Denne artikkelen omhandler den matematisk pregede akademiske disiplinen som på engelsk er kjent som «computer science».  For fagfeltet som på engelsk er kjent som «informatics», se informasjonsvitenskap.
**Informatikk** er et fagfelt med røtter i matematisk logikk, lingvistikk og elektroingeniørfag. Feltets raske utvikling er tett forbundet med fremveksten av digitale datamaskiner. Informatikk er imidlertid ikke ansett for å være begrenset til studiet av datamaskiner. Begrepet om beregning er viktig for informatikere, og det er ikke uvanlig å se fagfeltet oppsummert som «studiet av beregninger».

De teoretiske delene av informatikk overlapper med matematikk, logikk og noe lingvistikk. De praktiske delene overlapper med forskjellige ingeniørfag som dataingeniør og elektroingeniør. I tillegg er det et visst overlapp med informasjonsvitenskap, som er et samfunnsfag til forskjell fra de øvrige (unntatt lingvistikk), som er regnet som matematisk-naturvitenskapelige fag og teknologifag.

Forskningsfelter innenfor informatikk
-------------------------------------

* Programutviklingsteori -- studiet av programmeringsspråk og -teknikker, algebra og logikk
* Algoritmeteori og kompleksitetsteori -- studiet av konkrete fremgangsmåter for beregning
* Kryptografi -- studiet av koding, skjuling og verifisering av informasjon
* Optimering -- studiet av numeriske problemer løst ved bruk av datamaskiner
* Bioinformatikk -- studiet av databehandlingsbehovene til moderne biologi og genforskning
* Diskret matematikk -- studiet av ikke-kontinuerlige matematiske strukturer
* Datastrukturer -- studiet av hvordan data effektivt kan lagres i datamaskiner
* Menneske-maskin-interaksjon -- studiet av samspillet mellom brukere og datamaskiner
* Kunstig intelligens -- studiet av intelligent atferd og produksjon av intelligente datasystemer

Informatikk i Norge
-------------------

Institutt for Informatikk UiO, Blindern
I Norge kan man forske og studere innen informatikk ved: 

* Universitetet i Oslo (Institutt for Informatikk)
* Oslomet – storbyuniversitetet
* Handelshøgskolen i Bodø
* Universitetet i Bergen
* Universitetet i Sørøst-Norge
* NTNU (Trondheim)
* NTNU (Gjøvik)
* Universitetet i Tromsø
* Høgskolen i Østfold
* Høyskolen Kristiana

Ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) er det en rekke studier som inneholder informatikk, med sivilingeniørstudiet «datateknologi» og bachelor/master-studiet «informatikk» som de mest nevneverdige.

Ved det nyopprettede Universitetet i Stavanger (tidligere Høgskolen i Stavanger) kan man studere informatikk på et bachelor-program kalt «datateknikk» og master-programmer kalt «informasjonsteknologi». Man kan også studere elementer av informatikk ved noen av de statlige høyskolene som for eksempel Høgskolen i Bodø, og ved Norges informasjonsteknologiske høyskole (NITH), som er en privat høyskole.

Flere norske forskere har gjort internasjonalt viktige bidrag innen informatikk. Ved Institutt for Informatikk ved Universitetet i Oslo utviklet Ole-Johan Dahl og Kristen Nygaard på slutten av 1960-tallet Simula, verdens første objektorienterte programmeringsspråk, et programmeringsparadigme som idag står meget sterkt i næringslivet såvelsom i akademia. Trygve Reenskaug beskrev designmønsteret Model-View-Controller som er brukt i mange av de største rammeverkene for programvare applikasjoner i verden. Ernst S. Selmer gjorde viktige bidrag innen kryptografi, noe som fikk Norge til å bli en NATO supermakt i kryptografi. Håkon Wium Lie utviklet Cascading Style Sheets som er kjent for å være en av de tre søylene, sammen med HTML og Javascript, til World Wide Web.

Kilder
------

* (no) Informatikk i Store norske leksikon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Computer science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Vitenskap |
| --- |
| Naturvitenskap | 
* Matematikk
* Informatikk
* Fysikk
* Kjemi
* Geofag
* Biologi

 |  |
| Helse | 
* Medisin
* Farmasi
* Psykologi
* Odontologi

 |
| Samfunnsvitenskap | 
* Samfunnsøkonomi
* Sosiologi
* Statsvitenskap og Organisasjonsteori
* Sosialantropologi
* Pedagogikk
* Samfunnsgeografi
* Demografi
* Medievitenskap
* Informasjonsvitenskap
* Bibliotekvitenskap
* Rettsvitenskap
* Kriminologi

 |
| Humaniora | 
* Lingvistikk
* Litteraturvitenskap
* Historie
* Arkeologi
* Folkloristikk og Etnologi
* Kunsthistorie
* Teologi
* Filosofi
* Logikk

 |
| Teknologi | 
* Petroleumsteknologi
* Geoteknikk
* Materialvitenskap
* Metallurgi
* Arkitektur
* Elektronikk
* Informasjonsteknologi
* Kommunikasjonsteknologi
* Telekommunikasjon
* Teknisk kybernetikk
* Elektrokjemi
* Kjemiteknikk
* Bioteknologi
* Nanoteknologi
* Industriell design
* Produktdesign

 |
| Relaterte artikler | 
* Vitenskapelig metode
* Vitenskapsteori
* Pseudovitenskap

 |
| 
* Norsk inndeling av vitenskapsdisipliner  **Kategori**

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NKC **·** BNE **·** BBC Things
 |