Drabantbyen Oppsal sørøst i Oslo. Foto: Kjetil Ree 
**Oppsal** (nedarva uttale med IPA: [²uksæːɽ], nå oftest [²ɔpsɑːl]) er en drabantby i det sydøstre Oslo. Stedet er en del av Bydel Østensjø, og ligger i byens utkant nær Østmarka. Oppsal har en befolkning på 18 324.

Navnet «Oppsal» kommer fra Oppsal gård (av norrønt *Uppsalir*, «gården som ligger høyt», først dokumentert i dativ «af Vpsalom» omkring 1400). Denne gården ble kjøpt av Oslo kommune etter andre verdenskrig, og mesteparten av dagens Oppsal er bygget på Oppsal gårds grunn.

Historie
--------

Den første småhusbebyggelsen på Oppsal kom i mellomkrigstiden.
Oppsal er en av Oslos største drabantbyer med en blanding av villabebyggelse, rekkehus og boligblokker med turområde like i nærheten.

### Oppsalgrenda

Til venstre Skøyenåsen skole, i drift fra 1968. Midt i bildet Østensjøbanen, som fikk tunnelbanestandard i 1967.  Foto: Kjetil Ree 
Den første utparselleringen av tomter fra Søndre Oppsal gård skjedde i 1902. I tiden som fulgte oppstod det gradvis en småhusbebyggelse, blant annet satte mange arbeidere opp sommerhus her. I mellomkrigstiden økte tilflyttingen, og Oppsal ble en slags «kolonibebyggelse» i den daværende Aker kommune. Den 10. januar 1926 fikk Oppsal trikkeforbindelse til Vålerenga.

I 1920 ble det bygget vannledning til Oppsal, med pumpestasjon i Haakon Tveters vei og vannposter lenger opp på Oppsal. Året før hadde grenda fått tilgang til elektrisitetsnettet. I 1917 åpnet Østensjø skole, noe som gjorde at oppsalbarna slapp å gå helt til Bryn skole eller Abildsø skole, noe som var i lengste laget. Oppsal Vel ble stiftet i 1904, og forløperne til Oppsal IF i 1912.

Den gamle bebyggelsen på Oppsal hadde omtrent 1.800 innbyggere tidlig på 1950-tallet, da den storstilte utbyggingen av området tok til.

### OBOS-utbyggingen

Blokker i Kranveien, typisk for blokkbebyggelsen på Oppsal.
Rekkehusbebyggelse i Tyristubbveien.
Oppsal senter revet ned.
Etter andre verdenskrig ble Aker slått sammen med Oslo. OBOS ble så tildelt et feste på ca. 900 daa for boligbygging på Oppsal. Arbeidet med å omskape jordene og skogen til en drabantby startet i 1952/53, og de første innflytningene foregikk i 1954. Flesteparten av disse første leilighetene var treroms, men det var også en betydelig andel fireroms leiligheter. Hovedtyngden lå i blokker, men det ble også bygget ut to- og firemannsboliger. Innskudd og husleier var regnet som forholdvis høye; fire rom kostet 10 000 kroner i innskudd og 305 i månedlig leie, tre rom kostet 7.100 og 278.

Oppsal ble stadig mer utbygd gjennom 1950- og 1960-tallet; på midten av 1960-tallet var innbyggertallet 20 000. Oppsal skole stod ferdig i 1954. Oppsal kirke ble innviet i 1961. I 1964 fikk Oppsal et kjøpesenter. I 1968 ble Skøyenåsen skole tatt i bruk.

I 1967 ble trikken gjort om til tunnelbane, og Oppsal stasjon sto klar.

### Oppsal Senter

Oppsal senter stod ferdig i 1964, og var tegnet av arkitektene Frode Rinnan og Olav Tveten. I desember 1974 traff Arne Treholt føringsoffiseren sin Gennadij Titov fra KGB på bydelskroen «Røde Hatt» på Oppsalsenteret, for å diskutere 200 mils økonomisk grense og trålfrie soner. Titov foreslo en *longdrink*, men «Røde Hatt» hadde bare juleøl å by på, og over denne var det at Titov avslørte seg som KGB-agent ved å spørre Treholt om han hadde adgang til graderte dokumenter. «Røde Hatt» var et lokalt samlingssted inntil kroen gikk konkurs i mars 2015.

Senteret fra 1964 ble revet sommeren 2016 for å gi plass til et nytt senter på 4.500 m² med 201 leiligheter. Det nye senteret ble åpnet 31. mai 2018.

Kjente personer fra Oppsal
--------------------------

* Ingrid Bjørnov
* Benedicte Adrian
* Fredrik Øverlie

Se også
-------

* Oppsal IF
* Oppsal skoles musikkorps

Referanser
----------

1. ↑  Senje, side 94
2. ↑  Senje, side 99
3. ↑  «Tall og Fakta om Skøyen–Oppsal». *Verdens Gang* (16.02.1957)
4. ↑
5. ↑  Hansen, Ståle (9. november 2019). «– De presset meg som en sitron». *NRK*. Besøkt 24. august 2022.
6. ↑  Trosvik, Kristin (10. mars 2015). «Røde Hatt på Oppsal er konkurs». *Nordstrands Blad* **(norsk)**. Besøkt 24. august 2022.
7. ↑  Olsen, Nina Schyberg (11. februar 2014). «Vil rive alt og bygge nytt». *Nettavisen* **(norsk)**. Besøkt 24. august 2022. «Obos går bort fra tidligere planer og vil nå rive hele Oppsal senter. De foreslår nybygg med færre butikker og flere leiligheter.»
8. ↑  «Skal bygge nye Oppsal senter i Oslo». *www.veidekke.no* **(norsk)**. 11. november 2015. Besøkt 24. august 2022.
9. ↑  «Oppsal senter». *oslobyleksikon.no*. Oslo Byleksikon. Besøkt 24. august 2022.

Litteratur
----------

* Senje, Sigurd (1985). *Vi i Østensjøbyen*. Tiden Norsk Forlag. ISBN 82-10-02764-6.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Oppsal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Historisk turtips på Oppsal
* Kunstvandring på Oppsal

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |