal sørøst i Trondheim, beliggende mellom Stokkanhaugen i øst, Lohove i vest, Steinan i sør og Granåslia mot nord. Området er i nyere tid mest kjent for sitt universitetsområde for NTNU.

Historie
--------

Dragvoll gård tilhørte i middelalderen erkebiskopen og domkapitlet. Den gikk tidligere under navnene *Draghaull* (1519), *Dragouldt* (1570), *Drauold* (1621) og *Dragwoll* (1667) før den fikk sitt nåværende navn i 1667. Første del av navnet stammer mest sannsynlig fra bekken (Stokkbekken) i nærheten av gården og siste del av voll. De tidligste nedtegnelser av gården har både kongen og pastor av Vår Frue kirke som begge eier en halvdel hver. Den første nedskrevne gårdbruker var Joon Draguol og hans kone Ingeborg i 1645. Gården ble privatisert imellom 1661 og 1683, og hvor odelsrett for Kaspar Widthagen ble registrert i sistnevnte år. I 1701 ble gården videreført til pastor Wilhelm Sebastian With i Trondheim, som kun stod som eier av Dragvoll og ikke drev gården.

Melcher Brødicher kjøpte gården i 1727 og den gikk siden til flere ulike eiere, fra Anche Bennickmand, Fredrich Fabich, Charles Omilus Lutzow og Morten Simonsen Hoff. Sistnevnte solgte Dragvoll til Fredrik Christian von Krabbe i 1774, som igjen solgte den videre til Johanna Nikolava Ulfers to år senere. Hun beholdt gården frem til den ble overført til Reiner Ulfers. I 1839 gikk den videre til M. Spechman, Engelbright Thun i 1850, Gustav Olsen i 1870, Jacob Høe i 1876 og til Arnt Clemmetsen Grendahl i 1881. Ved siste overdragelse var mye av gårdsbruket fraskilt, og det som stod igjen var 35 hektar med dyrkamark samt skog og eng.

Den siste og nåværende hovedbygningen på Dragvoll gård ble bygget som trønderlån rundt 1800. Låven ble bygget rundt 1848, med rester av tidligere grunnmur som kan stamme fra middelalderen. Stallen er av nyere dato og stammer fra 1938. I 1981 brøt en ungdomsgjeng seg inn i låvebygningen og tente opp bål, som gjorde at bygningen ble overtent. En uke senere ble restene av låvebygningen og grunnmuren revet ned, hvor riving av grunnmuren var i brudd med vernebestemmelsene.

Selve gården med områdene rundt ble kjøpt opp av staten i 1964 for å gjøre plass til bygningsmasse for det kommende Universitetet i Trondheim. En bekymring rundt denne tiden var å finne et område som kunne tillate fremtidige utvidelser. Norges tekniske høgskole var på denne tiden den største utdanningsinstitusjonen i Trondheim og estimerte at den hadde behov for om lag 250 dekar for å kunne ekspandere ved Gløshaugen i det kommende tiåret. Dragvoll ble til slutt valgt fordi området lå landlig til, hadde areal nok til fremtidig utbygging og areal til annen infrastruktur som grøntareal, parkeringsplasser, idrettsanlegg og studenthybler. Planene om et universitet i Trondheim og utbygging av Dragvoll ble vedtatt i Stortinget i 1968. Den danske arkitekten Henning Larsen stod bak vinnerutkastet, og universitetssenteret ble åpnet i 1978. NTNU Dragvoll ble utvidet tidlig på 2000-tallet og siste gang i 2007.

Veier på Dragvoll
-----------------

* Dragvoll allé
* Loholt allé
* Edvard Bulls veg
* Jonsvannsveien (Fylkesvei 6660)
* Stavsvegen

Referanser
----------

1. ↑  Grendahl, s. 23
2. 1 2  Grendahl, s. 24
3. ↑  Grendahl, s. 28
4. ↑  Grendahl, s. 29
5. ↑  Eriksen, s. 25
6. 1 2  Eriksen, s. 27
7. ↑  Eriksen, s. 26

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 146. ISBN 978-82-573-1762-1.
* Eriksen, Roald (2007). Hvorfor ble Dragvoll valgt til universitetsområde? *(Strinda den gang da)*. Trondheim: Strinda historielag. s. 25–27. ISBN 82-92357-07-6.
* Grendahl, Kristoffer (2003). Dragvoll. Storgård – vanlig gårdsdrift – universitet *(Strinda den gang da)*. Trondheim: Strinda historielag. s. 22–31. ISBN 82-92357-02-5.

Eksterne lenker
---------------

* «Dragvoll» hos Store Norske Leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |