recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vegår** er en innsjø i Vegårshei kommune i Agder fylke. Vegår er 17,3 km² stort og ligger 189 meter over havet.

Vegår går også under kallenavnet Fjorden, og er et populært område for hytter og rekreasjon. Vannet er delt i seks hovedbassenger hvorav Vestfjorden, Nordfjorden og Sørfjorden er de tre største. Nordfjorden følger en forkastningsone fra Porsgrunn til Kristiansand og det dypeste punktet er i Nordfjorden. Ved utløpet på Høl i Sørfjorden starter Storelva. Vegår har mange strender, små kanaler og over 365 små og store øyer. Den største øya er Furøya, og ligger i Nordfjorden.

Vannet må forøvrig ikke forveksles med Vegårvann, et mindre vann beliggende lenger oppe i samme vassdrag.

Sagn
----

Sagnet sier at det var en mann som ble lyst fredløs, og var ikke fri før han overnattet én natt på hver eneste holme i Vegår. Etter 365 netter kom han tilbake, og derfor sier sagnet at det er 365 øyer og holmer i Vegår.

Fiske
-----

Det avholdes årlig fiskefestival i Vegår, det er bestand av abbor, ørret, røye, krøkle og ål. Storørreten er også tilbake takket være målrettet kalking i over 20 år, da både abboren og ørreten var i ferd med å forsvinne på grunn av forsuret vann.

Vassdrag
--------

Vegår er en del av Vegårvassdraget, som har et stort mangfold av kulturminner. En del av disse er bevart, spesielt møller, sagbruk og tømmerfløtningsanlegg. Vegårvassdraget ble vernet mot kraftutbygging i 1986.

Utsikt over Vestfjorden

Litteratur
----------

* *Livet rundt Vegår*, Øyvind Bjorvatn, 2006, ISBN 978-82-303-0781-6

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 23. mai 2015
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase – Dybdekart.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 23. mai 2015
3. ↑  «018/5 Vegårsvassdraget». *nve.no*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 15. juni 2021. Arkivert fra originalen 29. oktober 2021. Besøkt 15. oktober 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vegår – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Storauren er tilbake i Vegår[*død lenke*]
* Vegår Fiskefestival
* Vegår Ferie
* Vegårshei Kommune

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** SUDOC **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Gaston Peltier** (1877–1951) var en fransk fotballspiller som deltok under i de olympiske leker 1900 i Paris.

Peltier spilte på det franske laget *Union des Sociétés Françaises de Sports Athlétiques* under verdensutstillingen og OL 1900 i Paris. Det ble spilt kun to fotballkamper mellom tre lag som demonstrasjonsport på Vélodrome de Vincennes i Paris. Det franske laget spilte kamp den 20. oktober 1900 mot det britiske laget *Upton Park F.C.* som de tapte med 0-4. Tre dager senere beseiret de det belgiske laget *Université de Bruxelles* med 6-2. I ettertid har International Olympic Committee valgt å utse tre medaljevinnere, gull til Storbritannia, sølv til Frankrike og bronse til Belgia.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 1900 Frankrikes flagg Paris - Sølv i fotball Frankrikes flagg Frankrike

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gaston Peltier – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Gaston Peltier – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Gaston Peltier – Olympedia Rediger på Wikidata
**Lille Tøyen Fotballklubb** (stiftet i 1982) er en fotballklubb som dekker områdene Lille Tøyen, Hasle, Lilleberg, Hovin, Keyserløkka og Ensjøbyen nær Oslo Sentrum. Klubben har ca 550 medlemmer, i all hovedsak barnespillere. A-laget befinner seg for tiden i Oslo Fotballkrets 4. divisjon sesongen 2018, mens øvrige lag spiller i aldersbestemte serier satt opp av Oslo fotballkrets. De yngste spillerne spiller i klubbens egne Mikroserie, som avvikles på Hasle skoles kunstgressbane. A- laget spiller sine hjemmekamper på Brynbanen eller Lørenbanen på Økern. 

I sommerhalvåret trener lagene på Lille Tøyen grusbane, Teglverket kunstgressbane, Hasle skoles kunstgressbane, Caltexløkka og Brynbanen. Om vinteren trener lagene i gymsalen på Hasle skole og på Caltexløkka.

Målsetning
----------

Klubbens mål er å gi et aktivitetstilbud til flest mulig i lokalmiljøet og bydelen. Klubben vil tilrettelegge for et positivt og godt miljø for barna og deres foreldre. Klubbens A-lag har som ambisjon å være i toppen i 4. divisjon og delta i Norgesmesterskapet for senior.

Økonomi
-------

Klubben baserer det meste av sin virksomhet på frivillig innsats fra foreldrene til spillerne. 

Klubbens inntekter er i hovedsak medlemskontingenter og treningsavgifter, offentlige tilskudd og bidrag fra Grasrotandelen. Klubben har også noe inntekt fra kiosksalg, kakelotterier og lignende.

Klubbens utgifter er i hovedsak kostnader for å delta i seriespill, leie av treningsfasiliteter og innkjøp av utstyr.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Bryn Kunstgress - Nordic Stadiums

| * v
* d
* r
7. divisjon fotball for menn, Oslo Fotballkrets, avdeling 2, 2024 |
| --- |
|  | 
* Bislett
* Bækkelaget 2
* Gamle Oslo 2
* Huk
* Korsvoll 2
* Langhus
* Lille Tøyen
* OSI 3
* Romsås
* Øvrevoll Hosle

 | Norges flagg |
**Falkvor Lommansson** er en historisk folkevise av den typen som kalles ballader. I 1288 ble flere av de svenske Algotssønnene nødt til å flykte til Norge etter at ridderen Folke Algotsson (hans far var lagmann over Östergötland, derav navnet «Lommansson») hadde gjort seg skyldig i bruderov ved å bortføre den høyættede Ingrid Svantepolksdatter fra herregården Lindö, enda hun var trolovet med den danske drottseten David Torstensson. Folkes bror Peter Algotsson som også flyktet til Norge, var en lærd mann som hadde vært Sveriges kansler.

Balladen skildrer bruderovet romantisk, men i virkeligheten var det nok mest maktpolitisk, for Ingrid Svantepolksdatter var oldebarn både av kong Sverker av Sverige og den danske kong Valdemar. Dermed var hun en opplagt kandidat til å føde en tronarving som kunne samle fiendene av Magnus Ladulås, som satt på den svenske tronen. Kongen oppfattet det også som en politisk handling for Folkes far, og de av hans brødre som ikke fulgte med til Norge, ble kastet i fengsel.

Selv om ridderens navn er endret til «Falkvor Lommansson», er helt uvanlig mye av teksten historisk korrekt. Svært spesielt er det også at de norske ballade-overleveringene fra 1800-tallet gjengir det historiske forløpet nærmest korrekt, i motsetning til svenske og danske overleveringer, enda disse ble nedskrevet langt tidligere.

Falkvors bror Karl fulgte med til det norske hoffet, men dro senere tilbake til Sverige. Han ble straks fanget og halshugget. Om dette finnes det også en dansk ballade, «Karl Algotsøns død» (DgF 182) og en tvilsom norsk variant, «Herre Karl lever fredlaus» (TSB C 18). 

Balladen ble nedtegnet i Telemark på 1840-tallet. Den eneste melodien vi kjenner til visa om Falkvor Lommansson, ble skrevet ned av Olea Crøger.

I TSB katalogen står denne balladetypen som TSB C 15. Den finnes også på dansk (som «Magnus Algotsøn», DgF 181) og svensk («Folke Algotssons brudrov», SMB 60).

Innspillinger
-------------

* Alf Cranner: *Norske viseprofiler*, Den norske bokklubben/Polydor 1976
* Kong Lavring, Polydor 1977 NorLP 301
* Erik Bye: *Norske folketoner*, JB records 1978 DBLP 005
* Veslemøy Solberg *The Strength of the Runes*, Nordicæ 1996, nordCD 100
* Rita Eriksen Tideland, Kirkelig kulturverksted 1996, FXCD 175 også på *Norske Ballader*, Grappa 2009

Referanser
----------

1. ↑  Olav Solberg: *Harpe og sverd* (s. 38)
2. ↑  Olav Solberg: «Balladen om Falkvor Lommannsson – eit historisk trekantdrama frå tidleg 1300-tal» (s. 25), *Mål og Minne* 2017
3. ↑  J. Paludan: «Er Tove-viserne danske eller svenske?», *Historisk Tidsskrift*, bind 6. (1894-95)
**Kate Vernon** (født 21. april 1961) er en canadisk skuespiller.

Bakgrunn
--------

### Tidlig liv og familie

Kate Vernon ble født i Canada, som datter av skuespiller John Vernon og tidligere skuespiller og modell Nancy West. Hennes søster er sangeren Nan Vernon, og hennes bror er Chris Vernon. Familien flyttet til California da Kate var en liten jente. Hun var interessert i å bli arkitekt da hun ble ferdig med high school, men hun følte at hun måtte «*låse seg selv i et galehus*» hvis hun ikke fikk uttrykke seg som skuespiller. Faren prøvde å skremme henne vekk fra yrket, men Kate var fast bestemt på å bli skuespiller.

Hun og mannen Chuck Negron har datteren Annabelle Negron sammen.

Skuespillerkarriere
-------------------

Hun fikk en rolle like etter at hun fylte 20, og fikk flere roller i fjernsynsserier på 1980-tallet. Hun fikk etterhvert en lengre rolle i *Falcon Crest*, der hun spilte rollen som "Lorraine Prescott". Senere fikk hun filmroller, bl.a *Pretty in Pink* (1986), der hun spilte blondinen "Benny", og senere i Spike Lees *Malcolm X* (1992), der hun bl.a. kysset Denzel Washington.

### Battlestar Galactica

I 2003 ble TV-serien fra 1970-tallet, *Battlestar Galactica* brakt tilbake til live, og Vernon fikk rollen som "Ellen Tigh", konen til nestkommanderende på *Galactica*, "Saul Tigh" spilt av Michael Hogan.

Utvalgt filmografi
------------------

*Listen under er ikke komplett*

* 2004–2009 – *Battlestar Galactica*, TV-serie
* 2004 – *CSI: Crime Scene Investigation*, TV-serie 1 episode
* 2001 – *Dawson's Creek*, TV-serie 1 episode
* 1998 – *Star Trek: Voyager*, TV-serie 1 episode
* 1996–1997 – *Nash Bridges*, TV-serie 7 episoder
* 1994 – *LA Law*, TV-serie 4 episoder
* 1992 – *Malcolm X*, film
* 1987–1989 – *Murder, She Wrote*, TV-serie 2 episoder
* 1986 – *Pretty in Pink*, film
* 1984–1985 – *Falcon Crest*, TV-serie 25 episoder
* 1984 – *Dallas*, TV-serie 1 episode

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Internet Movie Database - Bio om Kate Vernon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kate Vernon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Kate Vernon på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Kate Vernon i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Kate Vernon på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Kate Vernon på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Kate Vernon på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Kate Vernon på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Kate Vernon hos TV Guide Rediger på Wikidata

* (en) Kate Vernon hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |
**Asker og Bærum prosti** var et tjenestedistrikt i Oslo bispedømme i Den norske kirke som omfattet menighetene i Asker og Bærum kommuner i Akershus.

Historikk
---------

*Vestre og Østre Aker prestegjeld* ble utskilt fra Christiania domprosti ved kgl.res. av 26. august 1868, gjeldende fra 1. januar 1869. Fra samme dato ble det opprettet et Asker prosti, som ved siden av Vestre Aker og Østre Aker, fikk Asker, Hurum, Lier og Røyken fra Drammen prosti. I forbindelse med delingen av Oslo bispedømme (lov 12.12.1947) kom Hurum, Lier og Røyken tilbake til Drammen prosti fra Asker prosti. Ved Innlemmelsen av Aker i Oslo (lov 11.07.1947) ble alle menighetene i Aker på ny innlemmet i Oslo domprosti. Igjen var da Asker, Østre Bærum og Vestre Bærum. Kgl.res. 16.06.1961 endret navnet til Asker og Bærum prosti fra 01.07.1961. Prostiet ble delt ved opprettelsen av et nytt Bærum prosti. Den første prosten i Bærum prosti ble innsatt av biskopen 06.01.2002.

Referanser
----------

1. ↑  Asker og Bærum prosti Arkivert 3. oktober 2016 hos Wayback Machine. fra Arkivverket : Statsarkivet i Oslo/arkivportalen
Oversiktsbilde mot Elvenes bru.
Skafferhullet
**Elvenes** (skoltesamisk: *Jokknjargg*, nordsamisk: *Johkanjárga*, kvensk: *Jokiniemi*) er ei bygd i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Stedet ligger 9 km fra Kirkenes og har omkring 300 innbyggere. Bygda utgjør en grunnkrets i Østre Sør-Varanger.

Stedet har flere næringsforetak, en velforening og flere barnehager (Lisadellhaugen barnehage og Bjørnehiet familiebarnehage). Elvenes grensestasjon ved Garnisonen i Sør-Varanger ligger like ved Elvenes. Fra 1912 lå bedriften Elvenes Sagbruk og Høvleri her, men bygningene ble brent av tyskerne høsten 1944.

Like ved Elvenes ligger Skafferhullet, egentlig et sand- og grustak, der det tidligere var en grenseovergang til Sovjetunionen ved grensemerke nr. 216 like ved Boris Gleb på russisk side.

Under andre verdenskrig ble fangeleiren Stalag 322 etablert på Elvenes i juni 1941. I forbindelse med evakueringen høsten 1944 ble leiren flyttet og lagt inn under Stalag 330 i Alta.

Ved Elvenes bro der Bøkfjorden møter Pasvikelvas munning er Norge på det smaleste. Avstanden herfra til den russiske grensen er kun 1580 meter i luftlinje. Ikke langt unna Elvenes ligger den russiske enklaven Boris Gleb.

Se også
-------

* Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Eksterne lenker
---------------

* Krigsfangene i Sør-Varanger
* Boris Gleb like ved Elvenes

  


| * v
* d
* r
Norske grensestasjoner ved den norsk-russiske grensen |
| --- |
| Jegerbataljonen GSV | Jarfjord **·** Pasvik | Norges flagg |
| **Tidligere grensestasjoner:** Brattli **·** Elvenes **·** Gjøkåsen **·** Grense Jakobselv **·** Korpfjell **·** Skogfoss **·** Svanvik |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Nitrariaceae** er en plantefamilie som i APG III-systemet omfatter tre slekter og tilhører ordenen Sapindales. Den har ikke fått noe norsk navn, og artene i familien vokser ikke naturlig i den nordiske floraen.

Artene er flerårige urter eller busker. Noen arter har torner. Bladene er kjøttfulle eller sukkulente. Det er ofte fem kronblad og 15 pollenbærere. Frukten er en kapsel eller en steinfrukt. Nitrariaceae er utbredt i de tørre eller halvtørre områdene fra Nord-Afrika og Sør-Europa østover gjennom Asia til Kina og Mongolia. Familien finnes også i sørlige Australia og østlige Mexico.

De tre slektene i familien ble i Cronquist-systemet regnet til leddbladfamilien (Zygophyllaceae), mens Takhtajan plasserte dem i Zygophyllales som tre selvstendige familier, Nitrariaceae, Peganaceae og Tetradiclidaceae. Molekylærgenetiske undersøkelser viser at det ikke er noe nært slektskap med Zygophyllaceae og at likhetene skyldes felles tilpasninger til tørre og varme voksesteder.

Litteratur
----------

* «Nitrariaceae». APWEbsite. Besøkt 28. februar 2016.
* «Nitrariaceae». *Flora of China*. Besøkt 28. februar 2016.
* «Peganaceae». *Flora of China*. Besøkt 28. februar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Nitrariaceae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Nitrariaceae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Nitrariaceae* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Nitrariaceae* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Nitrariaceae* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Nitrariaceae* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Nitrariaceae* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Nitrariaceae* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Nitrariaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Nitrariaceae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Taksonomisk opprydning:** Denne artikkelen trenger en opprydning. Du kan hjelpe Wikipedia ved å forbedre og standardisere den, f.eks. ved å sette inn eller komplettere en taksoboks.

Hennaveksten.
**Henna** (*Lawsonia inermis*) er en busk i planteslekten *Lawsonia* som tilhører kattehalefamilien.

Busken har gulhvite blomster, finnes bare i varmere strøk fra Øst-Afrika til det nordlige Australia, men dyrkes nå også i andre tropiske områder. Av roten får man det rødbruene farvestoffet henna. Blomstene kan brukes til parfyme, såpe eller balsamering. Av frøene presses en fet olje som tidligere ble brukt i Sudan til å smøre på kroppen.

Henna brukes av hinduene som dekorasjon. Det brukes også i forbindelse med bryllup. Palestinske bruder bruker henna på henna-dagen, muslimske brudepar i Pakistan gjennomfører en henna-seremoni, og hinduene i Nord-India pynter bruden med henna.

Referanser
----------

1. ↑  Lomell, Lars (1995). *Så tar jeg deg til brud i år: bryllupsskikker i ulike kulturer*. [Oslo]: Internasjonalt kultursenter og museum. s. 9, 12, 24. ISBN 8291647003.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Henna* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Henna* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Henna* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Henna* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Henna* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Henna* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lawsonia inermis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lawsonia inermis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lawsonia inermis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* The Henna page
* Hvordan bruke henna
* Hva er henna?

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN
 |
**Hermann Tronhus Rhodén** (født 22. april 1993) er en norsk tidligere fotballspiller og nåværende advokatfullmektig i advokatfirmaet Wikborg Rein. Han vokste opp i Krokstadelva, og var vesentlig tilknyttet lag i Drammensregionen. 

Som keeper for Strømsgodset fikk Rhodén sin Tippeliga-debut 3. april 2011 i en bortekamp mot Start. Adam Larsen Kwarasey ble utvist, og Rhodén ble satt inn i hans sted. I 2012-sesongen var han utlånt til Vestfossen. I 2013-sesongen var Rhodén tilbake i Strømsgodset som andrekeeper og sto en halv sesong på rekruttlaget i 2. divisjon inntil han 12. august ble lånt ut til Stoppen Sportsklubb. Han fikk imidlertid ingen spilletid i offisielle kamper mens han var utlånt til Stoppen. 

I 2014-sesongen spilte han 49 kamper i 3. divisjon for Drammen FK, som rykket opp fra 3. til 2. divisjon i 2014. Etter to år i Drammen FK flyttet han til Oslo og begynte i Grorud Fotball før 2016-sesongen. Han var lagets faste keeper frem til han ble skadet den 7. august 2016. Han gikk skadet lenge, og spilte kun én kamp for Grorud i 2017-sesongen. Etter 2017-sesongen la han opp som keeper.

TV-opptreden
------------

I tenårene deltok Rhodén i NRKs TV-serie *Nummer 1 - Norges største keepertalent*, der Frode Grodås og Stig Inge Bjørnebye lette etter Norges største keepertalent i alderen 15-17 år. Rhodén endte på tredjeplass i denne konkurransen.

Referanser
----------

1. ↑  Jørgen B. Hoff (4. april 2011). «Hermann (17) ville spille». Drammens Tidende. Besøkt 12. august 2013.
2. ↑  Pål A. Næss (12. august 2013). «Godset-spiller til Stoppen». Lierposten. Besøkt 12. august 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hermann Rhodén – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Hermann Rhodén – FBref Rediger på Wikidata
* Spillerprofil på Strømsgodsets nettside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Etnografisk kart over Polynesia
Geografisk kart over Polynesia
**Polynesia** er en fellesbetegnelse på øygruppene i de sentrale og sydlige deler av Stillehavet. Øygruppene i Stillehavet deles inn i de tre gruppene Polynesia, Mikronesia og Melanesia, med Polynesia i sydøst.

Geografisk er Polynesia et triangel med sine tre hjørner ved Hawaii, New Zealand og Påskeøya. Samoa, Tonga, Marquesasøyene, Tahiti, Tuamotuøyene, Cookøyene, Tokelau og Fransk Polynesia er andre øygrupper i Polynesia.

Polynesisk mytologi har flere fortellinger om landnåm: om mytisk-historiske personer som seiler ut, oppdager nye øyer og navngir dem. Mange myter trekker linjene fra gudevesen og frem til historiske kongeslekter. Skapelsesberetninger som består av union mellom det mannlige og kvinnelige er et annet trekk. 

| * v
* d
* r
Subregioner |
| --- |
| Afrika | Nordlige Afrika **·** Sentrale Afrika **·** Sørlige Afrika **·** Vestlige Afrika **·** Østlige Afrika |
| Amerika | Karibia **·** Nordlige Amerika **·** Sentrale Amerika **·** Sørlige Amerika |
| Asia | Nordlige Asia **·** Sentrale Asia **·** Sørlige Asia **·** Sørøst-Asia **·** Vestlige Asia **·** Østlige Asia |
| Europa | Nordlige Europa **·** Sørlige Europa **·** Vestlige Europa **·** Østlige Europa |
| Oseania | Australia **·** Melanesia **·** Mikronesia **·** Polynesia |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** VIAF **·** GND **·** NDL **·** NKC **·** GeoNames
 |
Vågan sett over fjorden fra Sandviklia ved Finnsnes
**Vågan** er ei bygd i Lenvik kommune, Troms. Bygda ligger ved Laksfjorden på Senja, en mil sør for tettstedet Silsand. Like over fjorden i nord ser man så godt som hele byen Finnsnes. Vågan ligger ved fylkesvei 227, som går fra krysset mot fylkesvei 860, innerst i Laksfjorden i vest, og fortsetter fra Vågan til Russevåg og Solberg.

Vågan ligger ved Klauvneset, bare noen kilometer fra det gamle handelsstedet Klauva, hvor det er en rekke hustufter som vitner om en svunnen storhetstid. Det er også et lite gravsted på stedet. Klauva hadde sine glansdager på 1800-tallet, men har nå vært fraflyttet i en årrekke. Det er ikke veiforbindelse dit, men stedet er et populært utfluktsmål sjøveien.

Grunnkrets
----------

Vågan tilhører **Vågan/Vassjord grunnkrets**, som omfatter stort sett hele strekningen langs sørsiden av Laksfjorden. I tillegg til Vågan hører også Vassjorda, samt et nyere byggefelt i Laksfjord til grunnkretsen. Vågan/Vassjord er en del av Silsandområdet delområde. Areal: 10,77 km².

Innbyggertall:

| 2000 | 2005 | 2010 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- |
| 130 | 136 | 162 | 159 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Dehydratisering**, også kalt **Zimmers hydrogenesis,** er en kjemisk reaksjon der det avspaltes vann. Dette er en eliminasjonsreaksjon. Fordi hydroksylgruppen (-OH) vanskelig avspaltes, hjelper Brønstedsyre som katalysator ofte ved å protonere hydroksylgruppen for å gi bedre avspalting, -OH2+.

I organisk syntese, finnes mange eksempler på dehydratisering:

* Reaksjon av alkohol til eter

2 R-OH → R-O-R + H2O
* Reaksjon av alkohol til alken

R-CH2-CHOH-R → R-CH=CH-R + H2O
* Reaksjon av karboksyl til syreanhydrid

2 RCO2H → (RCO)2O + H2O
* Reaksjon av amid til nitril

RCONH2 → R-CN + H2O
* **dienolbenzen rearrangement**:

Dienolbenzen rearrangement
* Sukker (sukrose) blir dehydrert :

C12H22O11 + 98% Sulfuric acid → 12 C (grafittisk skum) + 11 H2O damp + Svovelsyre/vann
Reaksjonen er drevet av den eksoterme reaksjon som svovelsyre har med vann.

Vanlige dehydratiserngsmidler; konsentrert svovelsyre, konsentrert fosforsyre, varm aluminiumoksid, varm keramikk.

Referanser
----------

1. ↑  Margaret Jevnik Gentles, Jane B. Moss, Hershel L. Herzog, and E. B. Hershberg (1958). «The Dienol-Benzene Rearrangement. Some Chemistry of 1,4-Androstadiene-3,17-dione». *J. Am. Chem. Soc.* 80 (14): 3702–3705. doi:10.1021/ja01547a058. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

Se også
-------

* Hydratisering

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
**Sander** er ei grend i Eidsvoll kommune i Akershus i Viken fylke. Grenda ligger i delområde Østsida på østsida av Vorma, og kan føres tilbake til gammelnorsk tid. Stedet må ha vært det første til å dyrkes etter at jernet ble tilgjengelig.[] Gårdene har skiftet eier mange ganger inntil slutten av 1800-tallet da Røkholtslekten kom inn som eiere.

Gården ble ganske tidlig delt i en større nedre gård, Negarn, som trolig er eldst og en øvre som ble kalt Okarn.

Sander Nedre
------------

Den nedre og større del av garden har matrikkelnummer 171. Den var fullgård i 1577 og sikkert også i gammelnorsk tid.

### Søstun Sanner

Søstun Sanner hadde i 1865 tre hester, 13 storfe, ti sauer, tre svin, havre, poteter og litt av bygg, erter og rug. Lars Olsen f. 1857 gm. Martine Gudbrandsdtr fra Hol kjøpte Søstun i 1886 og brukte den til 1891. De kjøpte til 12 mål i Saudalen av N Hol. De drev trelasthandel og kjøpte til skog.

Ole Jensen Røkholt (1861–1950) kjøpte Søstun i 1891 for 13000 kr. Han overlot gården i 1921 til sønnen Jens Olsen Røkholt (1893–1974). I 1923 brant låven og fjøset ned til grunnen, og nye driftsbygninger sto ferdig i 1924. I 1954 kjøpte Jens traktor og under krigen selvbinder som ble trukket av tre hester.

I 1973 overtok sønnen Paul som drev videre som faren og i tillegg også fe- og hestehandel. I 1995 overlot Paul gården til nevøen Jens Olav Røkholt f. 1954 som også samtidig overtok Negarden Sanner.

Litteratur
----------

* Andreas Holmsen: Eidsvoll Bygds Historie. Gårdshistorie Bind I.
* Dag Askheim: *Minner om bestemor og bestefar på Søstun Sanner. Kristine og Ole Røkholt og deres etterkommere*. Asker 2001.
**Trenger oppdatering:** Denne sportsartikkelen er ikke oppdatert med ny informasjon. Du kan hjelpe Wikipedia ved å oppdatere den.  

**Arve Grøvan Walde** (født 19. mai 1985) er en norsk fotballspiller som spiller for Fyllingsdalen.

Han spilte tidligere for Brann der han debuterte på A-lagsnivå i 2003, men bortsett fra en kort periode i 2004-sesongen, klarte han aldri å etablere seg på Branns førstelag. I 2006 var han utleid til 1.-divisjonsklubben Løv-Ham og fra 2007 ble han permanent spiller for klubben. Etter seks sesongen i klubben ble Fyllingen og Løv-Ham slått sammen til Fyllingsdalen og Walde fortsatte i den nye klubben. I den nye klubbens første seriekamp skåret Walde tidenes første mål for klubben.

Han har spilt rekke aldersbestemte landskamper for Norge. Walde var en svært sentral spiller på Branns juniorlag som ble norgesmestere for juniorer i 2002. Han var også på banen under cupfinalen i 2004, da Brann ble norgesmestere. Arve Walde er lillebror til Knut Walde som også har spilt for Brann og Løv-Ham.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 26215, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Brann.no[*død lenke*]
3. ↑  ba.no Klar for FKF
4. ↑  bt.no Full pott for FK Fyllingsdalen Arkivert 18. april 2012 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Arve Walde – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Arve Walde – Soccerway Rediger på Wikidata

* (no) Arve Walde – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Arve Walde – FBref Rediger på Wikidata
**Halldor Meland** (født 23. juni 1884 død 25. desember 1976) var en spelemann fra Ullensvang i Hardanger. Han bidro blant annet til å nytolke og fornye gamle slåtter fra Hardanger. Meland skapte også mange nye slåtter, så det er en rik arv av folkemusikk etter ham.

Halldor Meland lærte mye av eldre spelemenn i Hardanger, blant disse var Sjur Håstabø og Olav Håstabø. Han lærte slåtter fra Voss av Ola Mosafinn og førte mange av de gamle Mosafinn-slåttene inn i hardingspelet. Meland hadde mange elever bl.a. Anders Kjerland fra Granvin i Hardanger.

Han ble æresmedlem i Landslaget for spelemenn i 1953 og ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1962

Folkeminnesamleren Rikard Berge nevner Meland som en av de dyktigste spelemennene i Hardanger i artikkelen sin «Spelemenner», som første gang stod i boka *Norges Musikkhistorie* fra 1921.

Hardingfeleverket har 21 slåttenedskrifter etter Halldor Meland, ved Arne Bjørndal, Truls Ørpen, Eivind Groven og Sven Nyhus.

Kilder
------

* Jon Bleie: *Halldor Meland : Eit liv i tonar* 1976 ISBN 82-05-08950-7
* Rolf Myklebust: *Femti år med folkemusikk* 1982 ISBN 82-521-2211-6 side 163-165

Eksterne lenker
---------------

Spelemenner av Rikard Berge.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** KulturNav **·** MusicBrainz
 |
***Deridea*** er en slekt av plasterbiller.

Utseende
--------

Middelsstore, avlange, brunrøde til brunsvarte plasterbiller, hode og forkropp kan ha noe metallglans. Hodet er forholdsvis stort, nesten firkantet, med middelsstore fasettøyne, antennene er nokså korte til nokså lange, kan være trådformede, sagtakkede eller kamformede. Pronotum er nokså lite, neppe bredere enn hodet, dekkvingene er betydelig bredere og jevnbrede.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg som rovdyr på egg av bier, veps eller gresshopper, mens de voksne billene er planteetere. Oljebillene er godt beskyttet av sitt kjemiske forsvar og prøver ikke å gjemme seg vekk eller stikke av. Siden de også gjerne er tunge av egg, virker disse billene trege. Blir billene irritert, skiller de ut et sterkt luktende, oljeaktig sekret, blant annet mellom leddene i beina. Dette inneholder cantharidin og andre stoffer, og vil, om det kommer i kontakt med huden, forårsake blemmer eller åpne sår. Om det svelges, kan det være dødelig for et mindre dyr. Billene beskytter også eggene sine med giftstoffer. Oljebillene er gjerne fargerike, i gult, rødt og svart, eller metalliske. Disse fargene signaliserer at billene er giftige eller usmakelige (aposematisme). Noen arter av plasterbiller kan gjøre skade på jordbruksvekster, blant annet hirse.

Utbredelse
----------

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **plasterbiller** Meloidae Gyllenhal, 1810
					- Underfamilien **Eleticinae** Wellman, 1910
						* Stammen Derideini Wellman, 1910
							+ Slekten ***Deridea*** Westwood, 1875
								- *Deridea curculionides* Westwood, 1875
								- *Deridea flacipennis* Borchmann, 1942
								- *Deridea notata* Thomas, 1897

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.
2. ↑  Westwood, J.O. (1875). Descriptions of new Heteromerous Coleoptera. *Transactions of the Royal Entomological Society of London* 1875(3): 223-232.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Trenger oppdatering:** Denne sportsartikkelen er ikke oppdatert med ny informasjon. Du kan hjelpe Wikipedia ved å oppdatere den.  

**Johan Thorbjørnsen** (født 19. august 1983) er en norsk fotballspiller som spiller for Fyllingsdalen, han er målvakt.

Han var i flere år i Brann og spilte i yngre år for Nymark og Årstad, mens han var utlånt til Hovding i 2003. Thorbjørnsen debuterte i eliteserien i 1. serierunde i 2005-sesongen for Brann fordi førstemålvakt Håkon Opdal var skadet. Han har totalt spilt elleve eliteseriekamper for Brann.

I 2002 ble han norgesmester for juniorer da Brann vant 3-2 mot Bodø/Glimt i finalen på Aspmyra stadion. Han satt på benken da Brann vant cupen i 2004, men fordi han ikke hadde vært innpå i noen av kampene fikk han ikke kongepokalen. Han har vært Branns andrevalg i mål siden sommeren samme år, da Ivar Rønningen ble solgt til Rosenborg.

I 2007-sesongen fikk Thorbjørnsen totalt ni kamper for Brann, først og fremst i NM og i UEFA-cupen. Den harde konkurransen fra førstekeeper Håkon Opdal var hovedgrunnen til at Brann besluttet å låne Johan Thorbjørnsen ut til Sandefjord i 2008-sesongen, men i løpet de fem månedene han var i klubben ble det kun en cupkamp for Thorbjørnsen. Den samme sommeren hentet Brann tilbake Thorbjørnsen, etter skadeproblemer hos de to andre Brann-målvaktene.

Thorbjørnsens kontrakt med Brann gikk ut etter 2009-sesongen og han signerte da en ettårs-kontrakt med Løv-Ham. Etter at han spilte samtlige kamper for klubben i 2010-sesongen forlenget han kontrakten med ett år, med opsjon på ytterligere ett år.

Etter 2011-sesongen ble Løv-Ham og Fyllingen slått sammen til FK Fyllingsdalen og Thorbjørnsen signerte som den første spilleren for den nye klubben.

Referanser
----------

1. ↑   Argentine Soccer Database, oppført som JOHAN THORBJORNSEN, BDFA player ID 52807[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   FBref, FBref spiller-ID 2b809715[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Brann henter hjem keeper». NRK.no. 13.06.2008. Besøkt 27.07.2008.
4. ↑  «Thorbjørnsen klar for Løv-ham». Bt.no. 21. november 2009. Arkivert fra originalen 24. november 2009. Besøkt 21. november 2009.
5. ↑  bt.no Thorbjørnsen og Walde skrev under for Løv-Ham Arkivert 16. desember 2010 hos Wayback Machine.
6. ↑  bt.no Nøkkelspillerne teller på knappene Arkivert 28. desember 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Johan Thorbjørnsen – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Johan Thorbjørnsen – FBref Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Østmarka nasjonalpark** er en norsk nasjonalpark opprettet i 2023, og dekker et område på 54 km² i Oslo, Nordre Follo, Lørenskog, Rælingen og Enebakk kommuner, i Oslo og Akershus fylker. Nasjonalparken består tidligere *Østmarka naturreservat* (18 km²) og 2,5 km² av *Spinneren friluftslivsområde* (3,5 km2). Parken ble opprettet for «*å bevare naturen i seg selv og for å sikre at befolkningen i framtiden har tilgang til mer intakt natur for rekreasjon, friluftsliv og fysisk aktivitet.*» Nasjonalparken består i hovedsak av skog, et særegent skoglandskap med variert topografi og med innslag av myrer, sjøer og vannsystemer, samt mange kulturminner.

Historie
--------

Østmarka naturreservat ble opprettet ved kongelig resolusjon 21. desember 1990, og utvidet 13. desember 2002. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde som økosystem med alt naturlig plante- og dyreliv. Dette store naturreservatet utgjør et verdifullt typeområde for sin region. Reservatet lå i Rælingen, Lørenskog og Enebakk kommuner, sentralt i Østmarka. Oslo kommune overtok som eier av skogsområdet i 1965, og området ble allerede da administrativt fredet.

Landskap
--------

Landskapet er kupert med mange markerte daler, og det finnes både små tjern og større vann i reservatet. Høyden varierer fra 200 til 368 meter over havet, med Tonekollen som den høyeste toppen. Vegetasjonstypene veksler med terrenget. I reservatet er det registrert over 20 nøkkelbiotoper, som er særlig viktige fordi de inneholder sjeldne naturtyper eller arter.

Det er rikt dyreliv i nasjonalparken. Her finnes foruten elg og rådyr, også bever og gaupe, tidvis også ulv.

Referanser
----------

1. ↑  «Østmarka nasjonalpark | Norges nasjonalparker». *Nasjonalparker* **(norsk)**. Besøkt 30. desember 2023.
2. ↑  miljødepartementet, Klima-og (10. november 2023). «Østmarka nasjonalpark og Østmarka friluftslivsområde vernet». *Regjeringen.no*. Besøkt 30. desember 2023.
3. ↑  Direktoratet for naturforvaltning, faktaark

Eksterne lenker
---------------

* Fylkesmannen i Oslo og Akershus, informasjonsark Besøkt 5. oktober 2013

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Naturbase
 |
**Ramstadslottet naturreservat** i Rælingen og Lørenskog kommuner ble opprettet ved kongelig resolusjon 7. desember 2001.
Naturreservatet dekker et totalareal på vel 2 km².

Formålet med fredningen er å bevare en representativ barskog i østlandsområdet med stor variasjon i topografi og skogvegetasjon, med alt naturlig plante- og dyreliv. Området er kupert, og strekker seg fra 220 meter over havet og opp til Barlindåsen på 398 meter over havet. Her finnes enkelte av de største grantrær som er registrert på Østlandet, og det finnes furutrær som er ca 300 år gamle.

Innenfor Ramstadslottet naturreservat er det registrert tre nøkkelbiotoper, som er særlig viktige for det biologiske mangfoldet fordi de inneholder naturtyper, nøkkelelementer eller arter som er sjeldne i landskapet.

Innenfor reservatet ligger Blåtjern, med gode forhold for bading og fiske.

Referanser
----------

1. ↑  Direktoratet for naturforvaltning, faktaark Besøkt 25. februar 2013.

Se også
-------

* Fylkesmannen i Oslo og Akershus, informasjonsark, besøkt 5. oktober 2013

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Horni** er et sted og navnet på tre gårder i Bærum i Akershus: Øvre Horni, Mellom-Horni og Nedre Horni. Bruksnummere fra 64.1 til 64.59 i Bærum. Horni-gårdene ligger over Skuidalen, på Jarenplatået.

Navn
----

Navneopphavet er ukjent, men kan ifølge Ryghs "Norske Gaardnavne" ha sammenheng med en kraftig vinkel i Hornibekken som er eneste utløp fra Ståvivannet:

*64. Horni. udtale hø2nni. -- i Honnini (2 Gaarde) RB. 114. Hornene (søndre) Reg. 20, 1472. Hornenn St. 1 b. Horne 1624. 1666. 1723.1/1.*

*Hornin, sammenstillelse af horn n. sandsynlig i Betydning af Hjørne, Vinkel (Indl. S. 57), og vin. I denne Form haves Sammensætningen ellers kun i Flertalsformen Hornynjar om den Gaard, hvorefter Hornindalen i Nordfjord har Navn; i den omlydte Form Hyrnin i Brandval og i Skogn. Det er muligt, at Navnet her sigter til en Krumning i den Elv, hvorigjennem Stovivandet har sit Afløb.*

Referanser
----------

1. ↑  O. Rygh: Norske Gaardsnavne.

Litteratur
----------

* Arne Mohus: *Stedsnavn i Bærum*. Bærum oppmålingsvesen 1987.
* Liv Martinsen og Harald Winge: *Askers og Bærums historie, Asker og Bærum til 1840*. 1983.
* Jan Eivind Myhre: *Askers og Bærums historie, Bærum 1840-1980*. 1982.
* Paul Borgedal og Lars Berg (redaktører): *Norske Gardsbruk*. Akershus fylke 1941.

Eksterne lenker
---------------

* Hornimarkas venner
* Bilde av Horni på Bærum bibliotek[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Blåvier** (latin: *Salix starkeana*) er en liten og krypende busk av pilefamilien (vierfamilien) av maksimalt 1,5 meters høyde, hvor bladene har jevn bølgekant eller er bølget helrandete. Den har små, nyreformede øreblad. Den foretrekker fuktitørr-frisk jord, skogsbryn, kulturmark, steinur eller langs bekker.

Blåvier er en busk på normalt 30–150 cm meters høyde. Kvistene er snaue og rød-brune, med få furer under barken. Bladskaftene er bare 2–6 mm lange, tidvis brhåret, og bladene er helrandete eller bølgete og 1,5-3,5 cm lange. Bladet er mellomgrønt oppå og blågrønt under, med 5-9 par av sidenerver fra midtnerven og tidvis svakt korthåret oppå. Blomstring i mai-juni, starter like før løvspretten.

Raklene er inntil 6 cm lange og står på 5 – 15 mm lange skaft, og dette rakleskaftet har 0-4 blad. Raklene har lyse skjell, gule, gul-brune eller lysbrune og tidvis hårete. Den blanke og korthårede grønne kapselen er 4–8 mm lang, og står på 2–5 mm lange skaft.

Utbredelse
----------

Blåvier vokser i Eurasia og er i Norden en nordøstlig art med utbredelse i nesten hele Finland, midtre Sverige ned til nordligste Småland, og nordover rundt hele Bottenviken. I Norge spredt fra Sør-Trøndelag i nord til Buskerud hvi sør. I Nord-Fron når den opp til 1250 moh.

### Hybrider

Blåvier danner ikke hybrider som er kjente i Norden.

Kilder
------

* Stenberg, Lennart & Bo Mossberg, Steinar Moen (norsk red.), *Gyldendals store nordiske flora*, Gyldendal, Oslo 2007. ISBN 978-82-05-32563-0.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Blåvier* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Blåvier* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Blåvier* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Blåvier* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Blåvier* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Blåvier* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Blåvier* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Salix starkeana* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Salix starkeana* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Djupdalen og Kjaglidalen naturreservat** ligger i Hole i Buskerud og Bærum i Akershus. Det ble opprettet 20. mars 2015 ved en sammenslåing av *Djupdalen landskapsvernområde* og *Kjaglidalen naturreservat*, som begge ble vernet den 14. juni 2002. Det nye naturreservatet har et areal på 4 436 dekar. Formålet med naturreservatet er å bevare et område som utgjør en spesiell geologisk forkastning med bergarten rombeporfyr, og som inneholder truet, sjelden og sårbar natur.

Verneområdet består av en forkastningsdal som strekker seg fra Isi avfallsanlegg i nord-nordvestlig retning mot Bureheim. Dalen er V-formet og dalbunnen er preget av Isielva og dens arbeid. Noen steder er dalsidene så bratte at dalen danner juv. Djupedalen, som i Bærum går over i Kjaglidalen, er en vill dal der berggrunnen består av den spesielle bergarten rombeporfyr. Skogen domineres av gran med innslag av edelløvskog. De sørlige deler av dalen huser et usedvanlig stort mangfold av vegetasjonstyper, plantearter og plantesamfunn. I tillegg finnes en rekke sjeldne og plantegeografisk interessante arter.

Djupdalen har i tidligere tider vært benyttet til beite, jakt og fiske. Nede i dalen finnes spor etter bosetninger og livlig ferdsel mens de øvre delene har vært mindre brukt.

Vernet av dalen har først og fremst vært begrunnet utfra geologiske kriterier. Djupdalen er det eneste området hvor det finnes en komplett lagserie av lavabergartene på Krokskogen. Det var her en først forsto dannelsesrekkefølgen og oppbygningen av lavabergartene som bredte seg ut over Krokskogen i permtiden for 250 mill. år siden. Området egner seg derfor godt til geologisk forskning og undervisning.

Se også
-------

* Verneområder i Akershus
* Verneområder i Buskerud

Referanser
----------

1. ↑  (no) Djupdalen og Kjaglidalen naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase

Eksterne lenker
---------------

* Forskrift om vern av Djupdalen og Kjaglidalen naturreservat, Bærum og Hole kommuner, Akershus og Buskerud

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Lawrence Donald Soens** (født 26. august 1926 i Iowa City i Iowa i USA, død 1. november 2021 i Sioux City i Iowa) var en amerikansk katolsk prelat og biskop av Sioux City.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Lawrence Donald Soens studerte filosofi og teologi ved *Kenrick-Glennon Seminary* i Shrewsbury i Missouri, og fullførte doktorgradsstudier ved University of Iowa i Iowa City. 

### Prest

Han ble presteviet av biskop Ralph Leo Hayes for bispedømmet Davenport den 6. mai 1950. Han virket i menighetssjelesorg og var også lærer ved *St. Ambrose Academy* i Davenport, rektor ved *Regina High School* i Iowa City og rektor ved *St. Ambrose Seminary*, og fakultetsmedlem ved *St. Ambrose College* i Davenport.

### Biskop av Sioux City

Den 15. juni 1983 utnevnte pave Johannes Paul II ham til biskop av Sioux City. Erkebiskopen av Dubuque, James Joseph Byrne, bispeviet ham den 17. august samme år; medkonsekratorer var Gerald Francis O'Keefe, biskop av Davenport, og Frank Henry Greteman, biskop emeritus av Sioux City. 

I 1997 anmodet Soens om å få en koadjutor-biskop. Den 19. august 1997 utnevnte pave Johannes Paul II msgr. Daniel DiNardo fra bispedømmet Pittsburgh til dette.

Soens' avskjedssøknad ble innvilget av Den hellige stol den 28. november 1998. Han var da 72 år gammel.

Etter at han trakk seg som biskop av Sioux City, ble Soens anklaget for å ha seksuelt misbrukt mindreårige studenter i løpet av sin periode som rektor ved Regina Catholic High School i Iowa City på 1960-tallet.[2]

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) \* bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) \*1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) \*1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi (1595-1632) \*1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) \*1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) \*1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) \*1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) \*1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) \*1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) \*1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) \*1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) \*1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) \*1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) \*1823
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) \*1828
* Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) \*1871
* Pave Pius X (1835-1914) \*1884
* Kardinal Gaetano de Lai (1853–1928) \*1911
* Kardinal Raffaele Carlo Rossi (1876–1948) \*1920
* Kardinal Amleto Giovanni Cicognani (1883–1973) \*1933
* Erkebiskop James Joseph Byrne (1908–1996) \*1947
* Biskop *Lawrence Donald Soens* (1926–2021) \*1983

Referanser
----------

1. ↑  www.catholic-hierarchy.org soens, lest 19. april 2023

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Catholic-Hierarchy
 |
Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.
**Eldbjørg Willassen** (født **Eldbjørg Willassen**, 17. januar 1948 i Trondheim) er en norsk tidligere håndballspiller fra Tune i Østfold som ble nordisk mester i håndball 1967 og 1970 med Norge. Hun var målvakt.

Willassen debuterte på landslaget i 1965. To år senere imponerte hun stort med sitt målvaktspill under nordisk håndballmesterskap og bidro til at Norge vant mesterpokalen. Også da Norge forsvarte den nordiske mestertittelen i 1970, bidro Willassen til norsk triumf i Østfold. Fram til 1971 spilte hun 60 landskamper, alle på rad. I sin siste landskamp, under Håndball-VM i 1971, voktet hun målet da de norske kvinnene slo Nederland 8-7 og tok en 7. plass i mesterskapet.

I 1964, 16 år gammel, var Willassen med på å vinne NM utendørs med Skjeberg IF, en prestasjon hun og laget gjentok i 1966 og 1968. Siden ble hun innendørsmester i 1969, utendørsmester i 1970. De to siste NM-pokalene vant hun som målvakt i SK Freidig.

Kilder
------

* Magnus Breili: *Sport i navn & tall*. Oslo 1971
* Landskampstatistikk
**Myrtevier** (*Salix myrsinites*) er en liten busk av pilefamilien (vierfamilien) av maksimalt 1 meters høyde og oppreist. Arten vokser hos oss i innlandet og fjellet fra Langfjella i Agder og helt opp til Barentshavet, samt i et belte sørover gjennom Finland til Bottenviken. Den foretrekker fuktig og kalkholdig grunn, myr, strender, veikratt, kildedrag og reinrosehei. Den kan danne hybrid med sølvvier og svartvier.

Myrtevier er en busk på normalt 20–100 cm lengde, og er grovt oppstigende og knudrete. Bladene er sagtakkete, prikkete og mellom/mørkegrønne, inntil 3 cm lange. Nervene oppå har bukler mellom, nervene på undersiden er opphøyet og blader er blekere på undersiden. Fjordårsblad er visne og brune. Ørebladene har også kjerteltenner langs kanten, er lansettformet og inntil 6 mm lange. Bladskaftene er 1–4 mm lange. Blomstring i juni.

Raklene er lange og står på inntil 2 cm lange skaft med 2-5 blader. Raklene er svart-brun-røde og er hårete. Den hårete kapselen er 4–6 mm lang, og har et kort skaft, bærer en 1 mm lang purpurfarget griffel, og har arr som er bøyd utover.

Utbredelse
----------

Myrtevier vokser i Europa og er i Norden utbredt i sør nord til og med hele Finnmark og sørøstover til Bottenviken, men knapt i Sverige utenom Kjølen-fjellene. Hos oss vokser den i innlandet og fjellet fra Langfjella i Agder og nordover, men lite langs kysten bortsett fra i nord. I Jotunheimen går den tradisjonelt opp til 1.750 meters høyde.

### Varianter og hybrider

Myrtevier har to kjente hybrider:

* *Hybrid* Myrtevier-sølvvier *(Salix glauca x myrsinites)*
* *Hybrid* Myrtevier-svartvier *(Salix myrsinites x myrsinifolia)*

Kilder
------

* Stenberg, Lennart & Bo Mossberg, Steinar Moen (norsk red.), *Gyldendals store nordiske flora*, Gyldendal, Oslo 2007. ISBN 978-82-05-32563-0.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *myrtevier* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *myrtevier* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *myrtevier* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *myrtevier* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *myrtevier* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *myrtevier* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *myrtevier* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *myrtevier* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Salix myrsinites* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Salix myrsinites* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |