«Fik» har flere betydninger.
John Wayne gir Robert Stack en ørefik i filmen *Ingen vei tilbake* fra 1954.
En **fik**, i ansiktet kjent som **ørefik**, er et slag med åpen hånd. Handlingen er også kjent som **dask**, **lusing**, **klaps**, **klask**,, **rapp** eller som å **klappe** til noen. Slagmetoden benyttes ofte som et mindre skadelig form for slag, som i en avstraffelse.

Å **smekke** noen over fingrene, eller gi et klaps på hånden eller ris på rumpa er eksempel på bruk av klaskende slag med åpen hånd innen barneoppdragelse.

I overført betydning brukes også klaps på hånden som et uttrykk på en mild straff, ofte mindre enn antatt fortjent.

Etymologi
---------

Ordet «klaske» er et lydord. Ordet «ørefik» kommer av lavtysk *orvige* (tysk: *Ohrfeige*).

Det engelske ordet *slap*, «fik, klask», er først nedtegnet i 1632, antageligvis som et onomatopoetikon. Ordet deler de første konsonanter med flere andre engelske ord knyttet til vold, som *slash* («kutte, skjære»), *slay* («slakte, drepe»), og *slam* («smelle, dundre»). Ordet kan også ses i flere engelske hverdagsuttrykk, som *slapstick*; innen musikk benyttes også begrepet *slapping* om det å få strengene til å klaske instrumentet, særlig bassgitar.

*Bitch slap* (bokstavelig talt «kjerring-fik») er afroamerikansk slang som dateres til 1990-årene. Tidligere betydde det å drepe en kvinne; til å referere til en kvinne som slår en mann; en kvinne eller homofil mann som kjefter ned noen; eller en mann som slår noen på en feminin måte. *Bitch slap* har også vært i bruk i amerikanske fengsler siden 1990-årene til å referere til å fike noen i stedet for å slag, med det underforstått at gjerningspersonen ikke er «mann nok» til å utføre et slag med knyttet neve.

Bruk og betydning
-----------------

Formålet med en fik er ofte heller å ydmyke enn å skade. I sin bok fra 2004, The Naked Woman: A Study of the Female Body, beskriver antropolog Desmond Morris det han kaller et «kinn-klaps» (engelsk: *cheek slap*), som han beskriver som «den klassiske handlingen av en kvinne som svarer på en manns uønskede oppmerksomhet.» Morris kategoriserer kinnslaget som et «forestillingsslag» (engelsk: *display blow*), i betydning at det er en handling som er umulig å ignorere, men som ikke medfører mye skade.

Ordet fik (engelsk: slap) brukes ofte for å minske oppfatningen av en voldshandling, selv om handlingen var svært alvorlig. En person kan slå en annen over ansiktet og såre vedkommende kraftig, men i å omtale handlingen som en fik eller klaps kan handlingen virke mindre alvorlig, siden klasking ofte assosieres med mindre alvorlig vold.

Kulturelle tilknytninger
------------------------

Fiking oppfattes forskjellig av forskjellige kulturer. I Norge er rising av barn ulovlig, men Høyesterett har fastslått at mild klapsing av barn er lovlig. På Island er det å fike et barn ansett som en ekstrem form for fysisk mishandling, mens det i Storbritannia kun anses som mishandling av noen foreldre, og da kun som moderat mishandling. I Skottland er klapsing av barn ulovlig. En indisk studie fra 1998 oppdaget en høy grad av aksept av ektemenn som fiket sine koner, særlig blant ektemenn og middelklasse-indere.

I visse kulturer er det vane for mødre å fike sine døtre da de for første gang menstruerer, en kulturell tradisjon som av noen tenkes å betegne vanskelighetene av et liv som kvinne.

Studier har vist at selv om amerikanere flest ser ned på vold i hjemmet uansett om gjerningspersonen er mann eller kvinne, er de generelt mer akspeterende av mindre voldshandlinger, som fiking, når det utføres av en kvinne mot en mann eller omvendt. Kvinner som påfører mindre voldshandlinger mot sine mannlige partnere har en over gjennomsnittet sannsynlighet for å bli alvorlig angrepet av disse partnerne, og eksperter på vold i hjemmet råder dermed utsatte kvinner om ikke å utøve selv mindre handlinger av fysisk aggresjon mot sine partnere. Det har blitt foreslått at både menn og kvinner som er voldelige mot sine ektefeller er mer sannsynlig å utøve vold mot sine barn også.

I India er en fornærmelsesfik en politisk handling brukt for å vise misnøye med en offentlig skikkelses eller politikers ideer. Klapsing er ofte vist i filmer og fjernsynsprogrammer. For eksempel i *Slap Her... She's French* fiker som regel jenter og kvinner gutter, menn og andre kvinner som de mener har fornærmet de på noen måte og ydmyke dem.

Se også
-------

* Legemsfornærmelse
* Barnemishandling
* Fysisk avstraffelse i hjemmet

Referanser
----------

1. ↑  «Fike» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
2. 1 2  «Ørefik» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
3. ↑  «Dask» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
4. ↑  «Lusing» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
5. ↑  «Klaps» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
6. 1 2  «Klask» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
7. ↑  «Rappe» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
8. ↑  «Klappe» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
9. ↑  «Smelle» hos Bokmåls- og Nynorskordboka. UiB. Besøkt 6. januar 2018.
10. ↑  Hansen, Birthe Steen. «Klaps på hånden etter legetabbe». *Nettavisen*. Besøkt 7. januar 2018.
11. ↑  slap, Online Etymology Dictionary
12. ↑  Miller, D. Gary (2014). *English Lexicogenesis*. s. 166. ISBN 9780199689880.
13. 1 2 3  Green, Jonathon (2006). *Cassell's dictionary of Slang*. Weidenfeld & Nicholson. s. 114. ISBN 9780304366361.
14. ↑  Morris, Desmond (2007). *The naked woman: a study of the female body* (Reprint. utg.). New York: Thomas Dunne Books/St. Martin's Press. s. 76. ISBN 0312338538.
15. ↑  Cotterill, Janet. *Language in the Legal Process.* Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2004. s. 81-82, ISBN 0-333-96902-2
16. ↑  Renzetti, Claire and Raquel Bergen. *Violence against Women*. Lanham: Rowman & Littlefield, 2005. p. 45, ISBN 0-7425-3055-8
17. ↑
18. ↑  Malley-Morrison, edited by Kathleen (2004). *International perspectives on family violence and abuse: a cognitive ecological approach*. Mahwah, N.J.: Lawrence Erlbaum. s. 20, 36. ISBN 0805842454. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst: forfatterliste (link)
19. ↑  «Smacking to be banned in Scotland». *BBC News* **(engelsk)**. 19. oktober 2017.
20. ↑  Umar, Mohd. (1998). *Bride burning in India: a socio-legal study*. New Delhi: A.P.H. Publ. Corp. s. 46. ISBN 8170249228.
21. ↑  Forman-Brunell, edited by Miriam (2010). *The Girls' History and Culture Reader; The Twentieth Century*. Urbana: University of Illinois Press. s. 29. ISBN 0252077687. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst: forfatterliste (link)
22. ↑  Berliner, edited by David (2009). *Learning religion: anthropological approaches*. New York: Berghahn Books. s. 35. ISBN 1845455940. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst: forfatterliste (link)
23. ↑  Arnett, Jeffrey Jensen (2007). *International encyclopedia of adolescence*. New York: Routledge/Taylor & Francis. s. 492. ISBN 0415966671.
24. ↑  Loseke, Donileen et al. *Current Controversies on Family Violence.* Thousand Oaks: Sage Publications, 2005. pp. 66-67 ISBN 0-7619-2106-0
25. ↑  Lamb, Michael. *Parenting and Child Development in "Nontraditional" Families.* Hillsdale: Lawrence Erlbaum Associates, 1999. p. 311 ISBN 0-8058-2748-X
26. ↑