recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
| Kong Kristian IVs krone |
| Fyrstelige og adelige titler |
| Keiser og keiserinne

---

Konge og dronning

---

Kurfyrste og kurfyrstinne

---

Storhertug og storhertuginne

---

Erkehertug og erkehertuginne

---

Hertug og hertuginne

---

Storfyrste og storfyrstinne

---

Markgreve og markgrevinne
Marki og markise

---

Fyrste og fyrstinne

---

Greve og grevinne

---

Borggreve og borggrevinne
Vicomte og vicomtesse

---

Baron og baronesse
Friherre og friherrinne

---

Ridder og dame

---

Edler og edle

---

Herre og dame |

**Storhertug** (it. *granduca*, ty. *grossherzog*) er en europeisk fyrstetittel.

Cosimo I av Medici, hertug av Firenze, var den første fyrste som antok tittelen storhertug. Den fikk han tildelt i 1569 av pave Pius V. Før første verdenskrigs slutt ble denne verdigheten innehatt av statsoverhodet i Luxembourg (siden 1815) samt av seks tyske fyrster, nemlig herskerne i Hessen-Darmstadt og Baden (siden 1806), Sachsen-Weimar-Eisenach, Mecklenburg-Schwerin og Mecklenburg-Strelitz (siden 1815) samt Oldenburg (siden 1829). Kongen av Preussen bar tittelen *storhertug av Nedre Rhinen og Posen*, mens keiseren av Østerrike bar tittelen *storhertug av Toscana og Kraków*.

Se også
-------

* Storfyrste

Eksterne lenker
---------------

* (en) Grand Dukes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Kyrelitjønn naturreservat** er et naturreservat i Valle kommune. Reservatet er et 132 dekar stort område nord for Kyrelitjønn, et lite vann som ligger nord for fylkesvei 45 på strekningen mellom Rotemo og Ofte. Naturreservatet ble opprettet som Kyrelitjern naturreservat 10. oktober 1986 sammen med Vestedjan naturreservat i Bygland kommune, Storslåtta naturreservat i Evje og Hornnes kommune samt Farmyrane naturreservat og Melandsmyrane naturreservat i Iveland kommune. 19. oktober 2012 ble navnet endret til nåværende navn.

Formålet med vernet er å ta vare på artsrike bakkemyrer. Kyrelitjønn naturreservat er et slikt område med innslag av rikmyrvegetasjon. Det veksler mellom små flekker med fastmark og smale myrkompleks. I floraen finner man vestarktisk rypebunke, kildemosen Philonotis seriata og et stort innslag av korallrot.

Referanser
----------

1. ↑  Forskrifta hos lovdata.no
2. ↑  (no) Kyrelitjønn naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
Nitedals Krudtværk
**Nitedals Krudtværk** var et norsk kruttverk beliggende ved Ørfiske i Nittedal. Kruttverket ble anlagt av ingeniøren Georg Frølich i 1882, da han kjøpte en tomt på 435 dekar fra gårdene Bjertnes og Mo. 
Produksjon av svartkrutt startet 22. november 1883.
Svartkruttet ble benyttet til ulike formål, men grunnlaget for produksjonen i Nittedal var først og fremst hvalfangsten. Det ble brukt svartkrutt både som drivmiddel i harpunkanonen og i selve harpunen. I 1896 begynte kruttverket også produksjon av røksvakt krutt, som hadde militær anvendelse i skytevåpen. Fra 1906 produserte verket også det nye sprengstoffet *Echo*, som var en rimeligere erstatning for dynamitt. Dessuten tålte dette slag og støt uten å eksplodere, og egnet seg derfor godt til granater. Bedriften produserte også haglpatroner. 

Frølich drev kruttverket til 1917, da det ble solgt og innlemmet i det nyopprettede Norsk Sprængstofindustri, som senere ble fusjonert inn i Dyno Industrier. Bedriften trappet ned produksjonen av røyksvakt krutt etter 1917, og produksjonen av granatsprengstoffet Echo opphørte i 1920-årene. Fra da har produksjonen primært vært rettet mot det sivile marked.

Arbeidsstokken bestod av mellom 16 og 50 arbeidere. Virksomheten medførte stor eksplosjonsfare, og tilsammen 17 personer ble drept i ulykker ved fabrikken. Den største ulykken inntraff 7. mai 1919, da sju mennesker omkom. Den siste ulykken 30. desember 1976 krevde to menneskeliv.

Verket ble lagt ned i 1978.

Referanser
----------

1. ↑  «Historisk stoff fra Nittedal og Hakadal, Nitedals Krudtværk». Nittedalsporten.no. Arkivert fra originalen 31. desember 2010. Besøkt 11. februar 2012.
2. 1 2 3 4  Hans Nordby (1999). *Farlig bedrift - farlig arbeid En undersøkelse om forhold ved Nitedals Krudtværk 1883-1976*. Oslo: Institutt for kulturstudier, avdeling for etnologi, Universitetet i Oslo.
3. ↑  «Norsk Sprængstofindustri A/S». Norsk Teknisk Museum. Besøkt 11. februar 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Batman: The Killing Joke** er et tegneseriealbum skrevet av Alan Moore, og tegnet av Brian Bolland, utgitt av DC Comics i 1988.

En norsk utgave med tittelen *Batman: Det glade vanvidd* ble utgitt av Semic i 1989. Historien fokuserer på forholdet mellom superhelten Batman og hans erkefiende Jokeren med vekt på skjebnefellesskapet og de psykologiske likhetene mellom dem. Fortellingen er delcis en gjenfortelling og utdypning av Jokerens opprinnelseshistorie og dels et kidnappingsdrama, der Batman tar på seg å redde politimester Gordons datter. 

Fortellerteknisk er *The Killing Joke* å regne som en videreføring av *Watchmen*, som Moore fullførte året før. Historien har en stram struktur og kjennetegnes særlig av de visuelt eller verbalt sammenføyede sceneovergangene, den symmetriske oppbygningen, de visuelle gjennomgangsmotivene og den bevisste farveleggingen (av John Higgins). Albumet ble en kritisk og kommersiell suksess,[] og både Moore og Bolland ble belønnet med flere priser (både Harvey- og Eisnerprisen).[] Den norske utgaven fikk Sproingprisen for 1989.

Handling
--------

Mannen som senere skal bli Jokeren arbeider som ingeniør som slutter i jobben i et kjemisk selskap for å begynne som standup-komiker. Men denne planen mislykkes snart. Desperat etter å forsørge sin gravide kone, går mannen med på å lede to kriminelle skurker gjennom det kjemiske anlegget hvor han tidligere hadde jobbet, slik at de kan rane bedriften som ligger rett ved siden av det kjemiske anlegget. Men kort tid senere informerer politiet ham om at både hans kone og ufødte barn har omkommet i en ulykke. Rammet av sorg forsøker ingeniøren å trekke seg fra planen, men de kriminelle tvinger ham til å holde på forpliktelsene sine.

Men inne på det kjemiske anlegget møter de sikkerhetspersonell, og det oppstår en skuddveksling. De de to forbryterne blir snart drept. Ingeniøren blir deretter konfrontert av Batman. Livredd hopper mannen inn i det kjemiske anleggets avfall. Han klarer deretter å stikke av gjennom et rør, og havner rett utenfor anlegget. Mannen oppdager til sin skrekk at alle kjemikaliene fra anlegger har bleket huden hans kritthvit permanent, farget leppene hans røde, og farget håret hans helt grønt. Hans nye vansirede ansikt, sammen med tapet av familien hans, driver mannen til galskap. Dette markerer begynnelsen på Jokeren.

En dag reiser Batman til Arkham Asylum, for å snakke med Jokeren om å avslutte deres årelange feide. Men der oppdager han at Jokeren allerede har stukket av fra mentalsykehuset. Jokeren skyter deretter Barbara Gordon, og kidnapper faren hennes: politi-kommissær James W. Gordon. Barbara blir permanent lam og havner i rullestol etter denne konfrontasjonen. Jokeren tar Gordon med til en nedslitt fornøyelsespark hvor han plasserer Gordon i et bur. Batman lokaliserer endelig kommissær Gordon til fornøyelsesparken. Jokeren forsøker å overtale sin erkefiende om at samfunnet er en vits som det ikke er verdt å slåss for, og det tar bare én dårlig dag å drive en vanlig mann til vanvidd.

Kilder
------

* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Nissum Bredning rundt 1900
**Nissum Bredning** er den vestligste delen av Limfjorden i Danmark. Den ligger mellom Thyborøn Kanal i vest, hvor fjorden har forbindelse med Nordsjøen, og Oddesund i øst. Den har et areal på rundt 200 km² og har en dybde på opp til 6 meter. Fra øst til vest er det cirka 24 kilometer, og fra Gjeller Odde i sør er det cirka 10 kilometer mot nord til Røjensø Odde, og herfra fortsetter Krik Vig videre nordover.

I vest, ved Thyborøn og Harboøre Tange, ligger noen 50 km² store, men bare 1-2 meter dype sandbanker, kalt *Fjordgrund* og *Gåseholm*, som er dannet av sandvandring fra Thyborøn Kanal. En skipsled, kalt *Sælhundeholm Løb*, går mot sør fra kanalen og ned langs tangen til Rønland, hvor den dreier mot øst og inn i bredningen.

Sør for Harboøre Tange ligger byen Harboøre, hvor kysten svinger mod øst-sørøst. Ved Hygum Nor ligger utløpet fra Ferring Sø, og litt lenger øst ligger Gjeller Odde med lagunen Gjeller Sø. Øst for Gjeller Odde strekker Lem Vig seg inn mot sør til byen Lemvig. Nissum Bredning fortsetter videre mot øst til den opptil 35 meter høye klinten ved Toftum Bjerge, med skråttstilte lag fra tre forskjellige istider. Ved Toftum svinger kysten mot nord opp til Oddesund, hvor Oddesundbroen fører både vei og jernbane over til Thyholm.

Kysten fortsetter mot nordvest til den smale landtangen ved Draget, som knytter Thyholm til resten av Thy og skiller Nissum Bredning fra Skibsted Fjord noen få hundre meter mot øst. Rundt 3 kilometer lengre vest ligger Røjensø Odde, hvor kysten dreier mot nord langs Krik Vig.

Naturvern
---------

* Nissum Bredning er en del av Natura 2000-område 28: *Agger Tange, Nissum Bredning, Skibsted Fjord og Agerø*, og er både fuglebeskyttelsesområde, habitatområde og ramsarområde.
* Både Harboøre Tange og Agger Tange ble fredet i 1984 – et område på i alt 2 400 hektar.
* Et 200 hektar stort område øst for Harboøre, Sønderholme Enge og Plet Enge, ble fredet i 1984 for å beskytte en rekke planter.
* Ved Gjeller Odde er 90 hektar mellom lagunen Gjeller Sø og fjorden fredet.
* Ved Toftum Bjerge er 49 hektar fredet ved Åmølle og Gejlgård Bakke.

Referanser
----------

1. ↑  «28 Agger Tange, Nissum Bredning, Skibsted Fjord og Agerø». *naturstyrelsen.dk/*. Naturstyrelsen, Miljøministeriet. Besøkt april 2014.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* Nissum Bredning, på Den Store Danske

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames
 |
**Hawala** (fra arabisk حوالة DIN: *ḥawāla* «veksel / endring») er en metode eller et system for overføring av verdier og/eller betalingsformidling mellom ulike land.

Omfang
------

Systemet brukes oftest hvor betalingsmottakerne bor i land som ikke har et normalt fungerende bankvesen eller hvor innførsel av valuta av andre grunner er forbundet med problemer, som for eksempel i Somalia. Hawalasystemet har i stor utstrekning vært brukt av emigranter fra slike land (typisk fremmedarbeidere, flyktninger, asylsøkere o.l.) for å overføre penger til familiemedlemmer i hjemlandet.

Organisering
------------

Hawala organiseres gjerne ved at penger innbetales til en betrodd person (innsamler) i landet hvor betaleren oppholder seg. Innsamleren har kontakt over telefon, telefaks eller e-post med en hawala-sentral/kontor i mottakerlandet som bemyndiges til å utbetale tilsvarende hva innsamleren har mottatt i en gangbar valuta til oppgitte mottakere. Tradisjonelt vil mottakerne ha kjennskap til et «kodeord» som de bruker for å identifisere seg for hawalasentralen, slik at sentralen vet at pengene utbetales til rett person. 

Hawalasentralen får oppgjør for sine utlegg på flere ulike måter: 

* Innsamleren betaler tilsvarende beløp til mellommenn i naboland som bringer (muligens smugler) valuta fysisk over til mottakerlandet.
* Hawalasentralen kjøper varer fra leverandører i utlandet som mottar oppgjør fra innsamleren. Varene leveres i mottakerlandet, enten til hawalasentralen, eller forbrukere som betaler hawalasentralen.

Omkostninger som påløper og eventuelle provisjoner til mellomleddene beregnes og belastes normalt overfor betalerne i avsenderlandet.

Juridisk vurdering
------------------

Hawalavirksomhet lovreguleres ulikt fra land til land. I Norge er virksomheten ikke i prinsippet kriminell, men vil i praksis bare være tillatt dersom den er basert på konsesjon i henhold til lov om finansieringsvirksomhet. Det kreves i utgangspunktet en grunnkapital på minimum € 5 000 000 for å få slik konsesjon, og virksomheten vil bl.a. være regulert av hvitvaskingsloven. I flere tilfeller er personer som har drevet hawalavirksomhet i Norge blitt straffedømt.

Se også
-------

* Aval

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Andreas Bakke Foss: *Vil legalisere Hawala.* Aftenposten 3. mars 2008
* VG: Stortingsflertall vil legalisere hawala, 11. mars 2008

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Dekor på et av flyene til Hawaiian Airlines i 2007  Foto: Vards Uzvards 
**Hawaiian Airlines, Inc.** er det største flyselskapet i delstaten Hawaii og det 10. største flyselskapet i USA, og har base på Honolulu internasjonale lufthavn. De har flyruter til Asia, Amerikansk Samoa, Australia, Hawaii, New Zealand og det amerikanske fastland. Hawaiian Airlines er det eldste flyselskapet i USA som ikke har hatt den fatal ulykke. De er også øverst på listen over amerikanske flyselskaper som er mest punktlig, samt de med færrest kanselleringer og bagasjeproblemer.

Flåte
-----

Hawaiian Airlines’ flåte per april 2020

| Type | Antall | Ordrer | Opsjoner | Bemerkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A321neo | 17 | 1 | 9 | Levering mellom 2017 og 2020. |
| Airbus A330-200 | 24 | — | — |  |
| Boeing 717-200 | 20 | — | — |  |
| Boeing 787-9 | — | 10 | 10 | Levering starter i 2021. |

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Hawaiian Airlines – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Bathse spuisluis og spuikanaal** (no.: *Slusen og kanalen ved Bath*) er en del av Deltaprosjektet (ned.: *Deltawerken*). Anlegget ligger ved Bath i kommunen Reimerswaal på Zuid-Beveland i den nederlandske provinsen Zeeland. Slusen og kanalen er ikke for skipsfart, men for regulering av vannstand og for å sørge for gjennomstrømming av vann i et antall (kunstige) innsjøer. Slusen er bygget opp av seks firkantede betongkanaler som lar ferskvann strømme til Westerschelde, uten at pumper brukes. Den ligger ved enden av *Bathse spuikanaal* som er en 8,4 kilometer lang, 140 meter bred og 7 meter dyp kanal bygget parallelt med Schelde-Rijnkanalen. Gjennom komplekset strømmer maksimalt 8,5 million m³ vann per dag, 100 m³ per sekund. 22. mai 1986 var kanalen ferdig til å taes i bruk, mens ringdiket rundt slusen ble ferdigstilt i 17. september samme år.

Bathse spuisluis og spuikanaal er ikke en del av Nederlands forsvar mot springflo, men et avløpssystem som sørger for at ferskvann fra Volkerak, Zoomsjøen, Markiezaatssjøen og Schelde-Rijnkanalen kan strømme ut i Westerschelde. Etter at deltaprosjektet var ferdig, hadde disse (kunstige) innsjøene ikke lengre noen naturlig gjennomstrømning av vann. Dette problemet ble løst blant annet med denne slusen og kanalen. Man slipper «rent» ferskvann inn via Volkerakdemningen, mens det «gamle» føres bort via dette komplekset. Videre føres også vann fra vestlige deler av provinsen Noord-Brabant via Schelde-Rijnkanalen til Westerschelde på denne måten.

Sammen med Philipsdemningen, Markiezaatskade og Oesterdemningen faller dette komplekset under det som kalles *kompartimenteringsarbeidene*. Disse ble anlagt for å forhindre at sand- og leirebanker (ned.: *schorren* og *slikken*) skulle komme til å lide når tidevannet ikke lengre hadde fritt spill i Oosterscheldes delta.

Konstruksjon
------------

I 1980 begynte man med forberedelsene til byggingen av slusen, mens kanalen ble påbegynt i 1982. Ved siden av arbeidene på disse byggverkene, var det nødvendig å bygge flere broer, blant annet for motorveier og toglinjen mellom Roosendaal og Vlissingen (Zeeuwse linje). Kanalen ligger på vestsiden av Schelde-Rijnkanalen, parallelt med denne.

Eksterne lenker
---------------

* om Bathse spuisluis (engelsk)

| * v
* d
* r
Demninger i det nederlandske Deltaprosjektet (1958–1997) |
| --- |
| Stormvloedkering Hollandse IJssel **·** Zandkreekdemningen **·** Veerse Gatdemningen **·** Grevelingendemningen **·** Volkerakdemningen **·** Haringvlietdemningen **·** Brouwersdemningen **·** Markiezaatskade **·** Oosterscheldekering **·** Oesterdemningen **·** Philipsdemningen **·** Bathse spuisluis **·** Hartelkering **·** Maeslantkering |
Kart
**Storhertugdømmet Frankfurt** var en fransk marionettstat i Rhinforbundet i dagens Tyskland. Den oppstod etter Napoleons okkupasjon i 1810 ved sammenslåing av det tidligere fyrsterkebispedømmet Mainz' (*Kurmainz*) territorier med den frie riksbyen Frankfurt am Main. Karl Theodor Anton Maria von Dalberg, Mainz' siste erkebiskop og kurfyrste, ble storhertug, men territoriet ble i virkeligheten styrt av franske kommissærer. 

Ifølge konstitusjonen skulle storhertugdømmet ved Dalbergs død tilfalle Napoleons stesønn, Eugène de Beauharnais. Storhertugen abdiserte til fordel for Beauharnais den 26. oktober 1813, etter Napoleons nederlag i folkeslaget ved Leipzig. Storhertugdømmet falt i desember 1813, da byen Frankfurt ble erobret av allierte tropper. Frankfurt ble gjenopprettet som fri by (byrepublikk), mens det meste av det øvrige territorium som hadde tilhørt storhertugdømmet ble til slutt annektert av Bayern.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
***Phloeostichus*** er en liten slekt av biller.

Utseende
--------

En liten (3,5-4,5 mm), avlang, mørk, lett glinsende bille med oransje flekker på dekkvingene. Hode, brystskjold og dekkvinger er tydelig skilt av innskjæringer. Ikke tydelig hårete, oversiden har kraftig mikroskulptur. **Hodet** er stort og bredt med små, runde utstående fasettøyne. Antennene er omtrent så lange som hode og brystskjold til sammen, 11-leddete, det innerste leddet er pæreformet, det tre ytterste danner en svakt antydet kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er litt bredere enn langt, omtrent firkantet sett ovenfra, med noen dype groper nær midten. Sidekanten er tydelig avsatt med flere utadrettede, kraftige tenner eller knøler. **Dekkvingene** er parallellsidige, betydelig bredere enn brystskjoldet, med tydelige skuldre. De har tydelige, grove lengdepunktrekker. **Beina** er middels lange og tynne, særlig føttene er slanke. **Larvene** er ikke tilstrekkelig beskrevet.

Levevis
-------

Lite er kjent om biologien til disse billene. Den europeiske arten, *Phloeostichus denticollis*, antas å leve under løs bark på døde trær, larvene har blitt funnet under barken på lønn.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Palearktis, fra Mellom-Europa i vest til Øst-Sibir i øst.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
				+ Familien **Phloeostichidae**
					- Slekten ***Phloeostichus*** Redtenbacher, 1842
						* *Phloeostichus denticollis* Redtenbacher, 1842 – Mellom-Europa og Øst-Sibir

Kilder
------

Leschen, R.A.B. Lawrence, J.F. og Slipinski, S.A. 2005. Classification of basal Cucujoidea (Coleoptera: Polyphaga): cladistic analysis, keys and review of new families.
*Invertebrate Systematics* 19 (1): 17-73.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Phloeostichus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Phloeostichus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Phloeostichus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Phloeostichus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Phloeostichus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Phloeostichus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Phloeostichus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Phloeostichus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

*Phloeostichus denticollis*, fra *Atlas of the family Phloeostichidae of Russia*.
SG Flensburg-Handewitt i 2007
**SG Flensburg-Handewitt** (stiftet i 1990) er en tysk håndballklubb fra Flensburg i Schleswig-Holstein i Tyskland, som spiller sine kamper i Flens-Arena.

Klubbens herrelag spiller i bundesligaen i håndball for menn. Klubben vant EHF-cupen i 1997 og cupvinnercupen i 2001 og 2012. I 2003 ble klubben nr 2 i Bundesligaen, og vant sin første nasjonale tittel ved å slå Tusem Essen i den tyske cupfinalen. Det åpnet for tre strake cuptitler, og i 2004 vant klubben sitt første seriegull. Klubben ble nummer to i EHF Champions League i 2004. Klubbens trener fra 2017 er Maik Machulla. Svensken Ljubomir Vranjes var trener fra 2010 til 2017.

Den norske tidligere landslagsspilleren Johnny Jensen spilte i klubben fra 2003 til 2010. Roger Kjendalen, Christian Berge, Frode Hagen, Frode Scheie, Jan Thomas Lauritzen, Alexander Buchmann, Glenn Solberg, og Erlend Mamelund har også spilt i klubben.

Nordmannen Magnus Abelvik Rød spilte da klubben tok sitt andre seriegull i 2018. Fra 2018 spiller nordmennene Torbjørn Bergerud, Magnus Jøndal og Gøran Johannessen i klubben.

Referanser
----------

1. ↑  «Abelvik Rød (20) i fokus da Flensburg vant dramatisk gull». *www.vg.no* **(norsk)**. 3. juni 2018. Besøkt 28. januar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) SG Flensburg-Handewitt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Bundesligaen i håndball for menn 2020/21 |
| --- |
|  | 
* 1898 Stuttgart
* 2000 Coburg
* Balingen-Weilstetten
* Bergischer
* DHfK Leipzig
* Erlangen
* Essen
* Flensburg-Handewitt
* Friesenheim
* Frisch Auf Göppingen
* Füchse Berlin
* Hannover-Burgdorf
* Kiel
* Lemgo
* Magdeburg
* Melsungen
* Minden
* Nordhorn-Lingen
* Rhein-Neckar Löwen
* Wetzlar

 | Tysklands flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND
 |
**SHA** (**Secure Hash Algorithm**) er en samling av kryptografiske sjekksumsfunksjoner (engelsk: *checksum*) som er designet av National Security Agency (NSA). De tre SHA-algoritmene er konstruert forskjellig og er mest kjent som SHA-0, SHA-1, SHA-2 og SHA-3. 

SHA-0 og SHA-1 er ikke ansett som sikre, SHA-1 er ikke anbefalt brukt til anvendelser innen sikkerhet etter 2010. 

SHA-256, SHA-512, SHA-224 og SHA-384 hører til SHA-2-familien og bruker den samme algoritmen. Forskjellen er at de har ulik størrelse på den ferdige hash-verdien (256/512 biter). 

SHA-3-familien har de samme størrelsene som SHA-2-familien.

Eksempler
---------

### Eksempler på SHA-1

Her er et eksempel på SHA-1 med ASCII-tegnsett. ASCII er også brukt i resten av eksemplene.

```
SHA1("The quick brown fox jumps over the lazy dog")
= 2fd4e1c6 7a2d28fc ed849ee1 bb76e739 1b93eb12
```

Den minste forandring i meldingen vil gjøre store forandringer i resulterende hash-verdi. Ved å forandre "dog" til "cog", for eksempel, så vil det bli forandring i 81 av de 160 bitene.

```
SHA1("The quick brown fox jumps over the lazy **c**og") 
= de9f2c7f d25e1b3a fad3e85a 0bd17d9b 100db4b3
```

Resultatet for en tom streng (lengde 0) er:

```
SHA1("")
= da39a3ee 5e6b4b0d 3255bfef 95601890 afd80709
```

Denne voldsomme endringen er et følge av Avalanche-effekten.
**Michael «Mikko» Kozarowitzky** (født 17. mai 1948) er en finsk racerfører. Med solid bakgrunn i forskjellige formelbil-serier kom han til Formel 1 i 1977. Han kjørte for RAM-teamet som kjørte March 761-biler. Han deltok i Sveriges Grand Prix 1977, men mislyktes i å kvalifisere seg, hovedsakelig på grunn av for lite trening med bilen.

Hans andre forsøk var Storbritannias Grand Prix 1977 hvor han ikke klarte å før-kvalifisere seg etter en ulykke med Rupert Keegan under trening. Kozarowitzky brakk armen i ulykken og forlot teamet da de ville at han skulle kvalifisere seg med reservebilen, selv om han var skadet. Han hadde planer om å komme tilbake i 1978, men han fikk ikke støtte, og valgte å legge opp sporten.

Resultater
----------

### Fullstendige Formel 1-resultater

(Forklaring) (Resultater i uthevet skrift indikerer **pole position**, resultater i kursiv indikerer *raskeste runde*)

| År | Team | Chassis | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Plass | Poeng |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | RAM Racing | March761 | CosworthDFV 3,0 V8 | ARG  | BRA  | RSA  | USW  | ESP  | MON  | BEL  | SWEDNQ | FRA  | GBRDNPQ | GER  | AUT  | NED  | ITA  | USA  | CAN  | JPN  | **-** | **0** |

Se også
-------

* Liste over Formel 1-førere.

Portal: Formel 1
**Paal Fredheim** (født 16. oktober 1963 i Tromsø) er en tidligere norsk fotballspiller og fotballtrener.
Fredheim var toppscorer for Vålerenga i 1986 og 1987. Han kom fra klubben IL Morild som er fra Myre i Vesterålen. Han har senere vært trener for en rekke lag i osloområdet. Han var assistenttrener til Kjell Sverre Hansen Wold i Skeid junior, da de vant Norgesmesterskapet i både 1998 og 1999.

Paal Fredheim er far til Daniel Fredheim Holm, som fulgte i sin fars fotspor og spilte for både Skeid og Vålerenga i tidsrommet 2003-2009. Daniel er i dag spillende assistenttrener for KFUM-Kameratene Oslo.

Klubber som spiller
-------------------

* IL Morild (-1982)
* Vålerenga (1983–1987)
* Strømmen (1988)
* Vågakameratene (1989)
* Gjelleråsen (1990–1991)
* Skeid (1992–1993)
* Bærum (1994)

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 250098, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paal Fredheim – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Paal Fredheim – WorldFootball.net Rediger på Wikidata
* Profil hos altomfotball.no
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Ungarns flagg Ungarn |
| VM i turn |
| Sølv | VM 1930 i Luxembourg |  Svingstang |

**Miklós Péter** (født 27. april 1906 i Budapest, død 18. juli 1978 samme sted) var en ungarsk turner. Han representerte *Budapesti Torna Club*. 

Han deltok i tre olympiske leker og et verdensmesterskap for Ungarn. Dette ga ham én medalje; sølv i svingstang under verdensmesterskapet i turn 1930. 

Under hans første OL, i 1928, kom Ungarn kom på 10.-plass i lagkonkurransen. Hans beste plasseringer individuelt var 39.-plass i bøylehest og hopp. Sammenlagt kom han på 69.-plass. Under OL 1932 gjorde han det bedre; Ungarn fikk 4.-plass i lagkonkurransen, og han fikk 4.-plass i tauklatring og 7.-plass i både hopp, skranke og svingstang individuelt. Han fikk 16.-plass sammenlagt. I 1936 deltok han i sitt siste OL, her ble det 7.-plass i lagkonkurransen.

Referanser
----------

1. 1 2   oppført som Péter Miklós, mek.oszk.hu, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   epa.oszk.hu[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   epa.oszk.hu[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Miklós Péter – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Miklós Péter – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata
***Paa Guds Veje*** er en didaktisk roman fra 1889 av Bjørnstjerne Bjørnson. I romanen setter Bjørnson kristen moral opp mot en moral som er inspirert av utviklingslæren. De to motstridende moralsynene blir personifisert gjennom barndomsvennene Ole Tuft, som er prest, og Edvard Kallem, som er lege.

Handling
--------

Bokens hovedpersoner er de to vennene Ole Tuft og Edvard Kallem. Også Edvards søster Josefine har en fremtredende rolle. Boken følger dem fra barndommen og frem til de er voksne. Ole ønsket som barn å bli misjonær, og ender opp som prest. Edvard blir lege, og er stadig kritisk til kristendommen, hvilket påvirker hans forhold med vennen Ole allerede i barndommen.

Ole forelsker seg i Josefine, Edvards søster, og som voksne gifter de seg. Edvard gifter seg med Ragni, en fraskilt kvinne. Dette ekteskapet fordyper konflikten mellom Edvard og Ole; Josefine stiller seg på ektemannens side mot broren.

Språk
-----

Bjørnson skrev *Paa Guds Veje* på et språk, som var hans forslag til hvorledes riksmålet burde være. Rettskrivingen skiller seg sterkt fra både moderne bokmål og datidens dansk; eksempler på unike skrivemåter i boken er blant annet *æn* istedenfor *end*, *ner* for *ned*, *nætop* for *netop*, *fræm* for *frem*, *kvæll* for *kvæld*, *igæn* for *igen*, *blét* for *blevet,* og *kænne* for *kende*. Rettskrivingen er ikke alltid konsistent, og språket er, i dette stadiet, eksperimentalt og har ikke nådd Bjørnsons endelige riksmål. 

I et etterord i boken skrev Bjørnson følgende kommentar om sin rettskriving: «Sprogforholdene i Norge er slike, at går vi ikke den landsgyldige uttale imøte, så får bygdemåls-stræverne ret. Og forsømmer vi de krav på sansynlighed, som også må gøres til sprogformen, når folks tale og tænkesæt skal fæstes, så hævner det sig snart i foredraget. Men skriftsproget er hos os gledet for langt bort fra talesproget, til at jeg tør være følgestræng. Avvikelserne er ellers flere, æn jeg selv ønsket, fordi jeg er en dårlig tryk-retter. Men de, som laster mig for min gode vilje, skulde huske, hvad min forrige forlægger sa mig, at jeg tapte tusener på min retskrivning, - og at jeg likevel blir ved».

Referanser
----------

1. 1 2  Bjørnson, Bjørnstjerne (1889). *På guds veje*. Kjøbenhavn: Gyldendal.

Portal: Litteratur
**Roskilde Bank** er en dansk lokalbank med hovedkontor i Roskilde og med 24 filialer rundt den danske hovedstadsregionen.

Roskilde Bank ble grunnlagt i 1884 og i 1996 fusjonert med Ringsted Sparekasse. Banken ble som følge av insolvens overtatt av Danmarks Nationalbank og Det Private Beredskab til Afvikling af Nødlidende Banker, Sparekasser og Andelskasser 24. august 2008. Banken er formelt notert på Københavns Fondsbørs, men handelen er suspendert. Banken hadde omkring 32 000 aksjonærer. Banken var av Danmarks interesseorganisasjon for banker, Finansrådet, oppført som Danmarks tiende største finansvirksomhet.

I 2007 kom banken i søkelyset for kjøp av egne aksjer, men ble i en revisjonsrapport frikjent selv om banken hadde overtrådt reglene om innberetning til Finanstilsynet.

Bankens verdi på den danske børsen har falt 87 prosent siden april 2008. Banken har tapt milliarder på utlån. Roskilde Bank fant ingen kjøpere og måtte 25. august 2008 la den danske Nationalbanken overta.

Roskilde Bank var inspirasjon for Lise Nørgaard til den fiktive *Korsbæk Bank* i tv-serien Matador.

Referanser
----------

1. ↑  De største pengeinstitutter Arkivert 9. juni 2008 hos Wayback Machine. – *Finansrådet*
2. ↑  Aftenposten 27. august 2008. Roskilde Bank
3. ↑  Rikke Danielsen & Jens Aagaard (31. august 2008). «Med hang til grådighed». Søndagsavisen. s. 7.

Eksterne lenker
---------------

* Roskilde Banks hjemmeside

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Sengegavl av treverk.
En **sengegavl** er et møbel som festes til hodeenden eller fotenden av en seng (henholdsvis **hodegavl** eller **fotgavl**).

Historisk bruk
--------------

Historisk hadde sengegavler en funksjon som varmeisolasjon mot trekk og kulde i dårlig isolerte bygninger, og var derfor fremstilt av materialer som var mindre termisk ledende. De gav ofte et mellomrom fra veggen og ut til sengen slik at kald luft skulle falle fritt ned til gulvet istedet for ned på sengen.

I dag
-----

I dag, med bedre oppvarmede boliger, brukes sengegavler av estetiske og andre praktiske årsaker som å hindre at puter faller ut av sengen. De kan også ha lagringsplass for bøker og andre personlige gjenstander, belysning og lading av elektronikk. På sykehus kan sengegavler huse kritiske medisinske funksjoner.

Se også
-------

* Gavl

Referanser
----------

1. ↑  «The Headboards Original Purpose». BedBoards Design Co. Besøkt 22. juli 2014.
2. ↑  «40 Dreamy DIY Headboards You Can Make by Bedtime». DIY&Crafts. Besøkt 22. juli 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Headboards (bed components) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Ilha Solteira-demningen** er en demning og et vannkraftverk i Urubupunga-utbyggingen, i elven Paraná i det sørøstre Brasil. Anlegget ligger i delstaten São Paulo, og forsyner kraft til storbyene São Paulo, Rio de Janeiro og Belo Horizonte. Installert kapasitet er 20 x 160 MW = 3.440 MW totalt, det 12.kraftigste kraftanlegget i verden i 2007.

Den stod ferdig i 1980 etter konstruksjon siden 1967. Reservoaret er 150 km langt, 1230 km² i areal og har et største volum på 21.2 km³. Dammen er i alt 6.200 meter lang og 76 meter høy. Avrenningen er maksimalt 40 000 m³/sek.

Tre vannkraftanlegg er forbundet med hverandre i Paraná – Ilha Solteira, llha Ceca, og Jupia.

Referanser
----------

1. ↑   www.ctgbr.com.br, besøkt 12. desember 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* V. K. Rurnyantsev og T. M. Rurnyantseva[*død lenke*] - «The Ilha Solteira hydroelectric plant (Brazil)» - Working paper.

| * v
* d
* r
Demninger i Paraná |
| --- |
|  Ilha Solteira **·** Jupiá **·** Porto Primavera **·**  **·**  **·** Itaipu **·**     Yaciretá |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Til venstre Oberste SA-Führer Adolf Hitler og til høyre SA-Stabschef og fungerende leder av SA Ernst Röhm (myrdet 1934), partidagene i Nürnberg 1933.  Foto: Bundesarchiv, Bild 146-1982-159-21A 
**SA-Stabschef** («stabssjef i SA») var den nest høyeste paramilitære grad i det tyske nazistpartiets Sturmabteilung (SA) fra 1931 til 1945. Ettersom Adolf Hitler i 1930 utnevnte seg selv til Oberste SA-Führer, var ikke organisasjonens øverstkommanderende lenger i stand til å styre SA fra dag til dag. Rangen Stabschef ble derfor innført, og den som hadde den var den faktiske leder av SA.

Kun tre personer hadde graden Stabschef:

* Ernst Röhm (1931–1934)
* Viktor Lutze (1934–1943)
* Wilhelm Scheppmann (1943–1945)

Graden ble regnet som likeverdig med generalfeltmarskalk i Wehrmacht.

Insignier
---------

De tidligste insignier for graden bestod av et eikeløv på jakkeslaget. Ernst Röhm bar dette i begynnelsen av sin tid som Stabschef. Etter hvert økte hans autoritet, og dette gjenspeiles i at han fra midten av 1931 begynte å bære to eikeløv, og senere tre. 

Fra 1933 bestod insigniene av to korslagte lanser omkranset av en halvsirkel av eikeløv. I 1934 ble de endret igjen, til et trebladet eikeløv med en krans av eikeløv rundt, tilsvarende insigniene til Reichsführer-SS.

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Lavere grad:**SA-Obergruppenführer** | ***Grad i Sturmabteilung*****SA-Stabschef** | Høyere grad:**Oberste SA-Führer** |
**MFI 13** var en prototype som ble bygget i februar 1965 som prototype for SAAB 97, senere kjent som Sonett II. Den ble bygget av *Malmö Flygindustri (Mfi)* siden dette selskapet hadde erfaring med å jobbe med glassfiberkonstruksjoner. Karosseriet på prototypen ble imidlertid bygget i stål. MFI 13 ble designet av flyingeniøren Björn Andreasson. En annen konkurrerende prototyp, Saab Catherina, ble designet av Sixten Sason og ble levert en måned senere av ASJ (*Aktiebolaget Svenska Järnvägsverkstäderna*) i Arlöv. Begge prototypene ble sendt til Trollhättan for nærmere vurdering og MFIs bil ble ansett for å være den best egnede for videreutvikling. Begge bilene hadde den samme totaktsmotoren som i SAAB Sport og som ga 60 hestekrefter (45 kW) og ga bilen en topphastighet på 160 km/t.

Våren 1966 hadde *Projekt 97* kommet så langt at en testserie med 24 biler kunne bygges i Arlöv. Når serieproduksjonen ble startet i slutten av året hadde mange detaljer blitt endret, eksempelvis bremser, ventilasjon, grill og parkeringslys.

Eksterne lenker
---------------

* MFI13 på Saabmuseum.com
Leopard 2A5 tilhørende *Bundeswehr*
 To Panzer III under slaget om Hellas, april 1941
***Panzer*** er et tysk ord som betyr «panser». Ordet brukes også om panservogner, stridsvogner, og generelt pansrede kampkjøretøy. Ordet brukes som et lånord, ofte angående tysk militære.

Bruk
----

Navnet brukes oftest om militærformasjoner, som *Panzerdivision* («panserdivisjon»), og i navn på panservognsmodeller, som Panzer IV.

Opprinnelse
-----------

Det foreldede tyske begrepet er *Panzerkampfwagen* («panserkampvogn»), hvis moderne synonym er *Kampfpanzer* eller kun *Panzer*. Den første tyske panservognen, A7V fra 1918, ble referert til som *Sturmpanzerwagen* («stormpanservogn»).

Det tyske ordet «*Panzer*» refererer til enhver form for panser, som i *Plattenpanzer* («platepanser»), *Kettenpanzer* («ringbrynje»), eller generelt *gepanzert* («pansret»). Ordet kan også vise til beskyttende skall eller hud i dyreriket, som *Schildkrötenpanzer* («skilpaddeskall»). Ordet kommer av fransk *pancier* («brystplate»), igjen fra latin *pantex* («buk», «vom»).

Se også
-------

* Panzerschreck
* Panzerschiff

Referanser
----------

1. ↑  Harper, Douglas. «panzer». *Online Etymology Dictionary* **(engelsk)**.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Roskilde 6** er et langskip funnet ved Vikingskipshallen i Roskilde i 1997. Skipet var opprinnelig 36 m langt, og er det lengste krigsskip som noensinne er funnet fra vikingtiden. Skipet var et langskip av type skeide med 39 par årer og en besetning på cirka 100 mann, hvorav 78 roere. Skipet er datert til cirka 1025, tilvirket et sted ved Oslofjorden, og trolig ødelagt og forlatt ca. 1060.

Roskilde 6
----------

Skipet er bygget av eik og er av høy håndverksmessig kvalitet. Analyser av treverket har vist at trærne som skipet er bygd av, ble hugget i nærheten av Oslofjorden, kanskje Østfold, eller mer sannsynlig Vestfold, i år 1025. Skeiden hadde blitt omhyggelig reparert og bar ikke preg av slitasje, men akterstevnen hadde blitt delvis opphugd trolig da det var forsøkt trukket inn på lavt vann. Reparasjonen ble sannsynligvis utført et sted i de baltiske landene.

Konstruksjonen på skeiden viste flere interessante nyheter om hvordan de danske langskipene var bygd, kjølen som er lagd av eiketre, var satt sammen av et midterstykke og to endestykker mot stevnene, tilsammen var hele 32 meter langt. Bunnstokkene eller spanter hadde en innbyrdes avstand på 78 cm som også er avstanden mellom årene, ovenpå spantene er tofter satt over skipsdekket som roere sittet på.

Ifølge viten fra arbeidet med andre vikingskip er det foreslått en mulig rekonstruksjon av riggen. Den besto av et stort råseil på nesten 200 kvadratmeter satt på en høy mast i midtskipet.

Utenfor skipet, under plankene i styrbordssiden, ble det funnet en naturgren som var stukket inn i en svart flintestein. En runeinnskrift på grenen kunne leses: «Sakse ristet disse runer...»

Funnet
------

Vikingskipshallen i Vikingskipsmuseet i Roskilde ble utvidet i 1990-årene, i arbeidet ble en U-formet kanal utgravd inn i fjordbredden omkring bygningen som innholdte Skuldelevskipene fra Roskilde Fjord. *Roskilde 6* ble funnet i februar 1997 på dørstokken til det nye museet.

Under utgravningen av kanalen fant arbeiderne til alles overraskelse 9 skipsvrak som alle er klinkbygd fra slutten av vikingtiden og inn i middelalderen. Gravmaskinene gjorde stor skade på de fleste vrakene som ble utgravd og tatt i forvaring av museet. På *Roskilde 6* er nesten hele kjølen bevart. Hele babord side er borte, men ca 25 prosent av bordgangene midtskips på styrbord side er bevart.

I juni 2013 åpnet vandreutstillingen "VIKING" på Nationalmuseet i København, hvor rekonstruksjonen av skipet vises for første gang. I et 37 meter langt stålskjelett er vrakrestene av skipet innmontert. Etterhvert skal hele utstillingen, inkludert stålskjelettet med skipsdelene, vises både på British Museum i London og ved Museum für Vor und Frühgeschichte i Berlin. Konserveringen av det arkeologiske trematerialet er foretatt av Nationalmuseet i København i en langson prosess hvor man har benyttet en vannløselig og stabil voks, PEG-2000,og deretter frysetørring. Arbeidet har vært ledet av konservator Kristiane Strætkvern.

Eksterne lenker
---------------

* Roskilde 6 skipet
* The Roskilde 6 Ship

Portal: Danmark
|  |
| --- |
| Intet bilde |
| Britisk etterretningsrapport angående en S446 på Fjell festning. |
| Info |  |
| Type | Regelbau |
| Klasse | A |
| Funksjon | Kommandobunker |
| Tekniske data |
| Lengde | 21,8 m |
| Bredde | 16 m |
| Bestykning | 1x ringstand for MG34 eller MG42 |
| Annet utstyr | Entfernungsmesser 10M (avstandsmåler, 10 meter bred) |
| Betongtykkelse | 3,5 m |
| Mannskap | ca. 30 mann |

**S446** var en tysk regelbau-bunker («standardisert byggverk»). S446 var en kommandobunker i to etasjer, og var en av de største regelbau-bunkere som fantes. For tekniske detaljer og byggemåte, se Regelbau.

S446 var en kommandobunker, og tilhørte Kriegsmarines regelbau-system. Bunkeren huset plotte- og kommandorom, og også en 10-meter bred avstandsmåler, som kunne finne retning og avstand til et mål. Fra denne bunkertypen ble kystartilleri dirigert, og en kunne her hente inn data fra eksterne sensorer, dersom en ikke selv hadde visuell kontakt med målet.

Bunkeren var ikke særlig utbredt. Den ble helst bygget hvor der fantes store kanoner med lang rekkevidde, som trengte en kraftig avstandsmåler. I Norge er den bygget tre steder, på Fjell festning, Austrått fort, som begge huset et kanontårn fra slagskipet Gneisenau og på Vardås fort på Nøtterøy. Utenfor Norge finnes den også kun to steder, i Corvee og Seydlitz, begge i Frankrike. En var planlagt bygget ved Schelde i Belgia, men denne ble aldri ferdig.

Se også
-------

* Bunker

Portal: Andre verdenskrig
**Léogâne** er en kystby i departementet Ouest i Haiti. Den hadde i 2012 en beregnet folkemengde på 100 349, med 190 682 i kommunen med samme navn. Léogâne er en havneby og ligger om lag 29 km vest for landets hovedstad Port-au-Prince. 

I 2010 var Léogâne ved episenteret for jordskjelvet på Haiti den 12. januar, og ble katastrofalt rammet ved det at 80-90% av byens bygninger ble ødelagt. Titusener omkom.

Charlemagne Péralte
-------------------

Charlemagne Péralte, leder for den haitiske motstandskamp mot den amerikanske okkupasjon av landet som tok til i 1915, hadde vært militær offiser stasjonert i Léogâne. Han gikk ut av militæret og nektet å overgi seg til de amerikanske styrker uten kamp. Han dro til sin fødeby Hinche og begynte motstandskampen (kalt *cacos*) mot okkupasjonsmakten.

Jordskjelvet i 2010
-------------------

Léogâne var ved episenteret for jordskjelvet på 7,0 momentmagnituder som rammet Haiti den 12. januar 2010. Et team fra FN som noen dager etter vurderte tilstanden i tre større byer vest for Port-au-Prince meldte at Léogâne var det hardest rammede området med ødeleggelser av 80-90 prosent av bygningsmassen og ingen gjenværende offentlig infrastruktur. Nær hver eneste struktur av sement var brutt sammen. Det militære anslo at 20.000 til 30.000 mennesker var omkommet.

Personer fra Byen
-----------------

Léogâne var fødested til taínodronningen Anacaona og til Marie-Claire Heureuse Félicité, kona til den haitiske revolusjonslederen Jean-Jacques Dessalines (1758), og til Simone Duvalier, som en gang var Haitis førstedame.

### Referanser

1. ↑  *Population totale, population de 18 ans et plus estimées en 2012* Arkivert 19. september 2013 hos Wayback Machine. Institut Haïtien de Statistique et d'Informatique, 2012, s. 15.

Eksterne lenker
---------------

* The Louverture Project Wiki

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Rumpler Flugzeugwerke**, vanligvis bare kjent som **Rumpler**, var en tysk flyfabrikk grunnlagt i Berlin av den østerrikske ingeniøren Edmund Rumpler i 1909 som **Rumpler Luftfahrtzeugbau**.. Fabrikken bygde i starten bare kopier av Etrich Taubes endekkere, men dreide mot å bygge rekognoseringsfly, dobbeltdekkere av egen design i løpet av første verdenskrig i tillegg til et mindre antall jager- og bombefly. Rumpler mislyktes i å sikre seg en plass i etterkrigstidens marked og selskapet ble oppløst i 1920.

Bygde fly
---------

* Rumpler 6B
* Rumpler B.I
* Rumpler C.I
* Rumpler C.III
* Rumpler C.IV
* Rumpler C.VI
* Rumpler C.VII
* Rumpler C.VIII
* Rumpler D.I
* Rumpler G.I

Se også
-------

* Rumpler Taube
* Rumpler Tropfenwagen, bil tegnet av Edmund Rumpler etter selskapet ble oppløst.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Gunston, Bill (1993). *World Encyclopedia of Aircraft Manufacturers*. Annapolis: Naval Institute Press. s. 259.
2. ↑  Kroschel, Günter (1994). *Die Deutschen Militärflugzeuge 1910–1918*. Herford: Verlag E.S. Mittler & Sohn. s. 100.
***Rummikub*** er et brikkespill for tre eller fire spillere. Det fikk Spiel des Jahres-prisen i 1980 og ble også kåret til årets spill i Nederland i 1983. 

Spillet er i slekt med rummy-kortspillene og det tyrkiske brikkespillet Okey. Det blir produsert av Lemada Light Industries og blir utgitt av Alga i Norge, Sverige og Finland.

Historie
--------

Spillet ble oppfunnet av Ephraim Hertzano på 1940-tallet. Hertzano bodde den gang i Romania, hvor kortspill var forbudt. For å omgå dette forbudet lagde han små spillebrikker i plast istedenfor kort og tok utgangspunkt i reglene for kortspill han kjente. 

I begynnelsen lagde han bare spill for venner og kjente, men snart ble etterspørselen så stor at han også begynte å levere de hjemmelagde spillene til butikker. 

På 1950-tallet flyttet familien til Israel, hvor han fortsatte å lage spill for hånd og fikk startet lokal distribuering. Han inviterte distributører og butikkeiere til spillekvelder hjemme hos seg, og slik økte interessen for spillet sakte, men sikkert. 

Etter hvert kunne han starte masseproduksjon av spillet, og eventyret fortsatte.

Slik spiller man
----------------

Turneringer og mesterskap
-------------------------

Det spilles turneringer og internasjonale mesterskap i Rummikub. VM ble for første gang arrangert i 1991 og avholdes hvert tredje år. NM ble så vidt vites arrangert for første gang i 2003 og avholdes nå hvert tredje år, som VM.

### Verdensmestre i Rummikub

* 1991: Masato Kuwabara, Japan
* 1994: Nehad Zahran, Egypt
* 1997: Peter Mentzij, Nederland
* 2000: Carla van Perlo, Nederland
* 2003: Masato Kuwabara, Japan
* 2006: Jacqueline Beekman, Nederland
* 2009: Andrea Papazissis, Brasil
* 2012: Matthijs Delvers, Nederland
* 2015: Kouzo Saito, Japan

#### Norske VM-deltakere

* 2003: Vidar Aas (Nr 16 av 26 spillere)
* 2003: Sandroz Salim (Nr 21 av 26 spillere, spilte for Irak)
* 2006: Sigurd E. Kvannes (Nr 23 av 30 spillere)
* 2009: Bayda K. Rashid (Nr 29 av 31 spillere)
* 2012: Sandroz Salim Aspanea (Nr 11 av 30 spillere)
* 2015: Bayda K. Rashid (Nr 12 av 32 spillere)

### Norgesmestre i Rummikub

* 2003: Sandroz Salim
* 2004: Bayda K. Rashid
* 2005: Sandroz Salim
* 2006: Sigurd E. Kvannes
* 2009: Bayda K. Rashid
* 2012: Bayda K. Rashid
* 2015: Bayda K. Rashid
* 2018: Sigurd E. Kvannes

(Fra og med 2006 arrangeres NM hvert tredje år)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Rummikub – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Rummikub Introduksjon til spillet, historie, regler, spilletips m.m. (engelsk)
**Overskattedireksjonen** ble opprettet ved reskript 2. februar 1762 og opphevet 8. april 1782. Oppgaven var å forvalte ekstraskatten, utskrevet første gang i 1762. Ledelsen var kollegial og besto av fem direktører. Direksjonen befant seg i Danmark. I Norge bestyrte zahlkassereren den norske kassen lokalt. I perioden 1776–1782 ble de norske glassverkene drevet under ledelse av direksjonen. I 1778 endret direksjonen navn til Statsbalanse- og overskattedireksjonen.

Spredte pakker utskilt fra Overskattedireksjonen ble overført fra Rigsarkivet i København til det norske Riksarkivet i 1937. De utgjør et delarkiv på 1,7 hyllemeter, som omfatter tidsrommet 1762–1782. Det består av dokumenter ordnet dels etter avsendere og dels etter emner. Det finnes også regnskapssaker etter administrasjonen av ekstraskatten. Det overførte arkivet gjelder særlig glassverk, gruvedrift og kobberproduksjon.

Referanser
----------

1. ↑  Imsen, Steinar: «Rentekammeret» i *Norsk historisk leksikon* (Lokalhistoriewiki).
2. ↑  Winge, Harald: «Ekstraskatten 1762» i *Norsk historisk leksikon* (Lokalhistoriewiki).

Eksterne lenker
---------------

* Katalog over arkiver i Norge etter overskattedireksjonen, se XXI Finansarkivene.[*død lenke*]