recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Beinisvørð, set fra Sumba
**Beinisvørð** (470 moh.) ligger på øya Suðuroy, Færøyene i Sumbiar kommuna kommune. Det er den nest høyeste sjøklippen på Færøyene. Beinisvørð ligger nordvest for Færøyenes sydligste bygd, Sumba, sydvest for Lopra. Dikteren Poul F. Joensen fra Sumba nevner Beinisvørð i flere av sine dikt. Fjellet går vertikalt ned i havet på vestsiden, på østsiden er det dekket av gress og er en del av Sumba. Fra vestkysten ses Beinisvørð fra Hesturin mellom Sumba og Lopra, Lopranseiði ved Lopra og Eggjarnar ved Vágur. Før var Beinisvørð viktig for folk fra Sumba, som samlet fugleegg og fanget fugler som de kunne spise. I 1975 og 1976 var det to jordskred som endret fjellets utseende og ødela de fleste av fuglenes boplasser. Ved foten av Beinisvørð finnes flere stakker og skjær, blant annet Rivustakkar.

Referanser
----------

1. ↑  «US.fo». Arkivert fra originalen 23. desember 2018. Besøkt 9. november 2015.
2. ↑  «Bilde av Rivustakkar på Panoramio». Arkivert fra originalen 3. september 2014. Besøkt 28. august 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Beinisvørð – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Beinisvørð – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Færøyene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Melanakken** (også skrevet *Mælanakken*) er et fjell rett ved Årnes, sentrum i Åfjord kommune. Det har en høyde på 345 meter over havet.

Den mest vanlige og korteste ruten opp er en sti rett opp fra gården under, men for å unngå det luftige partiet ved *Lilletoppen* kan man gå en grusvei opp til vannverkets høydebasseng, og følge en sti videre derfra. Melanakken er et flott utsiktspunkt, fra hvilket man kan se store deler av kommunen. Fra toppen, *Stortoppen*, har man særlig god utsikt utover mot kysten, mens man fra Lilletoppen har fin utsikt over sentrum. Navnet Melanakken kommer av Melan-gårdene som ligger rett under, som har fått navnet av sandmelene i området.

*Nakkasprinten* er et terrengløp som går fra banken på Årnes til toppen av Melanakken, og er en tradisjon under de årlige *Åfjordsdagan* på sommeren. Rekorden på 14:46 minutter ble satt av Magnar Skarsvåg under Åfjordsdagan 2008. Løpet kan sammenliknes med trappeløpet *Empire State Building Run-Up* på 320 meter, rekorden er der 10:25 minutter.

Referanser
----------

1. ↑  Melanakken på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  «Melanakken - 345moh». *peakbook.org*. 9. mars 2016. Besøkt 4. februar 2017.
3. ↑  «Melanakken». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 4. februar 2017.
*Kolingen* og *Bobban* i Albert Engströms strek i vittighetsbladet Strix i 1916.
***Kolingen*** var en av den svenske tegneren Albert Engströms mest populære skikkelser. Han var tegnet som en lang alkoholisert boms hvis hovedinteresse var flasken, og han utviste ofte et forbløffende vidd, uteliggersnobb som han var.

Inspirasjonen til *Kolingen* og hans venn *Bobban* fikk Engström i Stockholm ved observasjon av stockholmske lasaroner.

*Kolingen* ble først og fremst foreviget i ettbilders tegninger med en replikk eller replikkveksling, men Engström skrev også noen kortere fortellinger der Kolingen var med.

Litteratur
----------

* *Albert Engström samlade teckningar.*
* *Albert Engströms gubbar.*
* *Kolingens moder och andra medmänniskor.*
* *Känn dig själv.*
* *Kolingen – dess släkt och vänner. Ett familjealbum av Albert Engström. Presenterat av Hasse Zetterström*, Stockholm, Albert Bonniers Förlag. 1955.
* *Kolingen, Glaskalle och andra gubbar. Roslagsberättelser samlade och redigerade av Malin Engström*, 1966.
***The Dancing Girl*** er en amerikansk stumfilm fra 1915, regissert av Allan Dwan.

Handling
--------

Drusilla Ives, en ung kveker-kvinne som bor på en isolert øy. Men hun reiser fra øya for å begynne som tjenestepike for den sparsommelige hertugen av Guisenberry i London. Drusilla innser snart at hun blir tiltrukket av den travle byens natteliv. Når hertugen oppdager at hun også er en god danserinne, hjelper han henne med å bli mer profesjonell.

På kort tid blir Drusilla kjent under navnet Diana Valrose, byens favoritt-danserinne. Dessverre finner hennes veldig strenge far og hennes kveker-forlovede, John Christison, også ut av dette. Faren hennes forbanner sin egen datter, og kjæresten hennes gifter seg heller med Drusillas søster Faith. Det oppstår også en rekke andre komplikasjoner.

Skuespillere
------------

* Florence Reed som Drusilla Ives
* Fuller Mellish som David Ives
* Lorraine Huling som Faith Ives
* Malcolm Williams som en kveker
* William Russell som John Christison
* Eugene Ormonde som Duke of Guiseberry
* William Lloyd som Mr. Crake
* Minna Gale som Lady Bawtry

Referanser
----------

1. ↑  THE DANCING GIRL

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Dancing Girl* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Dancing Girl* på AllMovie Rediger på Wikidata
**Kolibri Kapital ASA** er et norsk investeringsselskap etablert i 2000 som låner penger til mikrofinansinstitusjoner i utviklingsland. Bedriften gir lån til små og mellomstore mikrofinansinstitusjoner i Afrika, Asia og Sør-Amerika som har god forvaltning og en sosial målsetting, det vil si fokus på fattige og kvinner. Mikrofinansinstitusjonene driver smålånsvirksomhet overfor fattige som kan være avskåret fra å låne i lokale banker fordi de ikke kan stille sikkerhet. 

Lånene blir finansiert ved at nordmenn kjøper omsettelig aksjer i Kolibri Kapital. Dette kan gjøres gjennom Swedbank First Securities aksjeløsning på nett. I dag har Kolibri Kapital ca. NOK 20 millioner i aksjekapital, som er lånt ut til mikrofinansinstitusjoner i Bolivia, Ecuador, Georgia, Uganda, Kenya og Tanzania.

Mikrokreditt
------------

Mikrokreditt, og mer generelt mikrofinans, er en form for utviklingshjelp som oppstod i Bangladesh på 1970-tallet. Mikrokreditt for kunder er relativt små lån som skal hjelpe dem med å hjelpe seg selv. Slike lån kan finansiere bedre bomuligheter, små investeringer og mat. 

Tildelingen av Nobels fredspris 2006 til Muhammad Yunus og Grameen Bank var en anerkjennelse av mikrokreditt som et effektivt og viktig verktøy i fattigdomsbekjempelse.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Selskaper notert på Merkur Market |
| --- |
| 
* Aasen Sparebank
* ADS Crude Carriers
* Baltic Sea Properties
* Black Sea Property
* BRAbank
* Cloudberry Clean Energy
* Epic Gas
* Gentian Diagnostics
* Golden Energy Offshore Services
* Grong Sparebank
* Ice Fish Farm
* Induct
* J.P. Kenny Petroleum
* Kahoot!
* Lavo.tv
* Lifecare
* Lillestrøm Sparebank
* Nidaros Sparebank
* Quantafuel
* River iGaming
* Romsdal Sparebank
* SoftOx Solutions
* SpectrumOne
* Sunndal Sparebank
* Surnadal Sparebank
* Tysnes Sparebank
* Zenith Energy
* Zwipe

 |
| *Se også:* NOTC • Oslo Axess • Oslo Børs |
**Kafta Sheraro nasjonalpark** (også stavet **Qafta Shiraro**) er en nasjonalpark som ligger nord i Etiopia. Parkens areal er 5 000 km2, og ligger i sin helhet vest i regionen Tigray. Den ble oppgradert fra viltreservat til nasjonalpark i 2007 av regions-myndighetene. Parken ligger i woredaene (kommunene) Kafta-Humera og Tahtay-Adiabo. I nord grenser parken til Eritrea, i øst mot Shiriro, i sør mot Wolkaite og i vest mot Humera. Terrenget er forholdsvis tørt og kupert, og ligger på mellom 550 og 1 800 moh. Befolkningstettheten i området er forholdsvis lav (12 - 39 mennesker pr. kvadratkilometer). Allikevel er det påvist nybrott for dyrking av mais og sesam i parkens sørlige ytterkant. Omfanget av ulovlig jakt er ikke kjent, og heller ikke skadevirkningene. Rapporter tyder på at jakt på elefanter har foregått tidligere, og i 2006 - året før opprettelsen av nasjonalparken - ble det felt 4 elefanter.

Dyreliv
-------

Kafta Sherano nasjonalpark er viktig for bevaring av elefanter. Elefantflokkene her har årlige trekk over grensen til Eritrea, og det dreier seg om anslagsvis 100 til 150 individer. Ellers er det registrert 42 andre pattedyrarter, 167 fuglearter og 9 krypdyrarter i parken. I 2009 ble det foretatt en ekspedisjon i parkens nordøstre del for å kartlegge artsmangfoldet. I løpet av ekspedisjonen ble det talt 21 500 individer av overvintrende jomfrutraner. Dette utgjør omtrent 9% av den totale bestanden i verden, og det betyr at nasjonalparken er et viktig sted for denne arten - også i global skala. Andre viktige arter som er registrert er struts, jordsvin, stor kudu ronanantilope, gaseller, ørkengaupe, leopard og løver.

Referanser
----------

1. ↑  Ethiopian Demography and Health: Tigray Besøkt 9. oktober 2014
2. 1 2  Ethiopian Wildlife and Natural History Society: A Glimpse at Biodiversity Hotspots of Ethiopia - side 87. (pdf) - (publisert 2011) Arkivert 16. april 2012 hos Wayback Machine. Besøkt 9. oktober 2014
3. ↑  Ethiopian Institute of Biodiversity (publisert 23. juni 2009) Arkivert 16. oktober 2014 hos Wayback Machine. Besøkt 9. oktober 2014

Kilder
------

* Ethiopian Wildlife Conservation Agency: Kafta Sheraro National Park Besøkt 9. oktober 2014

| * v
* d
* r
Nasjonalparker i Etiopia |
| --- |
| Nasjonalparker | Abijata-Shala • Alatish • Awash • Bale Mountains • Chebera-Churchura • Gambella • Geraille • Kafta Sheraro • Mago • Maze • Nechisar  • Omo • Simien Mountains • Yabello • Yangudi Rassa | Etiopias flagg |
| Vilteservater | Babile elefantreservat • Senkelle kuantilopereservat |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Cuil** (uttales kuːl, *cool*) var en søkemotor som ble satt i drift den 28. juli 2008
og stengt den 17. september 2010. Cuils utviklere hevdet å kunne overgå eksisterende søkemotorer med mer omfattende og relevante søkeresultater. For å skille seg ut organiserte Cuil sidetreffene etter innhold og viste forholdsvise lange omtaler av sidene sammen med minibilder for mange treff. Cuil hevdet å ha en større indeks enn noen annen søkemotor, med omtrent 120 milliarder sider indeksert. Cuil var utviklet og ledet i stor grad av tidligere ansatte hos Google.

Cuils politikk når det gjelder personvern slo fast at søkemotoren ikke skulle lagrer spor etter brukernes søkeaktivitet eller IP-adresser

Ifølge selskapet er *cuil* ordet for kunnskap og hassel i irsk (gælisk). Ifølge artikkelen om *cuil* i engelskspråklig Wikipedia oppgir moderne irske ordlister at ordet betyr *flue* eller *insekt*.

Referanser
----------

1. ↑  Liedtke, Michael, *Ex-Google engineers debut 'Cuil' way to search*, Associated Press, 28 July 2008, lest 28. juli 2008
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  «Former Employees of Google Prepare Rival Search Engine - NYTimes.com». nytimes.com. Besøkt 28. juli 2008.
6. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. juli 2008. Besøkt 28. juli 2008.
7. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 29. juli 2008. Besøkt 28. juli 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
***Barbara*** er en norsk TV-film skrevet og regissert av Sverre Udnæs. Den ble sendt i *Fjernsynsteatret* 29. april 1969.

Handling
--------

Ifølge NRKs nettside handler filmen om *«et misbruk av kjærlighet og av et dikt. Hovedpersonen Chris uttrykker en «moderne» livsholdning, tilsynelatende åpen og ubekymret, i virkeligheten låst i selvkretsning og selvbetraktning. Kjærligheten blir for ham en selvspeiling, men foran speilet visner følelser. Han søker ny næring i et dikt om en kjærlighet som er så lett og fri som han har drømt at den skal være. Dikt - diktning - kunst - kan være en vei til rikere erfaring, nyoppdagelse av virkeligheten, eller et middel til flukt, til selvbedrag. For Chris blir diktet det siste.»*

Syn
---

Jo Ørjasæter hevdet i sin bok *Fjernsynsteatret : til glede og forargelse* at Udnæs nok overanstrengte det spinkle stoffet i sine anstrengelser for å lage virkningsfull film.

Rolleliste
----------

* Tom Tellefsen - Chris
* Kari Simonsen - Janne
* Jon Heggedal - Pete
* Kjersti Døvigen - Lene

Referanser
----------

1. 1 2 3  *Fjernsynsteatret* 29. apr. 1969 - *Barbara* på tv.nrk.no
2. ↑  Ørjasæter, Jo: *Fjernsynsteatret : til glede og forargelse* Oslo, Ad notam Gyldendal, 1994, s. 196, ISBN 8241704224
«**De gamle guttene fra Brazil**» er en coverlåt med den norske humortrioen Prima Vera, opprinnelig utgitt 3. desember 1979 på musikkalbumet *Salmer og sanger vi gjerne hiver*. Sangen er innspilt 27.-30. august samme år i Roger Arnhoff Studio i Oslo. Jonas Fjeld Band var kompband.

Originaltittelen er «The Coffee Song» som ofte hadde undertittelen «They've Got an Awful Lot of Coffee in Brazil». Melodien ble skrevet av Bob Hillard og teksten av Dick Miles. Frank Sinatra ga ut originalen i 1946 og i teksten påstås det at siden det er overflod med kaffe, så får hverken innfødte eller turister servert andre drikkevarer enn nettopp kaffe.

Prima Veras tekst formidlet av Tom Mathisen, handler om gammelnazister som rømmer til Brasil, tar plastiske operasjoner og på den måten kan nyte det frie livet i eksil vekk fra lovens lange arm i sitt opprinnelige land. De møtes daglig på strendene og mimrer om gamle dager. Helt på slutten sier Mathisen Zakopane som avslutningseffekt. Det skal ikke utelukkes at det er Mathisen som spiller jazz solo-gitaren i instrumentalpartiet. Han var og er fortsatt veldig opptatt av jazz.

«De gamle guttene fra Brazil» ble også utgitt i juni 1999 på *The Prima Vera Show* (bonus-CD)

En mulig inspirasjon til sangens tittel kan være filmen *Guttene fra Brasil (*The Boys from Brazil*).*

Referanser
----------

1. ↑  *Absolute Prima Vera* – cover informasjon
2. ↑  *Prima Vera – vi angrer ingen ting* – TV 2 program sendt 14. oktober 2001
Må ikke forveksles med kafir.
**Kaffer** (fra arabisk *kafir*, «vantro» (i forhold til islam)) var et begrep brukt om de svarte innfødte av europeiske kolonister i det sørlige Afrika. I det sørlige Afrika var det opprinnelig et nøytralt uttrykk blant de hvite, som også ble benyttet av antropologer og misjonærer i snever forstand om xhosaene og i utvidet forstand om øvrige afrikanske folkegrupper i hele regionen. Det er mulig at det var portugiserne som hadde snappet opp ordet fra araberne: Araberne benyttet det om områdets ikke-muslimer, men portugiserne oppfattet det som et ord for den fargede befolkningen i sin alminnelighet.

Men på 1900-tallet begynte den nøytrale bruken å utvikle seg til noe nedsettende. Særlig i apartheidtiden i Sør-Afrika ble ordet et nedsettende uttrykk for svarte. I dag er bruken av ordet forbudt i Sør-Afrika og Namibia, og det anses som et av de mest krenkende ordene om svarte.

Ordet går igjen som et historisk områdenavn Kafiristan for en del av de nordlige grensetraktene mellom Pakistan og Afghanistan. Inntil 1890-årene var regionen kjent som *Kafiristan* («Hedningenes land») på grunn av at befolkningen der praktiserte animisme. Regionen ble erobret av emir Abdur Rahman Khan i 1895–96 og folket ble konvertert med makt til islam. Regionen fikk så navnet *Nurestan*, som betyr *de opplystes land*, en refleksjon av *opplysningen* av de hedenske nurestanerne av «lyset» fra islam.

På tysk er *kaffer* også et nedsettende uttrykk, men det er da ofte avledet fra jiddisch, der det betyr i nedsettende mening *bondsk*. Roten til dette ordet er *kafr*, som betyr småby eller landsby, og som går igjen for eksempel i stedsnavnet Kapernaum.

Se også
-------

* Neger
* Nigger

Referanser
----------

1. ↑  «Bokmålsordboka | Nynorskordboka». *ordbok.uib.no*. Besøkt 17. desember 2019.
2. ↑  «kaffer». *Store norske leksikon* **(norsk)**. 20. februar 2018. Besøkt 17. desember 2019.
3. ↑  «'Kaffir'». *Oxford English Dictionary* **(engelsk)**. 9. mai 2017. Besøkt 17. desember 2019.
4. ↑  Onishi, Norimitsu (27. oktober 2016). «Jail Time for Using South Africa’s Worst Racial Slur?». *The New York Times* **(engelsk)**. ISSN 0362-4331. Besøkt 17. desember 2019.
5. ↑  «Kafiristan». *1911 Encyclopædia Britannica*. Volume 15. Besøkt 17. desember 2019.
6. ↑  Gutknecht, Christoph (24. november 2014). «Von Käffern und Kaffern». *Jüdische Allgemeine* **(tysk)**. Besøkt 17. desember 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Barbados' riksvåpen
**Barbados' riksvåpen** ble tildelt av Dronning Elizabeth II i 1966 under et statsbesøk. Skjoldet viser skjeggfikentreet (Ficus barbatata), som har gitt øya navn, sammen med to påfuglhaler. Skjoldmerket er en arm som holder to sukkerrør i et andreaskors, til minne om selvstendigheten som ble vunnet på Apostelen Andreas' minnedag 30. november 1966.
Barbados har også et guvernørflagg som er likt St. Lucias flagg, bortsett fra at det står «Barbados» på båndet under det kongelige flagget.

Mottoet er «*Pride and Industry*» som betyr «*Stolthet og flid*»

Referanser
----------

1. ↑  «NATIONAL EMBLEMS AND NATIONAL ANTHEM OF BARBADOS». Arkivert fra originalen 22. april 2018. Besøkt 4. januar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Om Barbados’ riksvåpen

| * v
* d
* r
Nordamerikanske riksvåpen |
| --- |
| Amerikas forente stater **·** Antigua og Barbuda **·** Bahamas **·** Barbados **·** Belize **·** Canada **·** Costa Rica **·** Cuba **·** Dominica **·** Den dominikanske republikk **·** El Salvador **·** Grenada **·** Guatemala **·** Haiti **·** Honduras **·** Jamaica **·** Mexico **·** Nicaragua **·** Panama **·** Saint Kitts og Nevis **·** Saint Lucia **·** Saint Vincent og Grenadinene |
**Addis Abeba erkeeparki** er et katolsk erkeeparki og metropolitanbispedømme i Etiopia. Metropolitten av Addis Abeba er samtidig overhode for den etiopisk-katolske kirke, en kristen kirke som har inngått en union med den romersk-katolske og aksepterer pavens overhøyhet.

Addis Abebas kirkeprovins er noe spesiell, for det første fordi den omfatter to land: To av dens fem suffraganbispedømmer ligger i Etiopia, tre i Eritrea (Asmara, Barentu og Keren). For det andre er ett av de to etiopiske suffraganbispedømmene (Emdibir) *romersk*-katolsk, dvs. bruker latinsk ritus. Addis Abeba er dermed det eneste orientalsk-katolske erkeeparkiet som er metropolitanbispedømme for en latinsk suffragan. (Mens den motsatte situasjonen ikke er så uvanlig.)

Dagens erkeeparki ble opprettet i 1839 som apostolisk prefektur *Abessinia* og opphøyet til apostolisk vikariat i 1847. Etter å ha skiftet navn til apostolisk vikariat *Addis Abeba* i 1937, ble det opphøyet til apostolisk eksarkat i 1951 og til erkeeparki i 1961.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Ethiopian Catholic Archeparchy of Addis Abeba – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | CatolicDiocese
 |
Mediterrant biom
Chaparral, Santa Ynez Mountains, California
**Middelhavsbiom**, eller **mediterrant biom**, har sin største utbredelse rundt Middelhavet; dessuten i California, i de midtre delene av Chile, i den sørvestlige delen av Australia og i Kapp-provinsen i Sør-Afrika.

Klima
-----

Områdene som hører under dette biomet har middelhavsklima med tørre somre og kjølige, men frostfrie vintre. Årsnedbøren varierer mellom 500 og 1000 mm. Jordsmonnet er humusfattig med høgt jerninnhold og derfor rødfarga. På spansk kalles jordsmonnet *terra rossa*. Særlig middelhavsområdene har vært utsatt for sterk og langvarig erosjon, og mange steder er løsmassedekket nesten borte.

Vegetasjon
----------

Disse områdene ligger langt fra hverandre, og plantene er som regel ikke nært beslektet, selv om de ligner hverandre på grunn av konvergent evolusjon. Trollheggfamilien, myrtefamilien og laurbærfamilien er representert i de fleste områdene. Både California og middelhavsområdet ligger i det holarktiske florariket, og mange busker og trær finnes i begge områdene: *Arbutus*, *Cercis*, *Cupressus*, *Juniperus*, *Pinus*, *Platanus*, *Rhamnus*, *Rhus*, *Staphylea*, styrakstre og eviggrønne arter i *Quercus* og *Prunus*.

Opprinnelig hadde middelhavsområdet skoger av pinje og eik, men disse er for det meste gått tapt som en følge av hogst og intenst beitetrykk allerede fra forhistorisk tid. I dag preges områdene av 3-4 m høg krattskog av arter med nåleliknende, læraktige blad og tjukk bark. I flere middelhavsland går denne vegetasjonstypen under navnet *maquis*; i California kalles den *chaparral*. Skogbranner er hyppige, og de fleste artene tåler skogbranner godt.

Fauna
-----

Mange områder har et rikt fugleliv, både av hekkende arter og trekkfugler som overvintrer.

Opprinnelig hadde områdene store bestander av hjortedyr, men disse har gått sterkt tilbake etter som menneskene har omskapt leveområdene deres. Australia har en fauna som er svært ulik den europeiske og amerikanske; her er f.eks. kenguruer karakteristiske arter.

Referanser
----------

1. ↑  O. Gjærevoll (1992). *Plantegeografi* (2 utg.). Tapir. s. 32–33. ISBN 82-519-1104-4.
2. ↑  D.I. Axelrod (1975). «Evolution and biogeography of Madrean-Tethyan sclerophyll vegetation». *Annals of the Missouri Botanical Garden*. 62 (2): 280–334. ISSN 2162-4372. JSTOR 2395199. doi:10.2307/2395199.
«Syvsover» har flere betydninger.
Den populære legenden om syvsoverne fremstilt i et illustrert manuskript fra 1300-tallet.
**De hellige syv sovere** eller **de syv sovere fra Efesos** (på latin *Septem dormientium*, «syvsoverne») var ifølge en populær legende syv unge menn som ble murt inne i en grotte i Efesos vest i Tyrkia på grunn av sin kristne tro i år 249 e.Kr. Der falt martyrene i søvn og våknet ikke før nesten 200 år senere da grotten ble åpnet i 447. Mennene er siden blitt feiret som helgener både i østlig og vestlig kristendom, og er også kjent i islam. Navn, steder og andre detaljer varierer i ulike tradisjoner, men helgendagen til minne om de hellige syv sovere er i vest 27. juli. 

Legenden er opphavet til begrepet «syvsover» om en person som sover tungt og lenge.

Legenden og tradisjoner knyttet til den
---------------------------------------

«Syvsoverhulen» i Efesos vest i Tyrkia ble gjenfunnet i 1926. Bildet viser det oppmurte interiøret og hulene under kirkegulvet. Foto: Klaus-Peter Simon, 1992 
Legenden forteller at under keiser Decius' (249–51) forfølgelse i år 250 nektet syv unge kristne menn fra Efesos å ofre til «gudekeiseren», og derfor ble det sendt soldater for å arrestere dem. De gjemte seg da i en hule på nordvestsiden av fjellet Kalion (i dag Panayirdag) i Efesos. Forfølgerne fant gjemmestedet, og murte de flyktende inne i hulen for at de skulle dø.

Nesten 200 år senere, i 447, trengte noen hyrder seg tilfeldigvis inn i hulen, og de syv mennene våknet til nytt liv av den friske luften. Undrende gikk de inn i en ny tid. De ble ført for den kristne keiser Theodosios II (408–50) og biskopen av Efesos og vitnet om sin oppstandelse fra de døde. Folk undret seg over dette miraklet, og de syv soverne la seg trygt ned for å dø, og de ble æret som martyrer. De syv ble skytshelgener mot søvnløshet og feber.

Minnedagen deres er i vest 27. juli, med unntak av i Tyskland der den er 27. juni. Dagen er ikke lenger med i den romerske helgenkalender. I øst feires de 23. oktober, unntatt i den gresk-ortodokse kirke, der de feires 2. august. På norske primstaver var dagen merket som *Syvsoverdagen*, og i folketroen mente man at man kunne spå været for syv uker fremover denne dagen. 

Navnene på de hellige «syvsoverne» varierer i ulike versjoner av legenden:

* Syrisk tradisjon: Achillides, Diomedes, Eugenios, Kyriakos, Probatos, Sabbatios og Stefanos
* Latinsk tradisjon: Johannes, Maximian, Konstantin, Martinian, Malchus, Serapion og Dionysius
* Ortodoks tradisjon: Antoninos, Dionysios, Exakostodianos (Konstantin), Jamblikos, Johannes, Martinian og Maximilian

Referanser
----------

1. ↑  Chardri (1999). *De syv sovere fra Efesos*. Oslo: Solum. ISBN 8256011815.
2. ↑  Kiš, Danilo (1935-1989) (1992). *De dødes encyklopedi*. Oslo: Document forlag. s. 75-102. ISBN 8275190037.
3. ↑  Primstaven

Kilder
------

* «Den katolske kirke, *De hellige syv sovere av Efesos*». Besøkt 04.02.2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Uppslagsverket Finland **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**«Middelmann»** er en sang av humortrioen Prima Vera, opprinnelig utgitt 18. oktober 1982 på musikkalbumet *Ha ha he he ho! (De gærne har'e godt)*. Sangen ble innspilt 6.-11. september 1982 i Arne Bendiksens Studio. Musikerne på dette sporet var Geir Holmsen (bass), Marius Müller (gitar), Magne Lunde (trommer), Geir Langslet (piano) Jahn Teigen og Anita Skorgan (orgel).

I 1980 ga Åge Aleksandersen ut musikkalbumet *Ramp*. En sang derfra heter «Gjennomsnittsmainn». Teksten er en oppfordring til å se fremover i tid og ikke bare ture frem; eksempelvis med å pumpe opp olje fra Nordsjøen slik at verden ikke har nok i fremtiden. Ergo leve litt mer jamt og i middels tempo.

Prima Veras sang har kjappere tempo og er helt forskjellig i melodiform, men har tatt opp tråden med Aleksandersens tittel og de erklærer at alt i trioens liv er middels. Sangen har tre vers hvor Tom Mathisen synger første linje og Jahn Teigen det andre. Resten synger de sammen.

> Her benyttes alle middler..ha..ha..ha. So moro har vi ikke hatt det siden vi hadde det moro sist.
> 
> 
> Kommentar til «Middelmann» på albumomslaget.
> 
> 

«Middelmann» er også inkludert på *Prima Vera Show* (utgitt juni 1999 – bonus-CD).

Referanser
----------

1. ↑  *Absolute Prima Vera* – cover informasjon
2. ↑  *Ha ha he he ho! (De gærne har'e godt)* – albumomslag informasjon
Hoppbakkene i Lahtis i mars 2005
Ski-/fotballstadionet Lahden stadion i mars 2010.  
Foto: Otto Karikoski
**Lahtisspelen** (finsk: *Salpausselän Kisat*) er et årlig skiidrettsarrangement som har blitt arrangert siden 1923 i Lahtis i Finland. Lauri Pihkala tok initiativet til rennet etter at Finlands Anton Collin vant femmila i Holmenkollen i 1922. Lahtisspelen blir arrangert i februar–mars.

Arrangementet består av renn i langrenn, kombinert og skihopping. Et juniorrenn i hopp sto også i mange år på programmet, og alpint var en del av Lahtisspelen fra 1939 til 1988. I årene 1948-1956 var snørekjøring blant grenene i Lahtisspelen.

Siden verdenscupene i de nordiske grenene ble innført på 1970- og 80-tallet, har rennene i Lahtisspelen inngått i dem. Et unntak var i 2006, da det bare ble arrangert renn i kombinert og hopp, fordi langrennsløypene i Lahtis ikke lenger tilfredsstilte FIS' krav. Sommeren 2006 ble langrennsløypene oppgradert, og langrenn var igjen på programmet fra 2007.[]

Det individuelle hopprennet har siden 1997 også vært en del av hoppkonkurransen Nordic Tournament.

Ski-VM har blitt arrangert i Lahtis i 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 og 2017, og har da tatt Lahtisspelens plass. Tre ganger har Lahtisspelen blitt avlyst – i 1930 på grunn av snømangel og i 1940 og 1942 på grunn av vinterkrigen og fortsettelseskrigen.

Se også
-------

* Salpausselkä-bakkene
* Skihopping under Lahtisspelen
* Kombinert under Lahtisspelen

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Lahti Ski Games – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

	+ Lahti Ski Games: History
* Lahden Kaupunginmuseo (Lahtis Bymuseum): Salpausselän kisat - Lahti Ski Games Arkivert 19. oktober 2011 hos Wayback Machine. (alle resultatene) (finsk, engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Bestikk** kan på norsk bety:

1. Spise- og serveringsbestikk som kniv, skje og gaffel
2. Legebestikk, kirurgiske instrumenter (eller opprinnelig etuiet til slikt utstyr)
3. Tegnebestikk eller sirkelbestikk, det vil si passer, rissefjær og annet tegneredskap til geometrisk tegning og liknende (eller opprinnelig etuiet til slikt utstyr)
4. Bestikkregning, beregning av kurs og utseilt distanser for å beregne antatt posisjonen til et skip
5. Bestikklugar, rom i styrehuset på en båt der en foretar navigering

Ordet *bestikk* i de tre første betydningene kommer fra det tyske *Besteck* eller *Bestech*, avledet av verbet *bestecken* som betyr «stikke inn i». Bestikk betegnet derfor opprinnelig «noe en stikker noe inn i» og ble brukt om etuier til instrumenter og redskaper, for eksempel et skrin eller futteral med plass til skje, kniv og gaffel, til legebestikk eller tegnebestikk. 

*Bestikk* i betydninga «beregning av skipsposisjon» er avledet av det nederlandske verbet *bestecken*, det vil si «stake opp» eller «avgrense».

Eksterne lenker
---------------

* Oppslagsordet «bestikk» i *Bokmålsordboka*
* Oppslagsordet «bestik» i *Ordbog over det danske sprog 1750-1950*

Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Butikk*.
**Senter for jobbmestring** er et nytt[] tilbud som er opprettet av NAV som et tiltak i Nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse. Tilbudet er rettet mot personer som primært har angst- og/eller depresjontilstander, og som er sykmeldt, står i fare for å bli sykmeldt eller er på vei tilbake til jobb etter en tids fravær. Tilbudet finnes foreløpig i seks fylker: Oslo, Akershus, Østfold, Hordaland, Sør-Trøndelag og Troms.

Ved Senter for jobbmestring jobber psykologer og rådgivere som har spesialkompetanse innen arbeid og psykisk helse. Senteret tilbyr veiledning til mennesker som har angst og/eller depresjon og som ønsker hjelp til å håndtere vanskene i arbeidssammenheng. Tilbudet ved senteret er gratis, og de ansatte har taushetsplikt på lik linje med annet helsepersonell.

Tilbudet vil fra juni 2010 være gjenstand for forskning i regi av Uni Helse. Forskningen skal foregå over en periode på ett og et halvt år.

Eksterne lenker
---------------

* Informasjon fra NAV om senter for jobbmestring[*død lenke*]
Navigatøren observerer sin posisjon klokken 0900 og med viten om kurs og fart kan navigatøren da plotte sin antatte posisjon klokken 0930 og klokken 1000
**Bestikkregning** er en klassisk metode innen sjøfart og luftfart som kan benyttes for å estimere et fartøys posisjon. Om man vet hvor langt og i hvilken retning man har forflyttet seg fra en kjent posisjon kan man beregne sin nåværende posisjon. De klassiske hjelpemidlene er en logg (hastighetsmåler), klokke og magnetisk kompass. Disse er alle belemret med unøyaktigheter. Loggen måler hastigheten gjennom vannet, men har ingen indikasjon for havstrømmer, de tidlige klokkene var unøyaktige i sjøgang og magnetkompasset kan påvirkes av misvisning, deviasjon og tilfeldig endring i deviasjon grunnet magnetisk last. En hadde heller ingen avlesning for avdrift grunnet vind. Med tabeller kunne en korrigere noe for feilene, men etter som tiden gikk fra sist sikre posisjon som ble oppnådd ved astronomisk navigasjon, ville avviket fra beregnet posisjon og til virkelig posisjon kunne bli betydelig.

Ved tilgang på rimelig og svært presis satellittnavigasjon som det amerikanske GPS, er tradisjonell bestikkregning ikke lenger brukt av profesjonelle navigatører. Likevel er det vanlig at jordomseilere lærer seg stjernenavigasjon og har de nødvendige tabeller ombord som en reserveløsning dersom de elektroniske instrumentene faller ut. 

En moderne versjon av bestikkregning finner en i systemer basert på treghetsnavigasjon. Med bedre sensorer og datamaskiner har en her et automatisk bestikksystem som kan brukes med større nøyaktighet og over lengre tid. Treghetsnavigasjon benyttes derfor som reserve både til sjøss og av fly, særlig i polare strøk. I militær sammenheng er treghetsnavigasjon av interesse da et slikt system ikke kan forstyrres av fienden og en sender ikke noe navigasjonssignal som fienden kan oppfatte.

Litteratur
----------

* Ditlefsen, Reidar *Navigasjon, Terrestrisk og astronomisk navigasjon*, Aschehoug (1990), ISBN 82-03-12764-9

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Bestemødre mot atomvåpen** var en aktivistgruppe sammensatt av bestemødre fra Oslo-området som fra 1983 i 20 år hver onsdag i skoleåret demonstrerte mot atomvåpen på Stortings plass. 

Inspirasjon til aksjonsformen kom fra Kvinnene på Maiplassen i Buenos Aires i Argentina. Bak dannelsen lå blant annet at initiativtagerne følte kvinner ble nedvurdert i organisasjonen Nei til atomvåpen. Deltakerne hadde variert bakgrunn, men mange kom fra Internasjonal kvinneliga for fred og frihet, Nei til atomvåpen og kvinnebevegelsen. Flere hadde også erfaring fra motstandsarbeide under andre verdenskrig.

Mot slutten av 1980-årene ønsket deler av gruppen å utvide virksomheten utover atomvåpenperspektivet. Gruppens offisielle navn ble etterhvert **Bestemødre på Stortings plass mot atomvåpen og vold**. Gruppen ble nedlagt i september 2003 da mange av medlemmene ble for gamle, men to av medlemmene tok opp igjen arbeidet i Bestemødre for fred.

Blant deltagerne var Nini Haslund Gleditsch og Henriette Bie Lorentzen.

Litteratur
----------

Randi Aas: *Bestemødrene på Stortings plass*, Emilia forlag, 2006
**Avtale mot klasevåpen** er en avtale foreslått av Norge på en konferanse i Oslo i februar 2007

Forhandlinger
-------------

Forhandlingene i Dublin i mai 2008 var siste innspurt i den såkalte Oslo-prosessen for å forby klasevåpen. Flere humanitære organisasjoner har medvirket i forhandlingene, slik som FN-organisasjoner, Norsk Folkehjelp, Røde Kors samt nettverket Cluster Munition Coalition (CMC).

Resultat
--------

Storbritannia, Frankrike, Tyskland, Laos var blant de mange landene som ga sin foreløpige aksept for avtalen 30. mai 2008. USA, Russland, India og Kina var ikke til stede under forhandlingene. Avtalen skal etter planen signeres 3. desember 2008 i Oslo.

Det internasjonale forbudet mot klasevåpen vil innebære at alle klasevåpen som har blitt anvendt i krig frem til 30. mai 2008 blir forbudt.

Destruksjon
-----------

Norge og andre land må ødelegge de klasevåpen som befinner seg på lager. Det vil koste opptil 200 millioner kroner for Norge å kvitte seg med klasevåpen på en måte som er miljømessig forsvarlig. Den forbudte ammunisjonen har en innkjøpsverdi på om lag 1 milliard kroner.
**Laik Ali** (født 1903, død 1971) var en hyderabadsk forretningsmann og politiker. Han var leder i partiet Majlis-e-Ittihad-ul-Muslimeen, også kalt bare Ittihad, og Hyderabads statsminister fra desember 1947 til staten ble innlemmet i India med militærmakt i september 1948.

Liv og virke
------------

Ali var ingeniør og arbeidet i statsforvaltningen før han, med hjelp av Akbar Hydari, etablerte Hyderabad Construction Company. Han var også involvert i ledelsen av Deccan Airways, Singareni Collieries Company, Hyderabad State Bank, Nizam Sugar Factory og Hyderabad Roller Flour Mills.

Etter delingen av India, var Ali blitt Pakistans utsending til De forente nasjoner. Han hadde støtte fra Muhammad Ali Jinnah da han 28. november 1947 ble utnevnt av nizam Osman Ali Khan til statsminister i Hyderabad. Ali ble statsminister i spissen for en muslimskdominert Ittihad-regjering på et tidspunkt da det var krise i forholdet mellom Hyderabad og India. Partene hadde blitt enig om en stillstandsavtale, men Hyderabad tok skritt i retning av uavhengighet, en politikk Ittihad var pådriver for. Alis statsministerperiode var også preget av aktivitet fra den militante razakarorganisasjonen tilknyttet partiet Ittihad og ledet av Kasim Razvi. Som statsminister forsøkte Ali å få Hyderabads sak framlagt for FN. Situasjonen utviklet seg til at India i september 1948 invaderte Hyderabad.

Etter at India tok militær kontroll over Hyderabad, ble Laik Ali, sammen med resten av regjeringen, arrestert. I mars 1950 flyktet han fra husarrest og kom seg til Pakistan. Han ble formann for Hyderabad Trust som hadde til formål å bistå flyktninger fra Hyderabad.

Referanser
----------

1. ↑  Narendra Luther: *Hyderabad. A biography*, New Delhi: Oxford University Press, 2006, s. 257.
2. ↑  Lucien D. Benichou: *From Autocracy to Integration: Political Developments in Hyderabad State (1938–1948)*, Hyderabad: Orient Longman, 2000, s. 232.
3. ↑  Benichou, s. 197.
4. ↑  Benichou, s. 194-232.
5. ↑  Luther, s. 292.
6. ↑  Luther, s. 302-306.
7. ↑  Karen Isaksen Leonard: *Locating home. India's Hyderabadis abroad*, Stanford: Stanford University Press, 2007, s. 60.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Avtalelisens** er en bestemmelse i åndsverksloven som gir opphavsrettsforvaltningsorganisasjoner hjemmel til å innkreve vederlag fra brukere på vegne av sine opphavsrettsgrupper. Dette er ment å forenkle rettighetsklareringen sammenlignet med om en skulle forholdt seg til en og en opphavsmann. 

Ordningen med avtalelisens ble opprettet med åndsverksloven i 1961, og ga NRK hjemmel for å kringkaste musikk etter avtale med TONO. I 1979 ble dette utvidet til å omfatte fotokopiering i skoleverket, med Kopinor som avtalepartner. Senere utvidelser har hjemlet videresending av kringkastingssignaler i kabel-TV-anlegg, fotokopiering internt i virksomheter, framstilling av eksemplarer for funksjonshemmende, og eksemplarfremstilling til bruk i museer, o.l.

En avtalelisens etableres ved at det inngås en avtale mellom de som ønsker å utnytte en spesiell type verk og en representativ organisasjon for opphavsmennene innen den aktuelle kategori. Dersom en slik avtale blir inngått binder den også opphavsmennene innen kategorien som ikke er medlem av organisasjonen. Avtalelisenser innebærer at den aktuelle organisasjonen mottar et visst vederlag (som avtales mellom partene) for hver gang et verk blir fremført (ev. for hver eksemplarfremstilling), slik at man slipper å be om tillatelse ved hvert enkelt tilfelle. Vederlaget blir så fordelt av organisasjonen til de opphavsmenn hvis verk har blitt fremført/eksemplar fremstilt.

For å bli godkjent som «representativ organisasjon» av departementet må organisasjonen være opprettet med tanke på å forvalte medlemmenes opphavsrett, og medlemmene må være innforstått med dette. Den må dessuten omfatte «en vesentlig del av opphavsmennene» til verkene innen den aktuelle gruppen som brukes i Norge og at utøvere innenfor den enkelte gruppen som ikke er medlem av sin respektive kunstnerorganisasjon likebehandles med hensyn til fordelingen av disse kollektive midlene. For de uorganiserte opphavsrettshaverne virker en avtalelisens som en tvangslisens.

Det finnes tilsvarende bestemmelser i også de andre nordiske lands opphavsrettsbestemmelser.

Se også
-------

* Opphavsrett og Copyright
* Tvangslisens
* Verkshøyde
* Sitatrett
* Privatkopiering
* Fotografirett

Referanser
----------

1. ↑  Se nærmere Åndsverkloven §§ 32-34
2. ↑  åndsverkloven § 38a
3. ↑  Avtalelisens i Store norske leksikon
4. ↑  Avtalelisenser professor dr. juris Ole-Andreas Rognstad

Eksterne lenker
---------------

* regjeringen.no Klarering ved avtalelisens Ot.prp. nr. 46 (2004-2005) Om lov om endringer i åndsverkloven m.m.
**Gilgit Scouts** (oversatt: Gilgit-speiderne) er navnet på en paramilitær styrke som opprinnelig ble opprettet i 1889 under navnet *Gilgit Levies* av Algernon Durand, en oberst i den britiske hæren. Styrken hadde opprinnelig sitt hovedkvarter i Gilgit, som var den viktigste byen i Gilgit Agency, som lå innenfor området til vasallstaten Kashmir og Jammu.

Historie
--------

I 1891 kjempet styrken mot styrker fra Hunza i slaget om Nilt under Hunza-Nagar-kampanjen. I 1913 ble styrken reorganisert til kompanistørrelse og fra da av kjent som *Gilgit Scouts*, samtidig som den ble tatt opp i Frontier Corps.

Da Gilgit Scouts ble etablert, var dens styrke 582 mann. Rekrutteringen i Gilgit Scouts var basert på anbefalingene til mirer og rajaer (herskere) i området. Mirenes og rajaenes nære slektninger fikk direkte oppdrag i korpset til Gilgit Scouts av den øverste britiske administrasjonen.

Etter delingen av India sluttet Gilgit Scouts seg til den pakistanske hærens styrker i deres angrep mot styrkene til den tidligere vasallstaten Kashmir og Jammu under den første Kashmirkrigen. Ifølge den britiske majoren William Brow, en gang kommanderende offiser, la Gilgit Scouts en hemmelig plan for å etablere «Republikken Gilgit-Astor(e)» etter at de hadde beseiret de væpnede styrkene til maharajaen av Kashmir den 1. november 1947, men 2. november ble likevel det pakistanske flagget heiset i Gilgit. Etter at krigen var over, drev Gilgit Scouts sin aktivitet som en paramilitær styrke i Gilgit-Baltistan frem til 1975, da styrken ble slått sammen med regimentet Northern Light Infantry.

Referanser
----------

1. ↑  «Northern Light Infantry Regiment». GlobalSecurity.org. Arkivert fra originalen 12. september 2010.
2. ↑  Bajwa, Kuldip Singh (1. januar 2004). *Jammu and Kashmir War: 1947 & 1948*. India: Har Anand Publications. s. 140. ISBN 978-8124109236. Besøkt 31. august 2009.
3. ↑  Pakistan Army Web Portal. «Northern Light Infantry Regiment (NLI)». Arkivert fra originalen 23. august 2009. Besøkt 4. september 2009.  «Arkivert kopi». Archived from the original on 23. august 2009. Besøkt 13. januar 2011. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
4. ↑  Schofield, Victoria (2003). *Kashmir in conflict: India, Pakistan and the unending war*. I.B.Tauris. s. 297. ISBN 9781860648984.
***The Beautiful Lie*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av John W. Noble.

Handling
--------

Etter et kortvarig frieri blir Louise Joyce gift med sin arbeidsgiver, arkitekten Mortimer Grierson - men snart blir han lei av henne, og begynner å møte andre kvinner. En natt kommer han alt for full hjem, og informerer Louise om at ekteskapet deres var en ren svindel. Det var bare en falsk seremoni, arrangert av Griersons nevø Howard Hayes - og Grierson forlater henne deretter for godt. Louise begynner deretter som kunstner-modell og møter Paul Vivian, en protégé av ektemannen, og de to blir etter hvert forelsket.

Men Grierson oppdager snart forholdet deres, og forteller Paul at Louise var hans elskerinne. Howard innrømmer senere at Louises faktisk ekteskap var fullt lovlig, fordi han i et forsøk på å trosse onkelen sin hadde sikret seg en ekte prest til å gjennomføre bryllupsseremonien. Etter Griersons død finner Paul igjen Louise. Han får vite den virkelige historien, og sammen begynner de et nytt liv.

Skuespillere
------------

* Frances Nelson som Louise Joyce.
* Harry Northrup som Mortimer Grierson.
* Edward Earle som Paul Vivian.
* Elsie MacLeod som en annen kvinne.
* Sally Crute som Mary.
* John Davidson som Howard Hayes.
* Mrs. Allen Walker som Mrs. Joyce
* Emile Collins som en hovmester.

Referanser
----------

1. ↑  THE BEAUTIFUL LIE
2. ↑  Alan Goble. *The Complete Index to Literary Sources in Film*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Beautiful Lie* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Beautiful Lie* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *The Beautiful Lie* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Gildeteorien** er en arkeologisk teori for hva som motiverte overgangen fra jegersamfunn til jordbruk under den neolittiske revolusjonen.

Arkeologen Brian Hayden mener at økende sosial konkurranse mellom tettere befolkede jegergrupper skapte en større hierarkisk lagdeling og økt fokus på å framvise makt og ressurser. Hayden mener økende fokus på gaver og etegilder (slik man senere har sett blant annet blant indianere i Amerika) kan ha utviklet hierarkiske samfunn som stimulerte utviklingen av overskuddsproduksjon gjennom landbruk. Også Hayden peker på funnene fra Göbekli Tepe.

For en variant av slike endogene teorier, se sosial mobiliseringsteori.

Av spesiell interesse for gildeteorien er funnstedet ved Göbekli Tepe i sørøstlige Tyrkia, hvor det fra omkring 9 000 f.Kr. er funnet rester av imponerende kommunale kultanlegg og seremonibygninger for offentlige ritualer, men ingen spor etter domestisering av hverken planter eller dyr.

Referanser
----------

1. ↑  Hayden, Brian (1995): «A new overview of domestication», i *T.D. price og A. B. Gebauer (red),* Last Hunters – First Farmers*, School of American Research Press, Santa Fe 1995, side 273-299.*
The Bergen Pipe Band  Foto: Nina Aldin Thune 
**The Bergen Pipe Band** ble stiftet 14. oktober 2009 av nåværende *Pipe Major* Chris Jones. Bandet holder til i Bergen, og har mange aktive medlemmer i alle aldre og nivåer.

Bakgrunn
--------

Bandet har sine røtter i Bergen Pipeband som ble startet opp i september 2005 av Chris Jones og Kirstine Folmann. The Bergen Pipe Band ble stiftet etter en splittelse av det opprinnelige *Bergen Pipeband* i Bergen Pipes & Drums og The Bergen Pipe Band. Det nydannede *The Bergen Pipe band* har videreført det musikalske repertoir av tradisjonelle skotske melodier som Bergen Pipeband spilte, men har også nye komposisjoner med større musikalsk bredde på spillelisten

Aktiviteter
-----------

The Bergen Pipe Band består av både sekkepiper og trommer, og har opptrådt i norsk TV og radio, samt spilt ved flere større arrangementer, blant annet årlig deltagelse i Pillargurifestivalen i Otta, Lillehammerreveljen sammen med Hans Majestet Kongens Garde og Oslo Caledonian Pipeband, som de jevnlig samarbeider med. Gruppen er dessuten assosiert med Nøsteboden, Hansakontoret og Det Glade Bergen, og har spilt årlig i prosesjoner på 17. mai i Bergen. Også ved diverse Buekorps-arrangement har bandet medvirket. Bandet har dessuten hatt samarbeidsprosjekter med andre typer musikkinstrument enn sekkepiper og trommer, f.eks. julekonsert med Gamlekarmusikken (brassband), orgel, Studentersangforeningen i Bergen i Nykirken desember 2009, Greenland Whalefishers, m.fl.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Brønnøysundregisteret
**Eirik Nagel Aldrin** (født 7. desember 1983 i Oslo) er en norsk tidligere kickbokser og to ganger norgesmester for amatører i fullkontakt. Aldrin bokset for Oslo Kampsportklubb i vektklassen -75 kg.

Aldrin har bokset siden 1998, og var VM-debutant i november 2005. På grunn av dårlig økonomi i Kampsportforbundet måtte han betale reisen til Szeged, Ungarn selv. I sin karriere har Aldrin vunnet to NM gull og to NM-bronse i «fullkontakt», og et Juniornorgesmesterskap i «lettkontakt».

22. oktober 2005, under Fight Night gallaen på Scandic hotell i Bergen gikk Eirik Aldrin i ringen mot den regjerende profesjonelle Europa- og Verdensmesteren Daniel Nordås. Nordås var skyhøy favoritt på hjemmebane i Bergen. Kampen skulle gå over 3 runder i fullkontakt, som en vanlig amatørkamp. I andre runde tok Eirik føringen og styrte kampen, og midt i runden traff han med flere gode høyreslag og resultatet ble seier på knock out for amatøren Eirik Aldrin.

Internasjonalt har Aldrin følgende World-cup resultater: gull fra Ungarn 2006, sølv fra Italia 2005 og bronse fra Italia 2006. I Nordic open har Aldrin gull fra 2005 og sølv fra 2006.

Bakgrunn
--------

Aldrin studerte idrettsfag ved Bjerke videregående skole fra 1999–2002 og gikk deretter på Norges idrettshøgskole. Han har siden utdannet seg til sykepleier og spesialisert seg som helsesykepleier, er ansatt ved bydel Bjerke og arbeider per 2018 ved Bjerke videregående skole.
Han har vært klubbveileder for Kickboksingsforbundet i forbindelse med Norges Idrettsforbunds klubbutviklingsprosjekt. Aldrin er gift og har et barn.

Se også
-------

* Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole

Referanser
----------

1. ↑   Aftenposten: Må betale VM-turen selv
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 8. oktober 2007. Besøkt 3. april 2007.  Knock out seier til Aldrin

Eksterne lenker
---------------

* Oslo Kampsportklubb
* Norges Kickboksing Forbund - utøverprofil: Aldrin