recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Evzoner (Εύζωνες), den greske presidentens livgarde, foretar vaktskifte ved den ukjente soldats grav (Άγνωστος Στρατιώτης) ved parlamentet i Aten 2008. Gardistene er kledt i tradisjonell mannsdrakt med balkansk foldeskjørt (fustanella), gullbrodert trøye (zouave) med løsthengende pynteermer, fess med lang dusk og snabelsko med pomponger (pyntedusker).
**Fustanella** (også kalt *foustanella* og annet) er et knekort, folderikt skjørt som har vært del av tradisjonell mannsdrakt blant flere folkegrupper på Balkan. Plagget inngår fortsatt i folkedraktene i disse områdene. I Hellas er skjørtet kjent i en kortere variant i den nasjonale nygreske mannsdrakta som blant annet evzoner, paraderende vaktstyrker i den greske hæren, er uniformert i. Skjørtet ble også båret av soldater i den kongelige livgarden i Albania i mellomkrigstida. Fustanellaene blir ofte lagd av hvitt lin- eller bomullstøy.

*Fustanella* er den italienske betegnelsen. På tyrkisk heter skjørtet *fustan* eller *fistan*. Navnet har sammenheng med betegnelsen fustian som ble brukt om et bomullsstoff i Europa fra middelalderen, og seinere også om blandingsstoff av ulike garntyper.

* Suliotisk kriger i fustanella og khokhol («kosakk-lokk») på Korfu 1825. Sulioter var en arvanitisk (albansk), kristen folkestamme og krigerklan som levde i fjellområdet Suli i Albania på 1700-talletSuliotisk kriger i fustanella og khokhol («kosakk-lokk») på Korfu 1825. Sulioter var en arvanitisk (albansk), kristen folkestamme og krigerklan som levde i fjellområdet Suli i Albania på 1700-tallet
* Gresk gardist i uniformsvariant med mørk fustanella i grovere stoffGresk gardist i uniformsvariant med mørk fustanella i grovere stoff

Se også
-------

* Kilt, tradisjonelt, skotsk skjørt for menn

Referanser
----------

1. 1 2  Oppslagsordet «Fustanella» i *Store norske leksikon*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Fustanella – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Torshov kirke
**Torshov menighet** var en menighet i Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke, med Torshov kirke som menighetskirke.

Historikk
---------

Torshov menighet ble opprettet ved kgl.res. av 6. desember 1929 da den del av Sagene menighet som lå øst for Akerselva ble skilt ut som egen menighet. Grensene for den nye menigheten fulgte Akerselva i vest, Torshovgata mot syd og ellers bygrensen.

Området mellom Torshovgata, Akerselva og Bentsebrugata ble skilt ut ved kgl.res. av 11. februar 1938 og lagt formelt til Paulus menighet, men befolkningen her skulle reelt høre til Lilleborg småkirkemenighet. Ny grense mot Grefsen menighet ble fastsatt ved kgl.res. av 3. oktober 1958 (II 2):

> Det fastsettes følgende nye grense mellom Grefsen og Torshov menigheter: Akerselven, Grefsen – Bestunbanens sidespor til Spigerverket og Gjøvikbanens trasè til den møter grensen for Sinsen menighet.
> 
> 
>

Referanser
----------

1. ↑  Tonsen prestegjeld, Oslo bispedømme, lovdata.no

Kilder
------

* Historikk for prestegjeld og sogn i Oslo, arkivverket.no
**Ingeniørvitenskap** er en vitenskapelig disiplin som tar for seg materialer, bygging, maskiner, systemer og prosesser for å nå et spesifikt mål. Den praktiske anvendelsen av ingeniørvitenskapen omdfatter design, analyse og/eller konstruksjon, og kalles noen ganger *ingeniørkunst*. En som arbeider med ingeniørvitenskap, kalles ingeniør, en tittel som i Norge ikke er beskyttet. 

Ingeniører bruker fantasi, vurderingsevne og fornuft i prosessen med å anvende vitenskap, teknologi, matematikk og praktisk erfaring for å løse et problem. Resultatet er en nyttig innretning eller prosess. Ingeniørkunsten innbefatter en hel rekke underdisipliner som spesialiserer seg på en bestemt type produkt eller teknologi.

The American Engineers’ Council for Professional Development (EPCD), som er en interesseorganisasjon for ingeniører og ingeniørstudenter i USA, har definert ingeniørvitenskapen som:

> «*Den kreative anvendelse av vitenskapelige prinsipper for å designe eller utvikle strukturer, maskiner, redskaper og produksjonsprosesser, eller arbeid som bruker dem enkeltvis eller i kombinasjon; eller å konstruere og bruke dem med full innsikt i deres design; eller å forutse deres egenskaper under bestemte forhold; som alt ivaretar en planlagt funksjon, økonomi for drift, og sikkerhet rundt liv og eiendom.*»
> 
> 

Ingeniørvitenskapen deles ofte inn i flere underdisipliner. Tradisjonelt har disse vært:

* Aeroteknikk
* Kjemiteknikk
* Byggeteknikk
* Geoteknikk
* Elektroteknikk
* Maskinteknikk

I Norge er ingeniører organisert i fagorganisasjonene NITO eller Tekna. Et utall av organisasjoner beskjeftiger seg med ingeniørkunst på forskjellige måter.

Referanser
----------

1. ↑  Science, Volume 94, Issue 2446, pp. 456: The Engineers' Council for Professional Development
2. ↑  «Engineers' Council for Professional Development. (1947). Canons of ethics for engineers». Arkivert fra originalen 29. september 2007. Besøkt 10. mars 2010.
3. ↑  Engineers' Council for Professional Development – definisjon hos Encyclopædia Britannica
4. ↑  Imperial College London England Arkivert 17. juni 2011 hos Wayback Machine.: *Studying engineering at Imperial: Engineering courses are offered in five main branches of engineering: aeronautical, chemical, civil, electrical and mechanical. There are also courses in computing science, software engineering, information systems engineering, materials science and engineering, mining engineering and petroleum engineering.*
5. ↑  U of Edinburgh Arkivert 23. oktober 2007 hos Wayback Machine. *Welcome to Chemical Engineering, which is celebrating 50 years this academic year, is part of the School of Engineering and Electronics (SEE), which includes the other three main engineering disciplines of electrical and electronic engineering, civil engineering and mechanical engineering.*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NDL **·** BBC Things
 |
«Vestbanen» omdirigeres hit. For annen bruk, se Vestbanen (andre betydninger).
**Vestbanestasjonen** (i dagligtale omtalt som **Vestbanen**), Brynjulf Bulls plass 1 i Oslo, ble oppført i 1872 og åpnet 7. oktober det året, og var stasjonsbygning for Drammenbanen fram til 1989.

Samferdsel
----------

Vestbanestasjonen ble fra sin etablering utgangspunkt for togrutene til Drammen over Drammenbanen, til Vestfold over Vestfoldbanen og etter hvert Kristiansand og Stavanger over Sørlandsbanen. Før Oslotunnelen ble etablert var det daglige godstog mellom Østbanen og Vestbanen via Havnebanen, som ble kjent for det norske folk i en av Olsenbandens filmer.

Vestbanestasjonen ble utgangspunktet for de smalsporete jernbanene som ble etablert på Østlandet i siste halvdel av 1800-tallet. Av disse var Vestfoldbanen som var den siste hovedbanen i Norge som ble konvertert til normalspor, hvilket skjedde i 1949.

Stasjonsbygningen
-----------------

**Stasjonsbygningen** er tegnet av arkitekt Georg Andreas Bull i historisme. Den er oppført i pusset teglstein. Fasaden mot Rådhusplassen med sine to lave tårn står diagonalt i forhold til bygningens hovedretning. Vinduer og inngangsdører har buet overdekning.

Bygningen huser bl.a Nobels Fredssenter og benyttes forøvrig til næringslivsformål.

Vestbanestasjonen vender mot Rådhusplassen.

Utbygging av tomten
-------------------

I 2002 vant det nederlandske arkitektfirmaet OMA konkurransen om utnyttelse av stasjonstomten vest for stasjonsbygningen. Prosjektet var ment å bli realisert cirka 2010, og gi stasjonsbygningen en rekke større, nye nabobygninger. Dette prosjektet er nå skrinlagt.

I mai 2008 ble det bestemt at den fremtidige bygningen for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design skal bygges på Vestbanetomten. I november 2010 vant det tyske arkitektfirmaet Kleihues + Schuwerk den internasjonale arkitektkonkurransen. 6. juni 2013 vedtok Stortinget nybygget innenfor en kostnadsramme på 5 327 mill. kroner.

Vestbanestasjonen 1938
Lokalstasjonen på Brynjulf Bulls plass 2

Kulturminne
-----------

Vestbanestasjonen er et kulturminne og har nummer 86172 i Riksantikvarens kulturminnebase.

Se også
-------

* Østbanestasjonen
* Sprengingen av Øst- og Vestbanestasjonen


| **Forrige stasjon** |   |  *Nedlagt stasjon* |   | **Neste stasjon**
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skarpsno |  | Drammenbanen |  | *Endestasjon* |

Referanser
----------

1. ↑  Voteringsoversikt for sak: Nybygg for Nasjonalmuseet på Vestbanen. Stortinget.no (6. juni 2013)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Vestbanestasjonen i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
* (no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Drammenbanen
* (no) Oslo kommune, side med lenke til dokumenter om utbygging av vestbanetomten (lest 28. desember 2007)
* (no) «Vestbanestasjonen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

  

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon **·** GeoNames **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

|  |
| --- |
| **Geologiske perioder i fanerozoikum**Tidsskala i millioner år før nå *Hovedavsetning* |
| Neogen |  | **0** *Slam* |
| Paleogen |  |
| Kritt |  |
|  | **100** *Kalkstein* |
| Jura |  |
| Trias |  | **200** *Sandstein* **251** |
| Perm |  |
| Karbon |  |  **300** *Skifer* *Kalkstein* *Sandstein (rød)* |
| Devon |  |
|  | **400** *Skifer (brun)* *Kalkstein, Skifer (lys)* |
| Silur |  |
| Ordovicium |  |
| Kambrium |  |
|  | **500** *Sandstein* |

 

**Fanerozoikum** er den yngste av eonene som jordens historie inndeles i.
Den begynte for 542 millioner år siden og varer til i dag, dvs. at den utgjør ca. 12 % av jordens alder.
Det overveiende flertallet av geologiske avleiringer er fra fanerozoikum. Det fins også veldig få fossiler fra tiden før fanerozoikum.

Tidsur hvor fanerozoikum (grønt-brunt-rosa) opptar bare 12 prosent av jordas historie. Viktige hendelser er tegnet inn.
Tiden forut for fanerozoikum omtales ofte generelt som prekambrium (dvs. «før-kambrium», fordi kambrium er den første perioden i fanerozoikum). Alternativt deles tiden mellom jordens dannelse og fanerozoikum inn i flere eoner, med arkeikum først etterfulgt av proterozoikum som kom forut for fanerozoikum.

Stratigrafien inndeler Fanerozoikum i tre æraer: jordens oldtid (paleozoikum, 542-251 millioner år siden), jordens mellomalder (mesozoikum, 251-66 millioner år siden) og jordens nytid (kenozoikum, 66 millioner år siden til i dag).
En enda finere inndeling i perioder er gjengitt i tabellform til høyre.

  



|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND
 |
**Krystal Steal** (født 29. november 1982) er en amerikansk tidligere pornoaktør.

Før filmkarrieren arbeidet hun som stripper. Steal hadde sin filmdebut i 2001 i filmen *Screaming Orgasms 4* fra Digital Sin. Hun har siden medvirket i mange heteroseksuelle og lesbiske pornofilmer, voksenmagasiner som *Hustler* og har etablert seg som kontraktstjerne, først med Pleasure Productions og senere i 2003 med ClubJenna.

Noen av hennes best kjente filmer er *Flesh Hunter* og *Krystal Method*, hvor hun spiller sammen med sin tidligere sjef hos ClubJenna, Jenna Jameson. Hennes fysiske likhet med popstjernen Christina Aguilera har til dels bidratt til hennes popularitet blant seerne.

Krystal Steal har hatt et romantisk forhold til sin kollega Sky Lopez.[]

Referanser
----------

1. ↑   Adult Film Index, adultfilmindex.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Porn Star Krystal Steal Draws Christina Aguilera Comparisons | popdirt.com

Eksterne lenker
---------------

* (en) Krystal Steal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Krystal Steal på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Krystal Steal hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Krystal Steal på Adult Film Database Rediger på Wikidata

* (en) Krystal Steal på Internet Adult Film Database Rediger på Wikidata
* Krystal Steal på Myspace Rediger på Wikidata
**Koronavirusparty** er en samling der deltakerne har til hensikt å la seg smitte av SARS-CoV-2. Noen holder også slike samlinger eller fester for å vise åpent at de er uten bekymring for å bli smittet eller for å smitte andre. Fenomenet er blitt kjent fra Storbritannia. Slike selskaper er eksplisitt nevnt, og forbudt, i de nederlandske sikkerhetsforordninger mot spredning av koronaviruspandemien.

Eksempler
---------

Minst én deltaker ved et slikt selskap i Kentucky i USA ble testet positiv for viruset. Slike koronavirus-tema-sammenkomster er også blitt fordømt på annet hold i USA.

Den belgiske avisen *Het Laatste nieuws* meldte den 15. mars 2020 om slik festing aftenen før antismittetiltakene i landet skulle tre i kraft. En rekke koronafester ble organisert helt på tampen før reglenes ikrafttredelse.

Den 19. mars 2020 meldte tysk politi at det hadde grepet inn og stanset en rekke koronafester i den tyske forbundsstaten Baden-Württemberg. Deltakernes alder var fra 15 år til midt i tyveårene. Politipresidenten oppfordret foreldre til å ta tak overfor sine barn. I Staßfurt (Sachsen-Anhalt) brøt politiet opp et koronaparty 20. mars 2020 med ungdommer fra 14 til 20 år som sang «Corona, Corona». Politiet opptok deres personalia og tok dem i skole.

Den østerrikske kringkasteren ORF meldte om fire menn som hadde hatt et slikt selskap den 21. mars 2020 i et klubbhus i Heiligenkreuz am Waasen. Én av dem viste seg å være medlem av delstatsparlamentet i Steiermark, Gerhard Hirschmann (FPÖ). Hans eget og andre politiske partier fordømte hans oppførsel. Han trakk seg da fra sitt politiske verv..

Reaksjoner
----------

Den tyske avisen *Frankfurter Allgemeine Zeitung* kommenterte at det er noen som ikke har noen intensjon om å innstille festingen sin, trass i smittefaren - eller nettopp på grunn av muligheten for å bli smittet. De er av den tro at de ved å bli smittet og så være syke en tid deretter kan gå tilbake til det normale, immune for fremtidig smitte. Ved private koronavirusfester styrer de mot nettopp dette.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  Noodverordening van de voorzitter van de veiligheidsregio ... page 7 (Article 2.1: 'Verboden samenkostem en evenementen) 26. mars 2020, lest 28. mars 2002.
3. ↑  «A group of young adults held a coronavirus party in Kentucky to defy orders to socially distance. Now one of them has coronavirus». Besøkt 25. mars 2020.
4. ↑  «Friends throw 'coronavirus party' with face masks, 'Quarantini' drinks, Pandemic game». Besøkt 25. mars 2020.
5. ↑  Het Laatste Nieuws: "Schaam je!" Belg die corona-ellende van dichtbij meemaakt in Italië, haalt fel uit naar feestvierende Belgen, 15. mars 2020, lest 29. mars 2020
6. ↑  Badische Neueste Nachrichten: *Polizei löst „Corona-Partys" in Baden-Baden, Bühl und Durmersheim auf* Arkivert 21. mars 2020 hos Wayback Machine. 20. mars 2020, lest 21. mars 2020.
7. ↑  N-tv: *Polizei löst „Corona Party" in Sachsen-Anhalt auf*, 20. mars 2020, lest 21.mars 2020.
8. ↑  FPÖ-Abgeordneter feierte „Corona-Party" orf.at, 20. mars 2020, lest 21. mars 2020.
9. ↑  FAZ.net: Feiern bis der Arzt kommt, 19. mars 2020, lest 22. mars 2020.
Kart over Nordsjælland som viser den planlagte parkens utstrekning. Tegning: Stefan Ertmann
**Kongernes Nordsjælland nasjonalpark** er en dansk nasjonalpark innviet i mai 2018. Parken omfatter noen av Danmarks artsmessig mest mangfoldige løvskoger, blant annet Gribskov, men også Esrum Sø og Arresø. Den er med et areal på ca. 26 250 hektar den neststørste nasjonalparken i Danmark.

Området ble i 2008 utpekt til kommende nasjonalpark. Opprinnelig antok man at opprettelsen ville bli påbegynt i 2009, men forberedelsene tok lengre tid enn forventet. Den 11. desember 2012 besluttet partiene bak nasjonalparkloven, at prosessen rundt *Nationalpark Kongernes Nordsjælland* skulle gjenopptas. Opprettelsen av nasjonalparken ble vedtatt i desember 2017.

Se også
-------

* Parforsejaktlandskapet på Nord-Sjælland

Referanser
----------

1. 1 2  «Nationalpark Kongernes Nordsjælland åbnet» **(dansk)**. Danmarks Nationalparker / Miljøstyrelsen. Besøkt 23. juli 2018.
2. ↑  «Danmarks femte nationalpark er nu en realitet» **(dansk)**. Miljø- og Fødevareministeriet. 15. desember 2017. Besøkt 23. juli 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Nationalpark Kongernes Nordsjælland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Nasjonalparker i Kongeriket Danmark |
| --- |
| Danmarks flagg Danmark | Thy nasjonalpark  • Mols Bjerge nasjonalpark  • Skjern Å nasjonalpark (prosjekt avbrutt)  • Vadehavet nasjonalpark  • Kongernes Nordsjælland nasjonalpark  • Skjoldungernes Land nasjonalpark |
| Grønlands flagg Grønland | Grønlands nasjonalpark |
| Færøyenes flagg Færøyene | Koltur (foreslått) |

Portal: Danmark
Krohgstøtten sykehus
**Krohgstøtten sykehus** var et sykehus i Storgata 40 i Oslo, bygget i 1859 som byens første kommunale sykehus, tegnet av arkitekt Christian H. Grosch. 

På Krohgstøtten var det primært plasser for pleie av kronisk syke, men en tid var her både barneavdeling og fødestue. I 1900 hadde sykehuset også en kirurgisk avdeling, og der ble det etablert en kommunal legevakt, Kristiania kommunale lægevaktstation. Den kirurgiske avdelingen ble flyttet til Ullevål i 1903. Legevakten ble da værende og skilt ut som egen avdeling, og har vært her siden.

Da den medisinske blokken ved Ullevål sykehus stod ferdig i 1916, ble Krohgstøtten en avdeling av Ullevål sykehus. Men da også rehabiliteringsavdelingen ble flyttet til Ullevål i 1988, var det lite igjen av sykehusdriften, og i 1989 ble Krohgstøtten sykehus nedlagt. Fra da har det bare vært legevakt her, en virksomhet som etter hvert ble en egen kommunal etat.

Anlegget hadde også en tilhørende kirke, men en stor del av dette ble revet i 1950-årene, da det nye legevaktsbygget ble oppført. Noe av det opprinnelige sykehuset står fortsatt, som den sørvestre delen av Oslo legevakt.

Referanser
----------

1. 1 2  «Legevaktens døråpner til fortiden». Den norske legeforening. Arkivert fra originalen 19. mars 2020. Besøkt 2. juni 2017.
2. 1 2  Tvedt, Knut Are, red. (2010). *Oslo byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 319. ISBN 978-82-573-1760-7.

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Krohgstøtten sykehus». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** VIAF **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
***Brennemerket*** (originaltittel: *The Cheat*) er en amerikansk dramafilm fra 1931, regissert av George Abbott. Brennemerket er en nyinnspilling av stumfilmen *The Cheat* regissert av Cecil B. DeMille.

Handling
--------

Elsa Carlyle (spilt av Tallulah Bankhead) er en tvangsmessig gambler, og forbruker som er alt for opptatt av sin egen sosiale status og utseende. Ektemannen Jeffrey (spilt av Harvey Stephens) forsøker å overbevise Elsa om å unngå å bruke enda mer penger, samtidig som han ønsker å gjøre investeringer i et forsøk på å gi dem nok velstand til å leve komfortabelt resten av livet. Men Elsa hadde impulsivt plassert et stort veddemål, og får umiddelbart 10 000 dollar i gjeld når hun taper dette veddemålet. Senere, etter å ha hjulpet til med å samle inn penger til veldedighet, stjeler Elsa alle disse pengene og investerer dem i aksjer. Men hun mister snart alle disse pengene også, når aksjene taper seg voldsomt i verdi.

Hardy Livingston (spilt av Irving Pichel) er en velstående ungkar, som lenge har hatt et godt øye til Elsa, låner henne alle pengene hun trenger for å betale tilbake pengene hun hadde tapt. Dagen etter informerer Jeffrey henne om at investeringene hans har lønnet seg, og at de nå er ufattelig velstående. Elsa forsøker derfor å betale tilbake alle pengene hun hadde lånt fra Livingston, men han ønsker seg seksuelle tjenester i stedet. Elsa sier hun heller vil begå selvmord, enn å gå med på dette. Livingston rekker henne en pistol og ber henne gjøre det. Men når hun ikke klarer å gjøre det, gir han henne en brannskade på venstre side av brystet - og hun svarer med å ta pistolen og skyte ham. Men en mistenksom Jeffrey har fulgt etter henne, og han tar på seg ansvaret for hendelsen. Men under rettssaken mot ham avslører Elsa endelig sannheten, og en dommer frafaller alle siktelsene mot Jeffrey.

Medvirkende
-----------

* Tallulah Bankhead - Elsa Carlyle
* Harvey Stephens - Jeffrey Carlyle
* Irving Pichel - Hardy Livingstone
* Jay Fassett - Terrell
* Ann Andrews - Mrs. Albright
* William Ingersoll - Croupier
* Hanaki Yoshiwara - Japanese Servant
* Willard Dashiell - Judge
* Edward Keane - Defense Attorney
* Robert Strange - District Attorney

Referanser
----------

1. ↑  «filmen på filmweb.no» **(norsk)**. Besøkt 1. juni 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Brennemerket* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Brennemerket* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Brennemerket* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Brennemerket* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Brennemerket* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Elizabeth Patterson Bonaparte** (født 1785, død 1879), kjent som «Betsy», var den første konen til Jérôme Bonaparte og dermed svigerinne til keiser Napoleon I av Frankrike. 

Hun var datter av en handelsmann fra Baltimore i USA. Hennes far William var født i Irland og kom til Nord-Amerika forut for den amerikanske revolusjonen. Han var katolikk, og var en av delstaten Marylands rikeste menn.

Elizabeth og Jerôme ble viet av Baltimores katolske erkebiskop den 24. desember 1803.

Da Napoleon hørte om bryllupet, beordret han broren tilbake til Frankrike, og sørget for at ekteskapet ble annullert av de borgerlige domstoler. Jerôme kom tilbake til Frankrike sammen med Betsy, men hun ble nektet tillatelse til å gå i land. Hun dro så til England, og der fødte hun en sønn.

Jerôme gav etter for sin bror keiseren, returnerte til den franske marine, og giftet seg med en tysk prinsesse. 

Betsy vendte tilbake til Baltimore med sønnen Jérôme Napoleon Bonaparte.

Referanser
----------
***Thirty a Week*** er en amerikansk stumfilm fra 1918, regissert av Harry Beaumont.

Handling
--------

Barbara Wright er forlovet med den velstående Freddy Ruyter. Men hun er mer interessert i farens kjekke irske sjåfør, Dan Murray, og gifter seg i stedet med ham. Men det nygifte paret sliter med å overleve på Dans magre inntekter. Men Barbaras far, rasende på dem begge, ødelegger nesten fremtiden deres ved å sørge for Dans oppsigelse fra forskjellige jobber. Dan vinner 300 dollar i et billøp, men gir det umiddelbart til Minnie Molloy - som har en syk ektemann.

Men Barbara er ikke klar over den virkelige årsaken bak Dans handlinger, og tror at han har vært utro mot henne. Derfor vender Barbara snart tilbake til sin triumferende far. Mr. Wrights advokat tilbyr Dan en stor sum penger for å få ekteskapet annullert. Men når Dan nekter, oppdager advokaten sannheten om Dans vennskap med Minnie. Berørt av Dans generøsitet aksepterer Mr. Wright ham endelig inn i familien sin, og Barbara vender lykkelig tilbake til ektemannen sin.

Skuespillere
------------

* Tom Moore som Dan Murray
* Alec B. Francis som Mr. Wright
* Brenda Fowler som Mrs. Wright
* Warburton Gamble som Freddy Ruyter
* Grace Henderson som Mrs. Murray
* Ruth Elder som Minnie Malloy
* Tallulah Bankhead som Barbara Wright

Referanser
----------

1. ↑  Thirty a Week
2. ↑  THIRTY A WEEK

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Thirty a Week* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Thirty a Week* på AllMovie Rediger på Wikidata
Tidsur uttrykt som «jordens klokke» hvor de ulike eoner og æraers varighet er riktig fremstilt. Tiden siden den kambriske eksplosjonen for 530 millioner år siden opptar bare12% av jordas historie. Viktige hendelser er markert. Tall i millioner år.
**Geologisk tidsskala** er en sammenstilling av den tiden som har gått siden Jorden skaptes og frem til i dag. Jordas tidsskala uttrykkes i millioner år før nåtiden (engelsk: *million years before present*, eller *mya*). For forståelsens skyld hender det at man i framstillinger representerer hele jordhistorien som ett døgn, og hvor mennesker bare har eksistert i «25 sekunder» (25/86400 av jordhistorien tilsvarer 1,3 millioner år). 

Tiden er inndelt i navngivne perioder som er definerte av arbeidsgrupper innenfor International Commission on Stratigraphy. 
En internasjonal kommisjon ved navn International Union of Geological Sciences (IUGS) er en del av UNESCO og arbeider med geologiske spørsmål. Definisjonen av jordas tidsenheter gjøres ved hjelp av metoder som biostratigrafi og radiometrisk dateringsmetoder innen geokronologi, der man kan få fram absolutte aldre på ulike bergarter.

Tiden før kambrium kalles generelt for prekambrium, men den korrekte inndelningen er arkeikum og proterozoikum. Opprinnelig ble termen benyttet for all tid før det fantes kjent liv, dvs før kambrium.
Vend er et eldre navn på den yngste delen av proterozoikum. Idag kalles den delen av jordens historia for ediacara. Tiden fra og med kambrium kalles fanerozoikum. De tre eonene arkeikum, proterozoikum og fanerozoikum er delt inn i æreaer, som igjen er delt inn i epoker.

Tidsskala
---------

|  |
| --- |
| **Geologiske perioder i fanerozoikum**Tidsskala i millioner år før nå *Hovedavsetning* |
| Neogen |  | **0** *Slam* |
| Paleogen |  |
| Kritt |  |
|  | **100** *Kalkstein* |
| Jura |  |
| Trias |  | **200** *Sandstein* **251** |
| Perm |  |
| Karbon |  |  **300** *Skifer* *Kalkstein* *Sandstein (rød)* |
| Devon |  |
|  | **400** *Skifer (brun)* *Kalkstein, Skifer (lys)* |
| Silur |  |
| Ordovicium |  |
| Kambrium |  |
|  | **500** *Sandstein* |

 

Tidsskalaen til høyre viser en navngitt inndeling av Jordens historie de siste 542 millioner årene, med angivelse av hvilke hovedavsetninger (bergarter) som dominerer fra hver enkelt periode.

Se også
-------

* Jordens tidsaldre

Kilder
------

* *Gradstein et al. 2004. The geological Time scale 2004*

Eksterne lenker
---------------

* International Commission on Stratigraphy

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Orm Storolvsson** (norrønt*Orm Stórólfsson*) (født ca. 1000 på Island), var en islending på 1000-tallet som fikk betydelig oppmerksomhet mens han levde på grunn av hans enorme styrke. Det er skrevet om i de islandske sagabøkene, at han skal ha gått tre skritt med masta fra skipet Ormen Lange som veide over 650 kg og var 10 meter i lengde på skuldrene før han brakk ryggen. Det trengtes rundt 50 menn for å plassere masta på skuldrene hans på grunn av den enorme vekta.

Den 31. januar 2015, ble den 1000 år gamle rekorden slått av islendingen Hafþór Júlíus Björnsson på Verdens sterkeste viking-konkurransen i Norge, hvor han gikk 5 skritt bærende på en 9,8 meter lang og 650 kg tung trestokk.

Referanser
----------

1. ↑  Smilely, Jane; Kellogg, Robert. *The Sagas of the Icelanders*. Penguin Books Limited. s. 1291. ISBN 978-0-14-100003-9.
2. ↑  «Watch the Mountain From 'Game of Thrones' Break a 1,000 Year-Old Record». *Men's Journal*. 4. februar 2015. Besøkt 5. august 2017.
3. ↑  «The Mountain just broke a 1,000-year-old Viking weightlifting record». *The Daily Dot* **(engelsk)**. 4. februar 2015. Besøkt 5. august 2017.
4. ↑  «Watch 'Game Of Thrones' Hafthor Bjornsson Break 1,000-Year-Old Viking Record, Lift 1,400-Pound 'Monster Log'». *International Business Times*. 4. februar 2015. Besøkt 5. august 2017.
Altertavlen og alteret i Høybråten kirke.
Høybråten menighetshus.  Foto: C. Hill, 2007 
**Høybråten kirke** er en sognekirke på Høybråten, nær grensen til Furuset. Den ligger i bydel Stovner. Kirken ble tegnet av arkitekt Georg Greve og innviet torsdag 30. juni 1932 kl 17 som gravkapell etter at kirkegården ble tatt i bruk i 1929. Senere er den ombygget og har siden 1966 hatt status som sognekirke.

Det ble kjøpt inn 40 mål tomt av Aker kommune og avsatt til sammen 20 000 kroner i årene 1925-1928 til kirkegården. Grunnstenen ble lagt ned 15. januar 1932.

Karl Andersen var formann i byggekomiteen og fikk støpt inn en blyboks i grunnmuren, bevitnet av arkitekten Georg Greve og byggeformann Harald Jørgensen. Boksen skal ha inneholdt en beretning datert februar 1931, et sett tegninger, Aker kommunes kalender og noen mynter. Boksen skal ha blitt murt inn midt under hovedinngangsdøren.

I 2012 ble det vedtatt å slå Høybråten sogn sammen med Fossum og Stovner. Inntil videre beholdes alle tre sognekirker.

Høybråten menighetshus
----------------------

Høybråten menighetshus ble bygget like ved kirken, og sto klart til julen 2002.

Grunnsteinen var en kopperkiste fylt med en bibel, en salmebok, menighetsbladet, boka med Høybråtens historie, lokalavisen og byggetegningene. Kisten ble lagt ned av ordfører Per Ditlev-Simonsen og biskop Gunnar Stålsett.

Kulturminne
-----------

Høybråten kirke er et kulturminne og har nummer 84700 i Riksantikvarens kulturminnebase.

Referanser
----------

1. ↑  «Kirker i Oslo», s. 94.
2. ↑  Pressemelding fra Oslo bispedømmeråd 17. september 2012 Arkivert 25. september 2013 hos Wayback Machine..

Litteratur
----------

* Kirkebøe, M.C. (2007). Knut Arve Tvedt og Øyvind Reisegg, red. *Oslos kirker i gammel og ny tid* (2 utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 93-94. ISBN 978-82-573-1946-5.
* Høybråten kirke

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Høybråten kirke». *Kirkesøk*. Den norske kirke.
* Stovnerporten – Da bygda fikk egen kirke

| * v
* d
* r
Kirker i Groruddalen prosti |
| --- |
| Ellingsrud **·** Fossum **·** Furuset **·** Grorud **·** Haugerud **·** Høybråten **·** Romsås **·** Rødtvet **·** Stovner **·** Tonsen **·** Østre Aker |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** GeoNames **·** Riksantikvaren kulturminne **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Vidar Leif Theisen** (født 5. mai 1933 i Oslo, død 30. august 2012) var en norsk meteorolog som oppnådde kultstatus gjennom sine presentasjoner av værmeldingene som værmelder. Theisen framsto med værvarsler i NRK fjernsynet fra 1980 til han gikk av med pensjon i 2001. I 1989 var han sjef for flyværtjenesten. 

Theisen bestemte seg tidlig for å følge en karriere innen meteorologi, og begynte ved Meteorologisk institutt i 1956, mens han fremdeles var student ved Universitetet i Oslo. Han fullførte studiene sine i 1958, og han ble så statsmeteorolog ved instituttet.

På grunn av sin nasale talemåte og lite variasjon i tonefall oppnådde Theisen kultstatus, han hadde sågar en egen fanklubb – selv tok han imidlertid denne bieffekten av sitt arbeid med stor ro. Han lot seg riktignok velvillig engasjere i ulike, ofte humoristiske, sammenhenger i ulike underholdningsprogrammer, der man ønsket å lage litt moro ut av hans person. Theisen var svært romslig når det gjaldt dette og ga aldri uttrykk for at han følte all parodieringen som plagsom eller ondsinnet, særlig er det Trond Kirkvaags Theisen-parodier som huskes av mange seere. Tvert imot så han det positive i den anledning dette ga ham mulighet til å tale for andre ting han brant for. Blant annet uttalte han seg gjerne om sitt kristne ståsted og kommenterte samfunnsforhold fra et liberalt kristen-etisk perspektiv, og han var også særlig opptatt av forholdet mellom vitenskap og religion. Han var i mange år aktiv menighetsarbeider i Stovner menighet, hvor han var med i menighetsrådet fra 1978 til 2001. Man kan si at Theisen representerte en gruppe mennesker man vanligvis ikke assosierer med kjendisstatusen, han var med både i Bodø og Groruddalen kirkeakademi. 

I 1988 ga Espen Beranek Holm og Arne Berggren ut singelen «Heavy Metal» under navnet *Vidar Theisen & the Retrievers* med utgangspunkt i ulike opptak med Theisen. Singelen lå ti uker på VG-lista, hvorav fire uker på toppen.

Theisen var gift to ganger. Hans første kone døde av sykdom i 1962 og barnet de fikk sammen døde av skader i forbindelse med fødselen. Senere giftet han seg på ny og etterlot seg både voksne barn og barnebarn.

Det ble i 2011 utgitt en biografi om Vidar Theisen, kalt *Statsmeteorologen som tok Norge med storm*, skrevet av forfatteren Øyvind Kleiveland.

Referanser
----------

1. ↑   «Vidar Theisen er død»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Vidar Theisen er død» **(norsk)**. Besøkt 30. august 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vidar Theisen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Everything2.com om Theisen
* (no) Mer enn været

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** ISNI
 |
Fossum kirke
**Fossum menighet** var et prestegjeld tilhørende Østre Aker prosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet bydelen Fossum i Oslo kommune, med Fossum kirke som menighetskirke.

Fossum menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Høybråten, Fossum og Stovner sokn, underlagt Groruddalen prosti.

Historikk
---------

Ved *Forskrift om endret menighetsinndeling* av 14. januar 1972, ble Høybråten menighet delt ved at det skiltes ut to nye menigheter, Fossum og Stovner, gjeldende fra 1. januar 1966.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Fossum

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Referanser
----------

1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  Høybråten menighet deles, lovdata.no
3. ↑  Kirkebøe, M.C. (2007). *Oslos kirker*. Kunnskapsforl. s. 85. ISBN 8257319465.
4. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
5. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
Tonsen kirke
**Tonsen menighet** var et prestegjeld tilhørende Nordre Aker prosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet bydelen Årvoll i Oslo kommune, med Tonsen kirke som menighetskirke.

Tonsen menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Tonsen sokn, underlagt Groruddalen prosti.

Historikk
---------

Ved kgl.res. av 3. oktober 1958 ble Tonsen menighet opprettet av bl.a. deler av Østre Aker menighet:

> Fra den tid Kirke- og undervisningsdepartementet fastsetter blir det gjort følgende endringer i menighetsinndelingen i Oslo: Det opprettes en ny Tonsen menighet med grenser som følger: Fra krysset Trondheimsveien – Kringsjåveien følger grensen sistnevnte vei til Lofthusveien, denne vei til Kjelsåsveien, denne vei til og med nr. 31, nordover til eiendomsgrense som går østover og denne grense til Aschehougsvei som følges til og med nr. 33, derfra østover et stykke til eiendomsgrense ved Friggs vei nr. 14, nordover langs grensen for nr. 16, derfra til nåværende grense for Grefsen menighet som følges til et punkt ved Kapteinsmyra, derfra rett østover til Alunsjøen, derfra i rett linje sørover over Årvollåsen og Kolsås til Trondheimsveien som følges et stykke vestover i grønnbelte ved Linderud gård, sørover langs vestsiden av dette grønnbelte til grønnbelte ved Karlsrud som følges vestover til Brobekkveien, denne vei sørover til Nordahls vei, denne vei til Anton Tschudis vei, som følges til Økernveien, der den møter nåværende grense for Sinsen menighet.
> 
> 
>

Referanser
----------

1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  Tonsen prestegjeld, Oslo bispedømme, lovdata.no
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
**Bajocium** er den andre tidsalderen i den geologiske epoken mellomjura. Den varte fra 171,6 til 167,7 millioner år siden. Den kom etter aalenium og før bathonium i samme epoke.

Bajocium er oppkalt etter byen Bayeux i Normandie i Frankrike.

Stratigrafiske definisjoner
---------------------------

Bajocium er oppkalt fra det latinske navnet (*Bajocae*) på byen Bayeux i Normandie i Frankrike. Tidsalderen fikk sitt navn og ble introdusert i vitenskapelig litteratur av den franske palaeontologen Alcide d'Orbigny i 1842.

Starten på Bajocium-alderen defineres som stedet i den stratigrafiske kolonnen hvor fossiler av amonitt-slekten *Hyperlioceras* først dukker opp, og slutten på Bajocium som stedet hvor ammonitt-arten *Parkinsonia convergens* først dukker opp.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
***Who Loved Him Best?*** er en amerikansk stumfilm fra 1918, regissert av Dell Henderson.

Handling
--------

En ganske ung syerske Doria Dane blir oppdaget av en film-produsent, som forvandler henne til en kjent film-stjerne. Deretter frir han til henne. Men Doria har imidlertid forelsket seg i en kjekk skulptør, ved navn George Steele - som har bedt henne om å posere for den neste statuen han planlegger å produsere.

Under Dorias innflytelse konsentrerer George seg om arbeidet sitt, og unngår sine mer useriøse venner i Greenwich Village hvor de holder til. Han vinner snart en prestisjetung utmerkelse for statuen sin. Men samtidig som han soler seg i rampelyset, forsømmer han Doria mer og mer. Han blir etter hvert offer for den fasjonable fru Schuyler, en velstående enkefrue som helst vil beholde ham helt for seg selv.

Skuespillere
------------

* Edna Goodrich som Doria Dane
* Herbert Evans som George Steele
* Miriam Folger som Mrs. Schuyler
* Frank Otto som Harry North
* Charles Martin som Gilbert Jasper
* A. H. Busby som C. M. Winton
* Nadia Gary som Amy Winton
* Francois Du Barry som assisterende direktør
* Tallulah Bankhead som Nell

Referanser
----------

1. ↑  Who Loved Him Best?
2. ↑  WHO LOVED HIM BEST?

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Who Loved Him Best?* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Who Loved Him Best?* på AllMovie Rediger på Wikidata
**Cenoman** er en geologisk alder i perioden kritt og æraen mesozoikum, og omfatter tiden fra 100,5 til 93,9 millioner år siden. Cenoman kommer etter alba og etterfølges av turon. Alba-etasjen ble først foreslått i 1847 av Alcide d'Orbigny.[]

Ved slutten av cenoman var det en "anoksisk hendelse" hvorav store deler av verdenshavene ble tømt for oppløst oksygen, noe som førte til giftige miljøer for organismene som levde der og videre masseutryddelse. Denne hendelsen er kjent som "cenoman-turon-grensehendelsen" eller "Bonarelli-hendelsen".[]

Referanser
----------

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |

1. ↑  Oversettelsen til norsk er foretatt av redaksjonen for "Landet Blir Til", i samarbeid med nøkkelpersoner bl.a. i NGU, OD og NPI samt Språkrådet (ved Marit Hovdenak) og Norsk stratigrafisk komite (NSK). (2021). «Internasjonal kronostratigrafisk tabell» (PDF). Den internasjonale stratigrafiske kommisjon (ICS). Besøkt 16. april 2023.
**Utdatert:** Denne teksten kan inneholde feil på grunn av informasjon som er utdatert. artikkelen Du kan hjelpe med å oppdatere artikkelen. Artikkelens diskusjonsside kan inneholde mer informasjon.
**Notabene** er en bokhandelkjede i Norge. Kjeden består i dag av fem butikker på Nordvestlandet, og den landsdekkende nettbokhandelen notabene.no (www.notabene.no). Merkevaren Notabene eies av selskapet NB Nordvest AS, og har hovedkontor i Ålesund.

Butikkene i kjeden er: Notabene Måløy, Notabene Blåhuset (Ulsteinvik), Notabene Moa Syd (Ålesund), Notabene Vestnes og Notabene Moldetorget.

Notabene var tidligere Norges største bokhandelkjede, og hadde over 150 butikker i Norge, Sverige og Polen. 

Notabene ble etablert i 1985 av Rune Nicolaisen og Henning Naas. De to første bokhandlene ble åpnet på Gulskogen kjøpesenter i Drammen og på Lambertseter senter i Oslo, samme år. Etter 2000 økte antall nyåpninger fra 5–6 til 10–12 nye butikker pr. år.

Referanser
----------

1. ↑   Nils Vanebo, «Notabene tilbake for fullt etter konkurs», utgitt 11. mai 2016, besøkt 19. november 2019[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Drammen byleksikon **·** Brønnøysundregistrene
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Bulqizë i 1993  Paal Sørensen (1993)
**Bulqizë** er en by i prefekturet Dibër i Albania. Den har ca. 10 000 innbyggere.

Byen er en gruveby som ligger øst i landet, ved hovedveien SH 6 ikke langt fra grensen til Nord-Makedonia ved grensebyen Debar.

Byen er hovedstad i Bulqizë-distriktet.

**Geologisk oppbygning**

Når det gjelder den geologiske oppbygningen, ligger Bulqizë i den tektoniske sonen til Mirdita og den tektoniske sonen til Krasta-Cukali, som strekker seg som en bue fra Labinoti til Dibra. Den geologiske oppbygningen av Bulqizë består av magmatiske bergarter med en andel på 65%, samt terrigene og sedimentære bergarter. Påvirket av det geologiske mangfoldet i området har vi forskjellige og komplekse strukturer. Sterke differensierende bevegelser (heving og senking) har spilt en viktig rolle i dannelsen av strukturelle formasjoner i dette området, og som et resultat ser vi resultatene av forkastninger og grabener representert av fjellene og dalene rundt. Også i dette området kan vi si at relieffet er mer resultatet av tektonisk separasjon enn kompresjon.

**Geografi**

Kommunen Bulqizë ligger i den nordøstlige delen av Albania. I nord grenser den til Dibra-kommunen, i øst til Republikken Nord-Makedonia, i sørvest til Tirana, i sør til Librazhd og i vest til Klos. Lengden på kommunegrensen er 120 km, hvorav lengden på grensen til Dibra-kommunen er 25 km, til Librazhd-kommunen 29 km, til Republikken Nord-Makedonia 30 km, til Klos 23 km og til Tiranë 13 km.

Kommunen Bulqizë har et areal på 694 km². Hele kommunens territorium spenner fra 300 m til 2000 m over havet. Kommunen Bulqizë består av 7 administrative enheter: Bulqizë, Martanesh, Fushë-Bulqiza, Zerqan, Gjoricë, Ostren og Trebisht.

Kommunen Bulqizë har et variert terreng, hovedsakelig fjell- og åsland, med høyder som varierer fra 420 m til 2101 m over havet. Det høyeste fjellet i området når 2115 m over havet. I dette området ligger Bulqizë-dalen med en utstrekning fra vest til øst og en bredde på opptil 25 km, og denne dalen dreneres av Bulqizë-elven, som flyter inn i Drin-elven. Territoriet til denne kommunen inkluderer også Okshtuni-dalen, som dreneres av Okshtuni-elven, som slutter seg til Bulqizë-elven i Çerenec; andre daler inkluderer Zogja-dalen og Martanesh-dalen. Andre landformer inkluderer Golloborda-sletten, Gjorica-sletten, Homeshi-sletten, Vajkali-sletten, Klenja-sletten og Ballenja-sletten. I territoriet til kommunen Bulqizë finner vi også Martanesh-fjellene og Golloborda-områdene. Den høyeste høyden ligger i sør for Allamani-fjellene, Maja e Kreshtës (2101m, også den høyeste toppen i dette området) og i Lopa-fjellene, Maja e Dhokzit (2020m) og Maja e Kaptinës (1873m).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Østre Aker kirke
**Østre Aker prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke, med Østre Aker kirke som menighetskirke.

Haugerud menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Østre Aker og Haugerud sokn underlagt Søndre Aker prosti.

Historikk
---------

**Østre Aker prestegjeld** ble opprettet ved deling av Aker prestegjeld, ved kgl.res. av 16. februar 1861, og omfattet den delen av Aker som lå øst for Christiania, mens nord for byen gikk grensen mellom Sinsen og Torshaug og lenger nord på østre siden av gården Grefsen. Øyene i Oslofjorden som tidligere hadde soknet til Oslo menighet, skulle tilhøre Østre Aker.

I 1906 ble den søndre delen av menigheten skilt ut som Nordstrand prestegjeld. Ved kgl.res. av 7. mars 1947 ble den nordøstre delen av Østre Aker skilt ut som Grorud menighet, jf. res. av 11. juni 1948. Hasle småkirkemenighet ble ved kgl.res. av 19. mars 1954, gjeldende fra 1. april 1954 dannet av deler av Østre Aker menighet. Sinsen menighet ble opprettet fra 1. oktober 1957 ved kronpr.reg.s res. av 30. november 1956, av bl.a. deler av Østre Aker menighet.

Om grensen mot Grorud, Grefsen, Kampen og Vålerenga menigheter, se kgl.res. 3. oktober 1958 II 1, 3-4 (jfr. V). Tonsen, Oppsal og Manglerud menigheter ble ved kgl.res. av 3. oktober 1958 opprettet fra 1. januar 1959, av bl.a. deler av Østre Aker menighet. Grensen mot Grorud menighet er regulert ved kgl.res. 3. oktober 1958 II 1 (jfr. V), og ved res. 1. oktober 1965 ble en del av menigheten overført til en nyopprettet Tveten menighet.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Haugerud

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Referanser
----------

1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  Østre Aker prestegjeld, Oslo bispedømme, lovdata.no
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
4. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no

Kilder
------

* Historikk for prestegjeld og sogn i Oslo, arkivverket.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
***When Men Betray*** er en amerikansk stumfilm fra 1918, regissert av Ivan Abramson.

Handling
--------

Til tross for bønn fra kona Marion og hans lille datter Vivian, intensiverer Raymond Edwardes sin affære med en sjarmerende eventyrerinne ved navn Lucille Stanton. Marion deltar på en mottakelse sammen med Frederick Barton en kveld, noe som lar Raymond være fri til å besøke Lucille - og lar Raymonds yngre søster Alice være alene i huset.

Bob Gardner, som er forlovet med Raymonds storesøster Florence, voldtar Alice. Men Bob blir snart drept i en kamp mot Frederick - hvorpå broren hans, Dick Gardner, tilbyr å gifte seg med Alice.

Skuespillere
------------

* Gail Kane som Marion Edwards
* Robert Elliott som Raymond Edwards
* Sally Crute som Lucille Stanton
* Gertrude Braun som Florence Stanton
* Juliette Moore som Vivian Edwards
* Jack McLean som Bob Gardner
* Reid Hamilton som Dick Garden
* Dora Mills Adams som Mrs. Gardner
* Stuart Holmes som Frederick Burton
* Lillian Berse
* Hazel Washburn
* Tallulah Bankhead

Referanser
----------

1. ↑  When Men Betray
2. ↑  WHEN MEN BETRAY

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen mangler oppslag i Wikidata*
*For filmen, se En mann ved navn Ove (film)*

***En mann ved navn Ove*** (originaltittel ***En man som heter Ove***) er en roman av den svenske forfatteren Fredrik Backman, utgitt i 2012 på Forum bokförlag. Boken fikk gode anmeldelser, blant annet i *Adresseavisen*.

Boken handler om den 59 år gamle grinebiteren Ove som hver morgen går på en inspeksjonsrunde i borettslaget, flytter sykler, kontrollerer kildesorteringen osv. til tross for at det er flere år siden han ble sparket som styreleder, i det som Ove selv kaller for «statskuppet».

*En mann ved navn Ove* ble i januar 2015 satt opp som teaterforestilling, med Johan Rheborg i hovedrollen som Ove. Senere samme år ble den filmatisert under samme navn, En mann ved navn Ove, med Rolf Lassgård i tittelrollen. En norsk-adaptert versjon av teaterstykket ble i 2016 satt opp med Sven Nordin. I 2023 kom enda en spillefilm ut, hvor Ove er byttet ut med Otto i A Man Called Otto.

Referanser
----------

1. ↑  «Sommerens sjarmbombe». *adressa.no* **(norsk)**. 3. juni 2013. Besøkt 23. januar 2023.
2. ↑  Bikset, Lillian (23. november 2016). «Han er en mann av de sjeldne. Og han er svært gjenkjennelig». *dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 23. januar 2023.
3. ↑  Forster, Marc (13. januar 2023). «A Man Called Otto». 2DUX², Playtone, SF Productions. Besøkt 23. januar 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |