***Australopithecus*** (fra latin *austral*, «sørlig» og gresk *pithecus*, «ape») er en utdødd slekt av førmennesker (uttales "australo **pi**tekus"). Kalles også søraper, sammen med søsterslekten *Paranthropus*. 

Sørapene levde i Afrika etter at menneskets stamtre ble skilt fra sjimpansens, og er mest sannsynlige forløper for menneskeslekten (*Homo*). Den eldste kjente arten er *Australopithecus anamensis* som levde øst for Turkanasjøen i Kenya for 4 millioner år siden. 

Seks andre arter av søraper er også beskrevet: *Australopithecus aethiopicus*, *Australopithecus africanus* og *Australopithecus sediba* kalles de grasile sørapene, i motsetning til de robuste *Paranthropus aethiopicus*, *Paranthropus robustus* og *Paranthropus boisei*. De robuste sørapene danner en sidegrein i menneskets stamtre.

Morfologi
---------

Selv om *Australopithecus africanus* var på størrelse med en sjimpanse, var hjernen større enn denne apens. De delene av hjernen som står for språket var imidlertid ikke utviklet. De fleste antropologer mener at *Australopithecus afarensis* og *Australopithecus africanus* holdt til i trærne, mens andre antar at de var kommet ned på bakken, selv om skjelettene fortsatt viser tilpasninger til klatring.

Evolusjon
---------

Det er sannsynlig at *Australopithecus afarensis* ga opphav til *Australopithecus africanus* som igjen er en forløper for *Homo habilis*. 
De robuste sørapene ble mer og mer apelignende. Den siste døde ut omtrent samtidig med at de to sjimpanseartene ble separert, og det er mulig at *Paranthropus boisei* møtte konkurranse både fra sjimpansene (*Pan*) i skogene og *Homo* i det åpnere landskapet.

Den amerikanske paleontologen og evolusjonsbiologen Steven M. Stanley hevder i boken *Children of the Ice Age* at *Australopithecus*-hunnene fraktet de nyfødte og småungene omtrent slik som sjimpansene gjør det. Deres unger klamrer seg fast i mora like etter fødselen. Dette krever at hjernen er så ferdig ved fødselen at ungen kan kontrollere kroppen sin. Når en sørape ble truet av et kattedyr, kunne mora flykte opp i et tre med ungen klamrende til kroppen. Denne overlevelsesmekanismen kan ha vært viktigere enn stor intelligens. 

For 2,5 millioner år siden inntraff den første av istidene på den nordlige halvkule, og vannet som ble bundet opp i is førte til at Afrika ble tørrere. Skogene minket på bekostning av savanner. Dette kan ha gitt støtet til endret levesett, der redskaper og gruppestørrelse ble viktigere overlevelsesmekanismer enn rask flukt til nærmeste tre.

Arter
-----

* †*Australopithecus africanus*
* †*Australopithecus garhi*
* †*Australopithecus sediba*
* Også kalt *Paranthropus*
	+ †*Paranthropus aethiopicus*
	+ †*Paranthropus robustus*
	+ †*Paranthropus boisei*
* Også kalt *Praeanthropus*
	+ †*Australopithecus afarensis*
	+ †*Australopithecus anamensis*
	+ †*Australopithecus bahrelghazali*

Se også
-------

* Lucy (*Australopithecus*), fossil

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Australopithecus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Australopithecus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Australopithecus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Australopithecus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Australopithecus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

  



|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** NKC
 |