**Hassium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Hs** og atomnummer 108.

Historie
--------

Hassium ble fremstilt første gang i 1984 av en tysk forskergruppe ledet av Peter Armbruster og Gottfried Münzenberg ved Gesellschaft für Schwerionenforschung (GSI) i Darmstadt, Tyskland. Gruppen bombarderte en 208**Pb** (bly) med 58**Fe** (jern)-kjerner, noe som ga 3 atomer av 265**Hs**:

{\displaystyle \,\_{82}^{208}\mathrm {Pb} +\,\_{26}^{58}\mathrm {Fe} \,\to \ \,\_{108}^{265}\mathrm {Hs} +\,\_{0}^{1}\mathrm {n} }
Den tyske forskergruppen foreslo selv navnet «hassium» som er avledet av *Hassias*, det latinske navnet for Hessen, delstaten der forskningsinstitutt GSI ligger. Grunnstoffet fikk i første omgang navnet *unniloctum* (kvasi-latinisering av tallene en-null-åtte) og kjemisk symbol **Uno**, inntil IUPAC i 1994 anbefalte at det ble kalt *hahnium* etter den tyske kjemikeren Otto Hahn. Senere, i 1997, ble navnet «hassium» anerkjent internasjonalt. Tidligere er grunnstoffet også blitt kalt *eka-osmium*.

Hassiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Hassium er et radioaktivt transisjonsmetall og er forventet å ha kjemiske likhetstrekk med osmium. Et internasjonalt forsker-team greide i 2001 å fremstille hassiumoksid, og rakk å undersøke noen av stoffets egenskaper før det ble nedbrutt. Som ventet viste det likhetstrekk med osmiumoksid, men med høyere smeltepunkt.

Siden svært lite er fremstilt av stoffet, er de fleste kjemiske og fysiske egenskapene fortsatt ukjente.

### Isotoper

Av de 10 isotopene som hittil er kjent eller beregnet, er alle ustabile (og dermed radioaktive). De mest stabile er beregnet til å være 276**Hs** med halveringstid 1 time, 274**Hs** med halveringstid 1 minutt, 271**Hs** og 272**Hs** med halveringstid 40 sekunder. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 10 sekunder, og de fleste kortere enn 1 sekund. Flere av isotopene kan nedbrytes ved spontan kjernespalting (fisjon).

CAS-nummer 54037-57-9.

Forekomst
---------

Hassium forekommer ikke naturlig, men blir kunstig fremstilt i laboratorier.

Anvendelse
----------

Hassium har per i dag ingen anvendelse, bortsett fra forskningsformål.

Referanser
----------

1. ↑  Berkeley Lab News Center – Chemistry of Hassium, Element 108 Arkivert 9. mai 2008 hos Wayback Machine. Besøkt 26.05.2008
2. ↑  «Brookhaven National Laboratory - National Nuclear Data Center: Isotoptabell for hassium». Arkivert fra originalen 24. september 2008. Besøkt 26. mai 2008.

Eksterne lenker
---------------

* WebElements.com – Hassium
* Apsidium – Hs

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |