**Marie Catherine Cadière** (født 12. november 1709 i Toulon, død på ukjent tidspunkt) var en sentral skikkelse i en berømt rettssak i Frankrike som fant sted i 1731.

Beskrivelse
-----------

### Bakgrunn

Marie-Catherine Cadiére var datter av en kjøpmann i Toulon. Helsen hennes ble alvorlig påvirket av pesten i 1720, og hun levde under tilsyn av sin mor – som var blitt enke – og sine tre brødre. 

### Kontakt med pater Girard

Marie-Catherine interesserte seg for religion og mystisisme. Da hun var atten år gammel sluttet hun seg til en løselig organisert gruppe av kvinner som, skjønt de levde i sine egne hjem, viet seg til bønn og meditasjon. Den ånderlige veilederen for denne gruppen var en prest som senere skulle bli anklaget for å ha misbrukt henne: jesuitten Jean-Baptiste Girard, som Marie-Catherine hadde møtt første gang i 1728. Hun hadde – kanskje under påvirkning fra pater Girard – lidd av en slags psykisk spenning som Girard presenterte som en helgens stigmata og himmelske visjoner. Girard ble senere beskyldt for å ha satt henne i en hysterisk tilstand og utnyttet henne seksuelt. 

### Rettssak

I 1731 ble hun stilt for retten i Aix anklaget for hekseri og fikk da stor sympati fra allmenheten, som betraktet rettergangen som en anledning til å vise avsky for jesuittene. Hun ble dømt som skyldig i første instans, men dommen ble senere opphevet. Den første kjennelsen av 11. september 1731 dømte henne til døden, men den 10. oktober 1731 ble hun erklært uskyldig.

Familien hennes hadde i denne sammenhengen anmeldt pater Girard for å ha utnyttet sitt skriftebarns avhengighet og hjelpeløshet til å begå alvorlige seksuelle overgrep mot henne. Pater Girard ble beskyldt for å ha forsterket hennes sykelige utilstand og forført henne i skriftemål til seksuell omgang, og for å ha sørget for at hun tok abort. Andre som hadde skriftet for ham gav støttende fremstillinger i retten, men den 10. oktober 1731 ble presten frifunnet av domstolen i Toulon.

Marie-Catherine Cadières dødsår er ukjent; hun synes å ha forsvunnet etter rettssaken, og dette ble også ansett som mystisk. 

### Litteratur, propaganda

Rettsprosessene ble næring for den pågående konflikten mellom jesuitter og jansenister, som den gang var svært heftig og ble ansett som å berøre selve forståelsen av katolisismen. Striden om pater Girards skyld eller uskyld engasjerte ikke bare opinionen i Frankrike, men fant interesse langt utover landets grenser. Mange sanger, dikt og stridsskrifter ble skrevet, og striden stod i sammenheng med den generelle striden om kirkens rolle i samfunnslivet.

Saken ble i årevis gjenstand for oppmerksomhet, og den inspirerte til litteratur. Voltaire beskjeftiget seg med den, og dessuten avfødte den romanen *Thérèse philosophe*, som var et av de mest solgte libertinske verk på 1700-tallet. I anagrams form ble personene Girard og Cadière skildret. Den jesuittfiendlige polemikken på 1800-tallet fremholdt Girard som selve begrepet på den korrupte geistlige.

Referanser
----------

1. ↑   Social Networks and Archival Context, oppført som Catherine Cadière, SNAC Ark-ID w6x37dzd, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Robbins, Rossell (1974). *The Encyclopedia of Witchcraft and Demonology* (Twelfth utg.). New York, N.Y.: Crown Publishers, Inc. s. 70.  Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)

Kilder
------

* Kurzbiographie, Website der Universität Trier
* *Prozeß zwiſchen dem P. Girard, Societat. Jeſu, Rectoris des Seminarii de la Marine zu Toulon, und der Jungfer Cadiere. Aus dem Frantzöſchen Original ins Teutſche übersetzet.* Cölln am Rhein, 1732.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |