recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Det store transportbåndet*: Kalde dyphavsstrømmer markert i blått, varmere overflatestrømmer i rødt.
Animert framstilling av den termohaline sirkulasjonen.
Den **termohaline sirkulasjon** (*det store transportbåndet*, engelsk *the great ocean conveyor belt*) er en oseanografisk betegnelse for et system av havstrømmer som forbinder fire av fem verdenshav, og som utgjør et kretsløp av global utstrekning.

Systemet er av termohalin karakter, dvs at det drives av ulikheter i temperatur (*termo*) og saltholdighet (*halin*). Kaldt vann og vann med stor saltholdighet er tungt, mens varmt og mindre saltholdig vann er lettere. Når kaldt vann synker ned erstattes det av varmere overflatevann, og da oppstår det en «pumpe»virkning som setter strømmene i bevegelse. 

Golfstrømmen, og mer spesifikt den nordatlantiske strøm, er den delen av den termohaline sirkulasjonen som har størst betydning for Nordvest-Europa. I Norskehavet synker kaldt vann ned mot havbunnen og strømmer i sørlig retning, mens det kalde vannet erstattes av varmt overflatevann som strømmer nordover fra Mexicogolfen.

Litteratur
----------

* François Primeau: *Characterizing transport between the surface mixed layer and the ocean interior with a forward and adjoint global ocean transport model.* I *Journal of Physical Oceanography.* Volume 35, Issue 4, April 2005, S. 545–564, doi:10.1175/JPO2699.1
* Stefan Rahmstorf: *The concept of the thermohaline circulation.* I *Nature.* 421, 2003, s. 699 (PDF; 102 kB)

Eksterne lenker
---------------

* *Great ocean conveyor belt* i *Vital Climate Graphics,* grida.no, websidene til *UNEP/GRID-Arendal*
* *Globales Förderband* i *Deutscher Bildungsservers* *Klimawandel-Wiki*
* *Scientists Use Satellites To Detect Deep-Ocean Whirlpools,* terradaily.com. *TerraDaily* 21. mars 2006
* *Is the thermohaline circulation really at risk?* *YouTube* 28. november 2012; 20:19 min)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Higakikaisen** var en regional variant av den japanske skipstypen bezaisen for frakt mellom Osaka og Edo i Edo-perioden 1603-1868.

Navnet kom av gjerdestakittet på skipssidene, som i motsetning til andre varianter hadde forskjellige form. Higakikaisen hadde diamant-form på sitt gjerde. Gjerdestakittet ble reist på de tvergående bjelkene som stakk ut av skroget, og dermed gav «den japanske djunken» et særpregent utseende i møte med de første, vestlige besøkerne.

«Naniwa Maru»
-------------

En rekonstruksjon ble bygget i 1990-årene basert på et higakikaisen seilfartøy fra Edo-perioden for å teste seilegenskapene på denne varianten av bezaisenskipene før den ble satt på land som et museumskip i Osaka Maritime Museum. 

Den var på 30 meter i lengde med en mast på 27,5 meter i høyde samt en vekt på 90 tonn. Etter å ha seilt fra 20. juli til 2. august 1999, ble «Naniwa Maru» satt på land. Dette skipet har kahytt også på forskipet.

Se også
-------

* Bezaisen
* Kitamaebune

Eksterne lenker
---------------

* 30 modell guideinformasjon
* Osaka Maritime museum med «Naniwa Maru»
* Anthony Peytons bildegalleri Arkivert 7. juni 2009 hos Wayback Machine.
Gjengetape (0.076 mm x 12 mm)
**Gjengetape** eller **gjengeteip** er et tynt bånd som brukes av rørleggere til tetning av rørkoblinger. **Teflontape** er en vanlig type gjengetape som er laget av polytetrafluoreten (PTFE, også kjent som teflon). Båndet er svært tynt (typisk 0.076 mm). Båndet vikles om gjengene (hann-delen av sammenføyningen) i flere omganger. Når rørene blir skrudd sammen, vil gjengetapen fjerne slark og lekkasjer i sammenføyningen og fungere som en pakning. Pakninger av teflon er svært motstandsdyktig mot de fleste kjemikalier, og angripes selv ikke av kongevann.

Når man skal vikle gjengetape, begynner man ytterst på rørenden og vikler *med* gjengene (med klokken når man ser røret fra enden) innover på røret.

Gjengetapen har etterhvert erstattet stry som tetningsmiddel.

Feilmontering
-------------

For mye gjengeteip kan føre til at rørgjengene ikke kan skrus ordentlig sammen, hvilket reduserer kontaktarealet til gjengekoblingen. Overskytende gjengeteip som blir hengende på innsiden av røret kan løsne og tette igjen ventiler lengre nede i rørsystemet. Av disse årsakene blir gjengeteip ansett å ikke være egnet til hydrauliske systemer med høyt trykk.

Helsefarer med PTFE
-------------------

PTFE er stabilt fra -268 °C opp til 260 ˚C, før det dekomponerer sakte opp til 400 °C og deretter dekomponerer raskt. Overopphetning og dekomponering av teflon kan produsere perfluoroisobutylen, som er 10 ganger giftigere enn fosgen. Innhalering av små mengder kan være dødelig.

Se også
-------

* Gjengelim

Referanser
----------

1. 1 2  Bergland, Håvard (1935-) (1994). *Montering og reparasjonsteknikk*. Oslo: Universitetsforl. s. 124. ISBN 8200412830.
**Statped** (**Statlig spesialpedagogisk tjeneste**, tidligere **Statlig spesialpedagogisk støttesystem**) er en spesialpedagogisk støttetjeneste for kommuner og fylkeskommuner.

Statped er et direktorat under Kunnskapsdepartementet som skal bidra til at sektormålene for barnehagen og grunnopplæringen blir nådd.

Mål for Statped
---------------

***Kompetansebygging***

* Kommuner og fylkeskommuner får tjenester og støtte til kompetanseutvikling som fremmer læring, utvikling og deltakelse i et inkluderende fellesskap til barn og elever med varige og komplekse spesialpedagogiske behov

***Opplæring***

* Barn og elever med rett til opplæring i og på tegnspråk er inkluderte både i et norsk/samisk og et norsk tegnspråklig fellesskap

***Læremiddel og læringsressurser***

* Kommuner og fylkeskommuner har tilrettelagte læremidler og pedagogisk materiell som fremmer læring, utvikling og deltakelse for tegnspråklige, blinde og sterkt svaksynte barn og elever i et inkluderende fellesskap

Statpeds tjenester
------------------

Statped har en viktig rolle når det gjelder barn og elever med varige og/eller omfattende behov for særskilt tilrettelegging i barnehagen og grunnopplæringen (1.–13. trinn). Kommunene har opplæringsansvaret. Statped er et kompetansemiljø som kan støtte.

Statped tilbyr støtte til kommuner og fylkeskommuners opplæring av barn og elever

* med syns- eller hørselsvansker, ervervet hjerneskade, kombinerte sansetap, tegnspråk og alternativ og supplerende kommunikasjon (ASK)
* i særlig komplekse saker innenfor fagområdene sammensatte lærevansker og språk/talevansker

I bredere og mer generelt spesialpedagogisk arbeid må kommuner, fylkeskommuner og private barnehage- og skoleeiere ta større ansvar for å bygge kompetanse tett på barn og elever.

Kompetanseløftet for spesialpedagogikk og inkluderende praksis bidrar til at kommuner og fylkeskommuner selv kan gi alle barn og elever inkluderende og tilpasset opplæring og særskilt tilrettelegging.

Statped i endring
-----------------

**Statpeds nye rolle** er en følge av at Stortinget har bestemt at spesialpedagogisk kompetanse skal nærmere barn og elever. Derfor er Statped og kommunene i en omstillingsprosess ut 2024.

Meld. St. 6 (2019–2020) *Tett på – tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO* (regjeringen.no)

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Statped.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Forvaltningsdatabasen **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Aldborough Hatch** er et område i distriktet Redbridge i østlige London. Det er lokalisert 18 km øst-nordøst for Charing Cross. Det ligger innenfor det historiske grevskapet Essex Det er et delvis landbruksområde beliggende øst for Barkingside og Newbury Park. Det er også en valgkrets i området Redbridge. Ved folketellingen i 2011 hadde stedet en befolkning på 14 544 innbyggere.

Stedsnavnet
-----------

Stedsnavnet er sannsynligvis avledet av en familie ved navn Alborgh eller Albourgh som bodde på herregodset i middelalderen, og som er omtalt i nedtegnelser fra 1300- og 1400-tallet. Hatch er avledet fra det angelsaksiske ordet *hæcc*, «åpning, luke, port». Det var opprinnelig en port som ga adgang til skogen Hainault Forest.

Referanser
----------

1. ↑   «Aldborough Hatch», *Hidden London*.
2. ↑  «Redbridge Ward population 2011» Arkivert 21. oktober 2016 hos Wayback Machine. *Neighbourhood Statistics*. Office for National Statistics.
3. ↑   Mills, A.D. (2010): *A Dictionary of London Place-Names*. Oxford University Press, ISBN 9780199566785, s. 4

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain
 |
Morbærfikentre
**Sakkeus** (gresk: Ζακχαῖος – *Zakkhaîos*) er en person i Bibelen. Historien om ham finnes i Lukasevangeliet kapittel 19. Det fortelles at han var en toller i Jeriko, at han var en rik mann, men at han var liten av vekst. Da Jesus kom til Jeriko, klatret han opp i et morbærfikentre for å kunne se ham. 
Men da Jesus kom forbi treet hvor Sakkeus satt, stoppet han og ba ham komme ned. Dette førte til en samtale hvor Sakkeus erkjente sin egen situasjon, og hvor Jesus siden gjestet tolleren i hans hus, noe som var uhørt etter folkemeningen. 

I Jeriko er det et stort, vakkert utseende firkantet tårn. Tradisjonelt kalles det Huset til Sakkeus. 

Ifølge Clement av Alexandrias bok *Stromata* fikk Sakkeus navnet Matthias av apostlene og tok plassen etter Judas Iskariot etter Kristi himmelfart. Middelalderens legender identifiserte Sakkeus som St. Amadour og hevdet han var grunnleggeren av klosteret Rocamadour.

Eksterne lenker
---------------

* Lukas 19

Kilder
------

*Illustrert Norsk Bibelleksikon*s artikkel om Sakkeus

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** World History Encyclopedia **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE
 |
**Sakkarias** var en *landkremmer* (*skreppekremmer*, handelsmann uten fast utsalgssted) som blant annet vandret rundt i bygdene i Valdres. Det er aldri blitt fullt ut klarlagt hvor han kom fra, men det er hevdet at han var av slekten Wedel Jarlsberg. Han er også omtalt som en bygdeoriginal. På vintrene og i helger og høytider bodde han på gården Klosbøle på grensa mellom Nord- og Sør-Aurdal

> Han va' ein liten mann med småe krav og han behøvde ikkji store plasse, Men du verden ko tomt det vart i omnskråa da han ikkji kom og gjorde krav på henne meir.
> 
> 
> Valdris om Sakkarias
> 
> 

En av de særmerkte tingene han hadde for seg var at han kunne sette seg ned å ha høytlesning fra aviser, men når en så etter så var ikke historiene i avisa. De var historier han hadde hørt på sin vandring, og ofte var de ren fantasi. 

Hvor Sakkarias kom fra er nokså usikkert men historien sier at han brøt med familien etter at han ikke fikk gifte seg med jenta han var glad i. Historien sier at hun var fra små kår og at han skulle bli prest, og at han brøt med familien med avskjedsordene «De skal få sjå meg i større armod enn det ho nokon gong har vore i».

Sakkarias er begravet ved Aurdal kirke.

Trivia
------

Jupedalens Pøbb Ensemble hadde en hit *Sakkarias* på Norsktoppen i 2002. Sangen omhandler samme person.

Litteratur
----------

* *Sagn og Soge i Søndre Ourdahl*. Sør-Aurdal historielag. 1988.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
***Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom*** (originaltittel: russisk: *Детство Горького*, *Detstvo Gorkogo*) er en sovjetrussisk biografisk film fra 1938 regissert av Mark Donskoj om Maksim Gorkij basert på hans egen selvbiografi. 

Filmen er første del av en trilogi som omhandler forfatterens barndom. De påfølgende delene er *Maksim Gorkijs liv. 2. Ute blant folk* (1939) og *Maksim Gorkijs liv. 3. Mine universitet* (1940)

Handling
--------

Etter at faren hans dør, ankommer unge Aleksej og moren Varvara med en båt for å bo hos morens foreldre og brødre. Tilbake i huset feirer familien Varvaras hjemkomst, og både bestemor Akulina og lærlingen Vanya som arbeider i bestefars klesfargeri driver med nydelige russiske folkedanser. Festen stopper brått når bestefar Vasilij kommer. En konflikt bryter ut når Aleksejs onkler Mikhail og Jakov krangler med faren sin angående fargestoff-butikken. Aleksej gjemmer seg, og ser på mens de andre velter bord og slår hverandre.

Etter hvert som tiden går, blir det klart at Aleksejs onkler misliker Aleksej, fordi de er redd for at arven til dem kommer til å bli satt i fare etter at søsterens deres ble enke. Aleksej ser på Vanja som en slags farsfigur, og blir forferdet når Vanja dør uventet. Aleksejs onkler sørget for at dette skulle skje, fordi de var misunnelige på Vanjas forhold til bestefaren. Varvara overlater til slutt Aleksej i omsorgen til bestemor Akulina.

Når butikken deres brenner opp og blir ødelagt, flytter Aleksej og besteforeldrene til en annen by. Bestefar lærer Aleksej å lese og han blir snart venn med en kjemiker som leier et rom av bestefaren. Bestefaren forlater byen rett før politiet ankommer for å arrestere ham for hets mot tsaren. Aleksej oppdager bestefarens bror, Grigorij tigge gatelangs. Etter at han mistet synet, nektet bestefaren å støtte broren sin. Aleksej blir banket opp av overklasse-gutter. Han innser at han har stor tro på å hjelpe de som er mindre velstående enn ham. Aleksej blir deretter venn med de fattigere barna i byen.

Men Varvara kommer tilbake med en forlovede, og forteller Aleksej at etter at hun har giftet seg i Moskva, skal hun komme tilbake igjen for å ta med Aleksej for å bo hos henne igjen. Men Aleksej er misfornøyd med denne nye ordningen, og ønsker heller å flytte for seg selv og tjene penger på egenhånd.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Maksim Gorkijs liv. 1. Barndom* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
**Jet2** er et britisk lavprisflyselskap med hovedkontor i Leeds, Storbritannia. Selskapet har baser på åtte britiske flyplasser, og fra 2017 planer om å utvide virksomheten til London Stansted. og trafikkerer fra disse dirketeflyvninger til 49 europeiske destinasjoner. Selskapet driver også med utleie av fly til f.eks reiseoperatører og noe godstrafikk. Selskapets hovebase ligger på Leeds/Bradfords flyplass. Dessuten har selskapet mindre baser på flyplassene i Manchester, Belfast, Birmingham, Blackpool, Edinburgh, Newcastle og East Midlands. I 2012 fraktet selskapet over 4,7 millioner passasjerer.

Historie
--------

Jet 2 har eksistert i over 30 år, men under navnet Channel Express frem til årskiftet 2002/2003.

Flåte
-----

Jet2s flyflåte omfatter følgende fly (mai 2010):

Jet2s flåte| Flytype | Antall | Passasjerkapasitet | I bestilling | Bruksområde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-300 | 16 | 148 | 1 | Passasjerer |
| Boeing 737-300QC | 7 | 148 | 0 | Passasjerer og frakt |
| Boeing 737-300F | 1 | 0 | 0 | Frakt |
| Boeing 757-200 | 10 | 228, 235 eller 238 | 1 | Passasjerer |

Referanser
----------

1. ↑  «Jet2 inntar London Stansted». 8. september 2016. Arkivert fra originalen 9. september 2016. Besøkt 13. september 2016.
2. 1 2  «About Us | Jet2.com». *www.jet2.com*. Besøkt 13. september 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Jet2.com – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Daimler** kan vise til:

Uttalt dame-ler
---------------

Daimler Motor Company i Coventry, England, produsent av *Daimler* motor kjøretøy; del av Birmingham Small Arms Company-gruppen, senere Jaguar Cars

Uttalt dime-ler
---------------

* Gottlieb Daimler (1834–1900), tysk oppfinner av biler

Selskaper hvor Gottlieb Daimler var medgrunnlegger
--------------------------------------------------

* Daimler Motoren Gesellschaft, grunnlagt av bl.a. Gottlieb Daimler; produsent av *Mercedes* kjøretøy (1890–1926). Fusjonerte med Benz & Cie. i 1926 som skapte:
	+ Daimler-Benz AG, produsent av Mercedes-Benz vehicles (1926–1998)
* Daimler AG, tidligere Daimler Chrysler, produsent av *Mercedes-Benz* kjøretøy etter nedleggelsen av Chrysler i 2007

Dette er en pekerside og inneholder kun pekere til forskjellige betydninger av dette ordet. Hvis du har fulgt en lenke hit, kan du kanskje gå tilbake og rette den, så den peker direkte til riktig artikkel. Se alle artikler som begynner med *Daimler*.
**«Misty»** er en amerikansk jazz-standardlåt, skrevet av pianisten Erroll Garner i 1954 og spilt inn på musikkalbum av The Erroll Garner Trio samme år.

«Misty» ble opprinnelig komponert som en instrumental som følger det tradisjonelle 32-takters formatet. Johnny Burke skrev en engelsk tekst i 1955. Den ble signatursangen til Johnny Mathis. Mathis' versjon lå på en tiendeplass på den amerikanske R&B Singles-listen og en tolvteplass på den amerikanske Billboard Hot 100-singlelisten i 1959. Den kom også på den britiske singlelisten 30. januar 1960 og lå der i tolv uker med nummer tolv som høyeste plassering.

Coverversjoner
--------------

«Misty» har blitt spilt inn på album i tallrike coverversjoner, kanskje mest kjent med Ella Fitzgerald, Sarah Vaughan (1959), Billy Eckstine (1960), Frank Sinatra og Earl Grant (1961), Lloyd Price (1963) samt Ray Stevens (1975), som en countrysang.

Prices versjon lå på en ellevteplass på den amerikanske R&B Singles-listen og en 21.-plass på den amerikanske Billboard Hot 100-singlelisten i 1963.

Stevens' versjon lå på en tredjeplass på den amerikanske Country Singles-listen og en fjortendeplass på den amerikanske Billboard Hot 100-singlelisten i 1975.

Den kom også på den britiske singlelisten 21. juni 1975 og lå der i ti uker med nummer to som høyeste plassering.

Grammy Hall of Fame
-------------------

Misty i originalversjonen ble innlemmet i Grammy Hall of Fame i 1991, og Mathis' versjon ble innlemmet i Grammy Hall of Fame i 2002.

Norske versjoner
----------------

Øystein Sunde, Arne Riis og Tande-P har skrevet norske tekster til musikken. Sundes versjon har tittelen «Se på meg (Jeg er gær'n etter deg)», Riis' versjon heter «Hør på meg», mens Tande-Ps versjon heter «Drømmeprinsen».

| År | Sangtittel | Albumtittel | Artist | Tekstforfatter | Platetype | Plateselskap og katalognummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975 | «Se på meg (Jeg er gær'n etter deg)» | *Anne-Karine* | Anne-Karine Strøm | Øystein Sunde | LP | Triola TLP 51 |
| 1990 | «Hør på meg» | *Hilsen Nora* | Nora Brockstedt | Arne Riis | LP | Benoni BLP 18002 |
|  |  |  |  |  | CD | Benoni BCD 18002 |
| 1992 | «Drømmeprinsen» | *På norske veier* | Arne Benoni | Tande-P | CD | Nor-Disc 512 548-2 |

Misty - mørkets melodi
----------------------

Sangen spiller en nøkkelrolle i intrigen til filmen *Misty - mørkets melodi* (1971). Clint Eastwood og Universal betalte $ 25 000 for å anvende sangen i filmen.

Referanser
----------

1. ↑  allmusic (((Johnny Mathis > Charts & Awards > Billboard Singles )))
2. ↑  Chart Stats - Johnny Mathis - Misty
3. ↑  allmusic (((Lloyd Price > Charts & Awards > Billboard Singles )))
4. ↑  allmusic ((( Ray Stevens > Charts & Awards > Billboard Singles )))
5. ↑  Chart Stats - Ray Stevens - Misty
6. ↑  «Grammy Hall of Fame». Arkivert fra originalen 10. april 2015. Besøkt 25. april 2011.
7. ↑  Se plateetiketten
8. ↑  Se plateetiketten
9. ↑  Arne Benoni Discography Arkivert 19. januar 2010 hos Wayback Machine.
10. ↑  Per Arild Andersen
11. ↑  Internet Movie Database – Play Misty for Me (1971) – Plot Summary

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
*Se også Frogner Hovedgård som ligger på Frogner i Oslo.*

**Frogner Hovedgård** er en herregård i utkanten av Skien. Dagens bebyggelse ble i 1825-30 og 1840 oppført av Christopher Hansen Blom (død 1879) som også eide Bratsberg gård. Han brukte først Frogner som landsted, men fikk senere gården utvidet og gjort til bolig. 

En del av bygningsmassen på Frogner hovedgård.  Foto: Rune Mathisen 
Frogner har hovedbygning, fløy og store driftsbygninger. Hovedbygningen er påvirket av italiensk renessansearkitektur. Bygningen har den klassiske italienske renesannsevillaen som modell. blant annet kommer dette fram i midtpartiet med søyler og lyst malte hjørnekvadrater. Hagen ble anlagt i engelsk landskapsstil i 1850-årene. Gårdsanlegget er fredet. 

Den daværende Gjerpen kommune kjøpte gården i 1914 etter initiativ fra Gunnar Knudsen. Jordbrukseiendommen ble oppdelt, fraskilt og solgt, mens bygningsmassen ble benyttet som småbruks- og husmorskole. Siden ble bygningen brukt i barnevernet, og staten tok over som eier da barnevernet ble et statlig ansvar.

Gården er brukt i Stompa-filmene, der den framstår som pensjonatskolen til guttene i filmene.

Idag eies gården av Statsbygg, hovedbygningen står ubrukt mens fløybygningen blir brukt av Mental Helse Hjelpetelefonen. Barnevernets administrasjon har også tidligere vært leietakere. .

Eiendommen har nå et gulvareal på ca. 4 800 m² og tomteareal på ca. 20 400 m².

Frogner Hovedgård/Søndre Frogner er oppført på Riksantikvarens liste over kulturminner.

Litteratur
----------

* Jens Per Jensen: *Gårder og landsteder i Skien og omegn*,Byminner 12, Skien 1976, side 81-85

Eksterne lenker
---------------

* (en) Frogner Hovedgård, Skien – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Statsbyggs omtale med bilde av anlegget
* Statsbyggs faktaark om Frogner Hovedgård (Søndre Frogner) (besøkt 2012-07-18)
* «Frogner Hovedgård (Skien)». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
servicenæring er blant annet tjenesteytende næring eller personlige tjenester, som klipping av hår.
**Tertiærnæring**, eller **servicenæring**, er næringsliv hvor produktet er en tjeneste, typisk formidling av produkter fra primær- og sekundærnæringer. Et eksempel på dette er transportindustrien, hvor tjenesten – det vil si produktet – er å frakte noe fra et sted til et annet. Til tertiærnæringene regnes: varehandel, hotell- og restaurantnæringen, transport, lagring, informasjons- og kommunikasjonsnæringen (IKT), finansnæringen, privat og offentlig tjenesteyting. 

Næringslivet omfatter all produksjon av varer og tjenester - både i offentlig og privat regi, og enten de eksporteres eller konsumeres innenlands. I motsetning til sekundærnæringene er det altså her ikke snakk om produsering av varer, men tjenester. Tidligere jobbet folk oftere i primær- og sekundærnæringer, altså jordbruk, industri og lignende, mens det nå er vanlig å jobbe med å produsere tjenester i tertiærnæringer. 

Tertiærnæringene står i dag for den største andelen av sysselsettingen i de avanserte økonomier. Forenklet kan man si at primærnæringene henter ut råvarer, som sekundærnæringene prosesserer og behandler, mens tertiærnæringene leverer tjenester både til disse produsentene og til forbrukerne av varene. Stadig flere av oss arbeider i butikker, på kontor eller i institusjoner enn i åkeren eller fabrikkhallen.

Begrepet «kvartærnæringer» har vært foreslått som klassifikasjon for næringer som formidler kunnskap og informasjon, men har ikke fått gjennomslag i dagligtale eller i næringsgrupperingen som brukes av Statistisk sentralbyrå.

Referanser
----------

1. ↑  «tertiærnæring», *NAOB*
2. ↑  «Fakta om norsk næringsliv», *Statistisk sentralbyrå*
3. ↑  «Hva jobber vi med, hvor høy utdanning har vi og hva tjener vi i Norge?», Folkehelse og livsmestring: Unges utdanningsvalg og lønn, *Statistisk sentralbyrå*

Se også
-------

* Primærnæring
* Sekundærnæring
* Næringsliv

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** GND **·** HDS **·** NDL **·** BNE
 |
**Samfunnsøkonomenes forening** har som formål å «være et samlende forum for medlemmene og andre med tilknytning til samfunnsøkonomi som fag/arbeidsfelt, samt å bidra til medlemmenes kompetanseutvikling innenfor faget og virke for fagets og utøvernes anseelse og innflytelse i samfunnet.»

Foreningen ble stiftet 12. mars 1908. Den gang het den Statsøkonomiske Studenters Forening. Tre år tidligere hadde Stortinget vedatt en lov om statsøkonomisk eksmaen, og i 1908 ble eksamen avlagt for første gang.

Kandidater med mastergrad eller høyere eksamen fra Norge eller utlandet kan opptas som medlemmer. Graden bør inneholde et rimelig antall emner i samfunnsøkonomi eller samfunnsøkonomisk relaterte områder. 

Alle medlemmer i Samfunnsøkonomenes forening er i utgangspunktet tilknyttet Samfunnsøkonomenes fagforening, men har mulighet til å reservere seg mot dette.

Samfunnsøkonomenes forening utgir tidsskriftene Samfunnsøkonomen og Norsk Økonomisk Tidsskrift.

Navn
----

Foreningen har skiftet navn mange ganger:

* 1908 – Statsøkonomiske Studenters Forening
* 1912 – Yngre Statsøkonomers Forening
* 1918 – Yngre Socialøkonomers Forening
* 1932 – Socialøkonomisk Samfund
* 1947 – Sosialøkonomisk Samfunn
* 1986 – Sosialøkonomenes Forening
* 2001 – Samfunnsøkonomenes Forening

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Teru teru bōzu
Teru teru bōzu
**Teru teru bōzu** (てるてるぼうず) er en liten dukke i japansk tradisjon, laget av hvitt papir eller tøy, som blir hengt opp i vinduer. Dukkene er ment å ha magiske krefter som bringer godvær og stopper eller forhindrer regn. *"Teru"* er et japansk verb som beskriver solskinn, og *"bōzu"* er en buddhist-munk. 

Nå til dags lager barn teru-teru-bōzu av lommetørklepapir eller bomull og hyssing, og henger dem i et vindu med et ønske om sol, gjerne før de skal på skoleutflukter. Henger man dukken opp-ned, fungerer den som en bønn om regn.

Det finnes et velkjent warabe uta som handler om teru-teru-bozu: 

 *Teru-teru-bōzu, teru bōzu*
 *Ashita tenki ni shite o-kure*
 *Itsuka no yume no sora no yo ni*
 *Haretara kin no suzu ageyo*
 *--*
 *Teru-teru-bōzu, teru bōzu*
 *Ashita tenki ni shite o-kure*
 *Watashi no negai wo kiita nara*
 *Amai o-sake wo tanto nomasho*
 *--* 
 *Teru-teru-bōzu, teru bōzu*
 *Ashita tenki ni shite o-kure*
 *Sore de mo kumotte naitetara*
 *Sonata no kubi wo chon to kiru zo'*

  

Oversettelse:

 *Teru-teru-bozu, teru bozu*
 *Gjør morgendagen solfylt*
 *Lik himmelen fra en drøm*
 *Hvis det blir sol skal jeg gi deg en gullbjelle*
 *--*
 *Teru-teru-bozu, teru bozu*
 *Gjør morgendagen solfylt*
 *Hvis du oppfyller mitt ønske*
 *Skal vi drikke mye sammen*
 *--* 
 *Teru-teru-bozu, teru bozu*
 *Gjør morgendagen solfylt*
 *men hvis det er overskyet og du gråter*
 *Så skal jeg kappe av deg hodet*
Teksten handler angivelig om en munk som lovte noen bønder å stoppe regnet og bringe klart vær i en regntung periode som ødela avlingene. Da munken ikke klarte å bringe frem solen, ble han henrettet.
**Tahirid-dynastiet** hersket over den nordøstlige persiske regionen Khorasan mellom 821–873. Hovedstaden til tahiridene var Neyshabur. Selv om de teoretisk sett var undersåtter av abbasid-kalifatet i Bagdad, var tahiridene i praksis uavhengige. Dynastiet ble grunnlagt av Tahir ibn Husayn, en ledende general i tjeneste for abbaside-kalifen al-Ma'mun. Tahiridenes militære seiere ble belønnet med landgaver i det østlige Persia, som etterpå ble utvidet av hans etterfølgere så langt som til grensen til India. Tahiridene ble kastet i 873 av saffaridene, som annekterte Khorasan til deres eget imperium i det østlige Persia.

Herskere av tahirid-dynastiet
-----------------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **År** | **Sjah** | **Merknader** |
| 821–822 | Tahir ibn Husayn |  |
| 822–828 | Talha |  |
| 828-844 | Abdullah bin Tahir |  |
| 844–862 | Tahir II |  |
| 862–872 | Muhammed av Khorasan |  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** VIAF **·** GND
 |
Et **samfunn** (også *biocønose*) betegner i økologien helheten av artene som forekommer på et bestemt sted. Vitenskapen som undersøker økologiske samfunn og interaksjonene mellom deres arter, er en delgren av økologien kalt **samfunnsøkologi**. Samfunnsøkologiens oppgave er å forske på årsakene til, opprettholdelsen av og konsekvensene av det biologiske mangfoldet i ulike samfunn.

Et samfunn er den biotiske («levende») delen av et økosystem; dvs. et økosystem består av et eller flere samfunn og dets/deres abiotiske miljø (kalt biotop eller habitat). Det dominerende samfunnet på en større del av jordoverflaten kalles *biom*.

Avgrensninger av samfunn
------------------------

Samfunn kan avgrenses på flere ulike måter. Er samfunnet tett knyttet til et bestemt habitat eller en bestemt naturtype, kan det avgrenses fysisk langs habitatets grenser. Slike grenser kan være nokså skarpe (f.eks. bredden som skillet mellom samfunnet i og ved siden av en innsjø) eller flytende (f.eks. overgangen mellom en montan og en subalpin skog). En annen måte er taksonomisk avgrensning etter samfunnets dominerende art, f.eks. mellom en eike- og en bøkeskog. Til slutt kan samfunn avgrenses empirisk, enten gjennom statistiske analyser av forekomsten av ulike arter eller ved å dokumentere interaksjoner mellom samfunnets arter. Ifølge noen definisjoner på *samfunn* bør begrepet sågar begrenses til de artene som faktisk interagerer med hverande.

Egenskaper av samfunn
---------------------

Sammensetningen av et samfunn er det som utgjør det biologiske mangfoldet. Det kan måles helt enkelt som *artsrikdom* (antall arter i samfunnet) eller uttrykkes gjennom ulike mål på *biodiversitet* (summen av arter vektet for deres relative hyppighet).

Interaksjoner i et samfunn
--------------------------

Artene i et samfunn kan inngå en rekke ulike interaksjoner. De viktigste er interspesifikk konkurranse (–/–), predasjon (+/–), parasittisme (+/–), mutualisme (+/+), kommensalime (+/0) og amensalisme (0/–). (Parentesene angir om interaksjonene er positive, negative eller nøytrale for de to involverte artene.)

Se også
-------

* Biologisk mangfold
* Plantesosiologi

Litteratur
----------

* Morin, P.J. red. (2011). *Community Ecology* (2 utg.). Chichester: Wiley-Blackwell. ISBN 978-1-4051-2411-9.
**Samfunnspsykologi** er en retning innen sosialpsykologi som legger vekt på kraften til de sosiale, institusjonelle og kulturelle miljøene, og på studiet av sosiale fenomener i seg selv. Begrepet (*societal psychology*) ble skapt av Hilde Himmelweit og George Gaskell i 1990 og dekker omtrent det samme feltet som tradisjonelt har vært kalt sosiologisk sosialpsykologi. Forskjellen mellom samfunnspsykologi og sosialpsykologi er primært at sosialpsykologi er et svært bredt begrep som kan favne mange forskjellige forskningstradisjoner, mens samfunnspsykologi er et begrep som fikk fotfeste i 1990-årene og som betegner en mer avgrenset og klart definert forskningstradisjon. I eldre tekster vil det fagområdet som nå kalles samfunnspsykologi som regel bare omtales med det bredere begrepet sosialpsykologi.

Samfunnspsykologi blir i Norge ofte gruppert sammen med det delvis beslektede fagområdet kulturpsykologi. I begge står analyser av sosiale kontekster og samfunnsskapte virkeligheter sentralt.

På norsk brukes begrepet samfunnspsykologi, i sammensetningene «klinisk samfunnspsykologi» eller «anvendt samfunnspsykologi», i tillegg til dels om det fagfeltet som på engelsk er kjent som *community psychology*; sistnevnte blir imidlertid på norsk gjerne kalt «community-psykologi» i mangel av et bedre begrep og for å unngå forveksling med samfunnspsykologien. Community-psykologien har et anvendt og lokalt fokus, og skiller seg på den måten fra samfunnspsykologien, som studerer samfunnet på et mer overordnet og teoretisk nivå, og ikke begrenset til lokalsamfunn.

Referanser
----------

1. ↑  Himmelweit, H.T. & Gaskell, G. (Eds). (1990). *Societal psychology: Implications and scope*. London: Sage.
2. ↑   Tajfel, H. (1981). *Human Groups and Social Categories: Studies in Social Psychology*. Cambridge: Cambridge University Press.
3. ↑  Kultur- og samfunnspsykologi Arkivert 25. mars 2019 hos Wayback Machine. Psykologisk institutt (UiO)
4. ↑  Fremveksten av samfunnspsykologien i Norge: Fra kritisk korrektiv til et alternativ i posisjon
**Liste over viktige fugleområder i Norge** omfatter 52 viktige fugleområder i Norge som er nevnt på BirdLife Internationals liste.

BirdLife International presenterte i år 2000 en liste over viktige fugleområder i Europa, såkalte IBA (Important Bird Areas). Disse områdene regnes som spesielt viktige å ta hensyn til i forvaltningen av våre fuglebestander. I denne listen er det lokalisert i alt 52 slike viktige fugleområder for Fastlands-Norge og 14 for Svalbard. En stor andel av områdene dreier seg om sjøfuglkolonier, spesielt i Nord-Norge og på Svalbard.

Det er også utgitt en praktisk håndbok som presenterer de ca. 350 viktigste fuglelokalitetene i Norge (Tveit 2010: Guide til Norges fugleliv).

Utvelgelse
----------

For at et område skal kvalifisere som et «Important Bird Area», må det eksistere fuglearter der som anses som globalt truede i Europa. Man tar hensyn til bestandsstørrelse, bestandstrend og antall individer som finnes innenfor det aktuelle området. Arter som har spesielt høy global verneprioritet og derfor er av spesiell viktighet i Norge er eksempelvis dverggås, stellerand, åkerrikse, dobbeltbekkasin og havørn, som har gjort at enkelte områder har pekt seg ut som spesielt viktige. For eksempel er Varangerfjorden inkludert i listen for sin store bestand av stellerand, Smøla er inkludert på grunn av sin havørnbestand, og Hardangervidda og Dovrefjell for sin tetthet av dobbeltbekkasin.

Fylkesvis inndeling
-------------------

**Finnmark:**

* Øvre Pasvik
* Neiden og Munkefjord
* Hornøya og Reinøya
* Makkaurhalvøya (Syltefjordstauran)
* Kongsøy
* Tanamunningen
* Omgangsstauran
* Sværholtklubben
* Gjesværstappan
* Hjelmsøya
* Indre Porsangerfjord
* Alta-Kautokeinovassdraget
* Loppa

**Troms:**

* Nord-Fugløy
* Sørfugløya
* Sørkjosen

**Nordland:**

* Bleisøy
* Skogvoll (inkl. Skarvklakken)
* Andøya
* Anda
* Langøya
* Nykvåg
* Værøy
* Røst
* Saltstraumen
* Fugløya
* Svenningen-Risvær
* Lovunden
* Vega

**Nord-Trøndelag:**

* Sklinna
* Indre Trondheimsfjorden våtmarkssystem
* Leksdalsvatnet
* Stjørdalsfjorden

**Sør-Trøndelag:**

* Froan
* Ørland våtmarkssystem
* Gaulosen
* Havmyran

**Møre og Romsdal:**

* Smøla
* Runde

**Oppland/Sør-Trøndelag:**

* Dovrefjell

**Buskerud/Hordaland/Telemark:**

* Hardangervidda

**Rogaland:**

* Kjørholmane sjøfuglreservat
* Jæren våtmarksystem

**Vest-Agder:**

* Lista våtmarksystem
* Skjermøy, søndre skjærgård

**Aust-Agder:**

* Nedre Setesdal

**Østfold:**

* Vannsjø
* Aukerfjella

**Akershus:**

* Nordre Øyeren og Sørumsneset
* Vorma-Andelva

**Hedmark:**

* Storsjøen

Se også
-------

* Liste over ramsarområder i Norge

Litteratur
----------

* Lislevand, T. 2000. Viktige fugleområder i Europa er kartlagt. Vår Fuglefauna 23: 101-105
* Tveit, B. O. 2010. Guide til Norges fugleliv – de beste lokalitetene og mest ettertraktede artene
***Samfunnsvitenskap og profeti*** (originaltittel *The Poverty of Historicism*, «Historisismens elendighet») er en av den østerriksk-britiske filosofen Karl R. Poppers mest sentrale bøker. Verket kom først ut som en artikkelserie i 1944/45, og som bok hos forlaget Routledge (London) i 1957. Boka har blitt trykt opp en rekke ganger (1960 og 1961 med mindre rettelser) og er oversatt til 30 språk – til norsk av Bernt Vestre i 1971 (Gyldendal, Oslo).

Popper mynter i denne boka begrepet *historisisme*, som betegner troen på at den menneskelige historie følger nødvendige lover, og at det derfor er historiefagets oppgave å oppdage disse lovene og forutsi historia. Popper viser derimot at allmenngyldige historiske lover ikke fins (og ikke *kan* finnes). Totalitære regimer har dessuten ofte brukt historiske forutsigelser («profetier») som rettferdiggjørelse for sin politikk. Historisismen er dermed ikke bare feil, den fører også lett til totalitarisme.

Popper skisserer samtidig en alternativ vitenskapsteori for historie- og samfunnsvitenskapene, som er basert på hans kritiske rasjonalisme: I stedet for å lete etter absolutte lover, bør historikere prøve å forstå, forklare og interpretere historiske trender og begivenheter som *unike hendelser* (jf. idiografisk vitenskap). Forklaringen bør foregå i form av testbare hypoteser, som så kan sjekkes mot historiske kilder. Siden all vitenskap (inkludert naturvitenskap) forutsetter interpretasjon, kan ikke «objektiv historieskriving» være noe mål, men bør erstattes av en pluralisme av ulike beskrivelser fra ulike (og helst uttalte) perspektiv.

Bokens tittel
-------------

Originalutgavens tittel, «Historisismens elendighet» (*The Poverty of Historicism*), er en kritisk referanse til Marx’ «Filosofiens elendighet» (*Misère de la philosophie*), som i sin tur var en kritikk av Proudhons «Elendighetens filosofi» (*Philosophie de la misère*). Tittelen på den norske oversettelsen må ikke misforstås dithen at Popper bare beskylder samfunnsvitenskapelige strømninger for historisisme og profeti, han avdekker noen av de samme feilene i naturvitenskapene (eller, mer korrekt, i scientismen).

Se også
-------

* Historisisme
* Kritisk rasjonalisme

Noter
-----

1. ↑  

	* K. Popper (1944). «The Poverty of Historicism, I». *Economica*. 11: 86–103. doi:10.2307/2549642.
	* K. Popper (1944). «The Poverty of Historicism, II». *Economica*. 11: 119–137. doi:10.2307/2550285.
	* K. Popper (1945). «The Poverty of Historicism, III». *Economica*. 12: 69–89. doi:10.2307/2549898.

Eksterne lenker
---------------

* Nasjonalbibliotekets fulltekstutgave av den norske oversettelsen (gratis for norske IP-adresser)
* Utgaver tilgjengelig i Oria
En **samfunnsøkonom** er en fagperson innen samfunnsøkonomi. Betegnelsen er normalt brukt om personer med minst eksamen av høyere grad (for eksempel mastergrad, hovedfag, embedseksamen) i faget eller eksamen av lavere grad (bachelorgrad). Tidligere var betegnelsen **sosialøkonom** vanlig i Norge, da faget ble kalt sosialøkonomi ved norske universiteter frem til 2000. En samfunnsøkonom/sosialøkonom kan også bare kalles økonom, men dette er imidlertid et ord som også brukes i en del andre sammenhenger. 

På engelsk kalles en samfunnsøkonom *economist*, og dette ordet brukes kun om samfunnsøkonomer.

Referanser
----------

1. ↑  *Aschehougs konversasjonsleksikon*. Oslo: Aschehoug. 1971. ISBN 8203061540.
2. ↑  *Norsk yrkesleksikon*. Oslo: Korrespondanse akademiet. 1944.
3. ↑  Sosialøkonomi er blitt samfunnsøkonomi Uniforum nr. 7 2000
4. ↑  «Det Norske Akademis ordbok». *naob.no*. Besøkt 14. desember 2021.

Litteratur
----------

* Håvard Helland *Sosialøkonomene* kapittel 20 i *Profesjonshistorier* Pax 2014 ISBN 9788253037523

Eksterne lenker
---------------

* Interesse- og arbeidstakerorganisasjonen Samfunnsøkonomene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
**Spekking** er en prosess (kjøtting og spekking) der kjøtt og spekk skilles fra hverandre etter slakting, for å unngå at verdifullt kjøtt harskner. Dette var spesielt betydningsfullt under hval- og selfangst, siden hvaler og seler har et tykt spekklag mellom huden og kjøttet. På seldyr måtte spekket også fjernes fra undersiden av huden for best mulig å bevare det verdifulle selskinnet.

Spekking for steking
--------------------

Spekking av kjøtt (ikke det samme som speking) var en fremgangsmåte for tilberedning av kjøtt i større stykker (stek), som idag er gått av moten. Metoden var aktuell for magert kjøtt som ble tilberedt i ovn, særlig i tiden før moderne ovner kunne stilles inn på en gitt temperatur, og før man hadde steketermometer til å overvåke stekingen. For å hindre at kjøttet (f.eks. vilt eller oksestek) skulle bli for tørt og smakløst, kunne man stikke hull gjennom kjøttet langsmed kjøttfibrene. Gjennom disse kunne man (med et verktøy som likner en stor heklenål) trekke igjennom strimler av svinespekk før kjøttet ble stekt. Man kunne også legge et tynt lag av spekk over og rundt steika.

Referanser
----------

1. ↑  Henriette Schønberg Erken *Stor kokebok (Aschehoug&Co 1914/1951)* side 343 (om spekking av hare) Haren spekkes på hver side av ryggraden og på lårene med fine fleskestrimler. Skjær flesket i like lange strimler; disse krydres med salt og pepper og bør helst ligge et par timer for å festne. De stikkes derefter i kjøttet med like lang avstand fra hverandre; benytt spekkenål, spekkekniv eller pinne. Som regel beregner man 100 gram flesk til 1 kg kjøtt.
Pave Benedictus XVI kjører i en pavemobil av merket Mercedes-Benz.
Pave Benedictus XVI kjører i en pavemobil av merket Fiat.
**Pavemobil** er det uformelle navnet på spesialbygde motorkjøretøy som brukes til kjøring av paven. Bilen har ofte blitt konstruert slik at paven er synlig for store folkemengder. Mercedes-Benz har vært offisiell leverandør av pavemobiler siden 1930-tallet, men paven bruker også biler av andre merker.

Etter mordforsøket på pave Johannes Paul II den 13. mai 1981 ble pavemobilene forsterket med panserglass, selv om paven ikke alltid bruker dette. I sin første tid som pave brukte Benedictus XVI et åpent kjøretøy.

Flere av kjøretøyene som er spesialbygd for pavens besøk har blitt igjen i de aktuelle landene og brukt ved senere besøk. De pavemobilene som fantes i Mexico og Filippinene ble utstilt da Johannes Paulus II døde, og for menneskene i disse landene som ikke kunne reise til Roma ble disse naturlige samlingssteder.

Kjøretøy brukt som pavemobil
----------------------------

(*Ufullstendig liste*)

* Ford laget en serie *pavemobiler* til Vatikanet som var basert på produsentens limousiner. Et kjøretøy ble brukt av Paul VI under hans besøk i New York i 1965 og i Bogotá i 1970.
* Francisco på Filippinene laget et spesialbygd kjøretøy som hadde panserglass og forsterkning mot sprenglegemer. Kjøretøyet ble finansiert gjennom frivillige donasjoner. Da Johannes Paul II døde ble det utstilt ved Quiapo Church og ble et valfartssted for de som ikke kunne reise til Roma.
* Land Rover laget en pavemobile for Johannes Paul IIs besøk i England. Denne finnes idag utstilt på Imperial Palace i Las Vegas.
* Mercedes-Benz har tidligere laget pavemobiler på sine SUVer av G-klasse, og de nåværende modellene er basert på ML-klassen som selges i USA.
* FSC Star, en lastebilfabrikant fra Starachowice i Polen, laget to kjøretøy før pave Johannes Paul IIs besøk i hjemlandet (Polen). De ombygde lastbilskarosseriene hadde en maksfart på 6 km/t.

Kardinal Ratzinger
------------------

Kardinal Ratzingers VW Golf
Den VW Golf som tidligere var eid av kardinal Josef Ratzinger innen han ble pave Benedictus XVI, ble av sin neste eier solgt på internettauksjonssiden eBay.  Selv om denne strengt tatt ikke er en pavemobil, har den fått mye oppmerksomhet siden paven er tidligere eier. 

Det antas at kardinal Ratzinger ikke har hatt førerkort og sannsynligvis bare har vært passasjer. Antagelig har hans personlige sekretær kjørt bilen og sørget for de fleste ærender som bilen ble brukt til.

Bilen er nå utstilt i et kjøpesenter i Berlin.

Referanser
----------

1. ↑  «Mercedes bygger «miljø»-pavemobil». *VG* **(norsk)**. 21. juni 2011. Besøkt 12. mars 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Popemobile – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Lehmann-Peterson Pavemobil-limousiner (en)
* Hvem skal bygge neste pavemobil? (en)
Partitopper i Nasjonal Samling (NS) gjør «norsk hilsen» under Vidkun Quislings besøk i Trondheim 14-15. november 1941. Fra venstre: Yngvar Martens og Willy Klevenberg (begge i hirduniform), Torbjørn Eggen (i sivil), John Thronsen (med filthatt), Gulbrand Lunde (i ministeruniform), Frederik Prytz (bak, med sløyfe) og Quisling. Foto: Riksarkivet 
**Yngvar Martens** (født 31. mai 1908 i Tyskland, død 7. september 1956 i Grue) var en norsk frontkjemper og NS-medlem.

Bakgrunn
--------

Han ble født mens hans norske foreldre var bosatt i Tyskland, hvor faren var næringsdrivende fra 1902. I 1917 flyttet familien tilbake til Norge for godt. Yngvar Martens d.y. var utdannet forstkandidat ved Statens skogskole i Steinkjer i 1927/1928.

Frontkjemper og NS-medlem
-------------------------

Han meldte seg inn i Nasjonal Samling i 1933, og tilhørte den pangermanske fløyen i partiet. Da Norge ble okkupert av tyskerne i april 1940, meldte Martens seg til tjeneste for partiet, og deretter for okkupasjonsmakten, i Trondheim. Han ble ansatt som tolk for tyskerne. Da Nasjonal Samlings partiorganisasjon i Trøndelag ble delt i oktober 1940, ble Martens utpekt av Vidkun Quisling til fylkesfører for Nasjonal Samling i Nord-Trøndelag fra 1. november. Quisling gav ham svært gode skussmål som fylkesfører, og merket seg hans idealisme, men vedkjente at Martens innimellom kunne opptre provoserende. I januar 1941 flyttet fylkesorganisasjonen sitt kontor fra Trondheim til Steinkjer. Den 1. februar 1943 ble Martens erstattet som fylkesfører av sin personlige og ideologiske rival, den «norsk-nasjonalistiske» Torbjørn Eggen.

Fra april 1943 deltok Martens i kampene på østfronten for Germanske-SS Norge.

I landssvikoppgjøret etter krigen ble Martens dømt til 20 års tvangsarbeid, 10 års rettighetstap og 20 000 kroner i bøter.

Referanser
----------

1. ↑   www.nb.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Døde 1951–2014». Digitalarkivet. Besøkt 17. desember 2020.
3. 1 2 3 4  Christophersen, Egil (1995). *Okkupasjonsår i Stjørdalsbygdene 1940-45*. 2. Utvalget for okkupasjonshistorie i Stjørdalsbygdene. s. 22–25. ISBN 82-993028-3-8.
4. ↑  «Som elever ved statens skogskole, Steinkjer,». *Nidaros*. Trondheim. 6. april 1927. «i skoleåret 1927-1928 er følgende optatt: (----) Yngvar Martens, Oslo (---).»
5. ↑  «Kunngjøringer». *Trønder-Avisa*: 4. 10. september 1956.
6. 1 2 3  Christophersen, Egil (1995). *Okkupasjonsår i Stjørdalsbygdene 1940-45*. 2. Utvalget for okkupasjonshistorie i Stjørdalsbygdene. s. 67–69. ISBN 82-993028-3-8.
7. ↑  Kirkhusmo, Anders (2005). «Trøndelag i krigstid 1940-45». I Bull, Ida. *Trøndelags historie* (PDF). 3. Trondheim: Tapir Akademisk Forlag. ISBN 978-82-519-2003-2. [*død lenke*]
8. ↑  «20 år for fylkesfører Martens». *VG*: 10. 19. februar 1947.
9. ↑  Riksarkivet: Landssvikssak 509, Inntrøndelag politikammer.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Yngvar Martens – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |

Portal: Andre verdenskrig
For analyse av kjemiske stoffer, se Spektroskopi.

**Spektralanalyse**, eller **frekvensanalyse**, er ulike metoder for å finne den spektrale sammensetningen av forskjellige signaler. Signalene man analyserer kan være temporale, spatiale eller ha andre betydninger. De kan være endimensjonale, eller flerdimensjonale. De kan være kontinuerlige eller diskrete, men de fleste moderne metodene sampler kontinuerlige signaler før de blir analysert.

Man skiller mellom ikke-parametriske metoder, som filterbanker og metoder som bygger på lineære transformer og parametriske metoder.

Typiske eksempler på ikke-parametriske metoder er

* Korrellogram
* Periodogram
* Bartlett
* Blackman-Tukey
* Welch.

Typiske eksempler på parametriske metoder er: 

* Levinson-Durbin-autokorrelasjon
* Yule-Walker spektralanalyse
* Burg spektralanalyse.

Når signalet som skal analyseres ikke er stasjonært, er det nødvendig å benytte en eller annen form for korttidsspektralanalyse.

Se også
-------

* Spektrumanlysator
* Krysspektum
* Waveletanalyse
* Tid-frekvensanalyse

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |