recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Sagging, det vil si bukse som henger lavere enn livet, hos en besøkende på et kunstmuseum i London 2010. Underbuksene er synlige under saggebuksene. Buksene har belte. 
To menn i Detroit som sagger sommeren 2007.
Kamuflasjebukser med belte og boxershorts i sateng og hodeskalledekor 2007.
**Sagging** (uttales vanligvis *sægging*) er en buksemote, der buksene henger så langt nede rundt hoftene eller låra at underbuksene blir synlige. Verbet «å sagge» vil si å la buksene henge løsere omkring livet og ned på hoftene og rumpa. Bukselinningen henger da omkring 5 cm eller mer lavere enn normalt slik at buksebaken blir sidrumpet og sekkformet og underbuksene synlige. Motefenomenet oppstod i USA på 1990-tallet i blant annet skater- og hiphopmiljøer. Sagging gjelder ofte side eller vide olabukser, som også kan bæres med belte.

Historie
--------

Moten skal ha oppstått i amerikanske fengsler. Der var belter forbudt fordi de innsatte kunne bruke dem som våpen eller til å henge seg i. Det har ofte blitt hevdet at sagging ble brukt som hemmelig signal om at fanger som sagget åpenlyst, ville ha sex, men dette er en myte. Løslatte skal ha tatt med seg skikken utenfor fengslet der den ble tatt i bruk av hiphopartister på slutten av 1980-tallet, særlig innen gangster rap, som et uttrykk for frihet og opposisjon til det etablerte samfunnet. []
Derfra utviklet bæremåten seg til en mer generell trend blant ungdom.

Andre betydninger
-----------------

* Sagging kan også bety at et skip henger på to bølgerygger (vekslende med hogging) slik at konstruksjonen utsettes for store, dynamiske krefter (bøying) i lengderetningen, noe som må inngå i styrkeberegningene ved konstruksjonsarbeidet.
* Ordet sagging brukes fra gammelt av i enkelte norske dialekter om et tungt, trøtt ganglag med langsomme bevegelser.
* *Sagging* på engelsk brukes for å beskrive hva som helst som henger eller synker. *Saggy* kan bety «slapp» eller «slapt» brukt som beskrivelse på et fysisk objekt.

Referanser
----------

1. ↑

Se også
-------

* Rørleggersprekk, spøkefull betegnelse på synlig, bar rumpesprekk når beinklær henger ned i livet bak
* Gæssing, slangord for det motsatte av å sagge, altså å bære buksene godt trukket opp i livet

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sagging – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Siliguri** (bengali শিলিগুড়ি, nepali सिलगड़ी) er en by i delstaten Vest-Bengal i India. Den ligger i Siligurikorridoren, en tynn landstripe mellom Bangladesh og Nepal. Den er også et større knutepunkt for fly, vei og jernbanetrafikk. 500 000 innenriks og 15 000 utenrikspassasjerer passerer vært år igjennom Siliguri. Indias silkevei (transportruten til Kina) passerer igjennom Siliguri. University of North Bengal ligger i Siliguri. Darjeeling Himalayan Railway, en smalsporet jernbane som står på UNESCOs verdensarvliste har utgangspunkt i Siliguri.

Siliguri er den største byen i Darjeelingdistriktet men ikke administrasjonssenter (som er Darjeeling). Byen har flere militæravdelinger, Border Security Force (BSF), Central Reserve Police Force (CRPF), Shashatra Seema Bal (SSB) og the Assam Rifles. Den sivile lufthavnen Bagdogra lufthavn ligger inne på baseområdet til det indiske luftforsvaret.

Geografi
--------

Siliguri ligger ved foten av Himalayafjellene og er omkranset av Hill station-byer. Mahanadaelven renner igjennom Siliguri. Sommertemperaturen går sjelden over 35 grader og byen er generelt kaldere enn resten av Vest-Bengal. Vinterne varierer fra 15 grader til så lite som 3 grader. Monsonsesongen varer fra juni til september. Klimaet rundt Siliguri er godt egnet for tedyrking. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Virksomhedshjemmeværnet** (VHV) er en del af det danske Hjemmeværnet. Det er organisert i de tre grenene Energi (VEN), Tele (VTE) og Jernbane (VJE). VHVs oppgave er å sørge for at infrastrukturen i Danmark fungerer, og består av eksperter som skal sørge for dette. Virksomhedshjemmeværnet har 1 378 medlemmer, hvorav 758 er aktive fordelt på 16 hjemmevernskompanier.

Medlemmene i Virksomhedshjemmeværnet utdannes og trenes i å sikre og beskytte særlig sårbare anlegg og installasjoner, men mottar også utdannelse innenfor de beredskapsrettede fag som førstehjelp, brannbekjempelse, miljøoppgaver og elementer av en politiutdannelse. Mange hjemmevernsfolk får også en lederutdannelse.

Referanser
----------

1. ↑  Hjemmeværnets 60 års-jubilæumsmagasin side 13 Arkivert 30. oktober 2013 hos Wayback Machine. Arkivert 2013-10-30 hos Wayback Machine pr. 1. april 2009

Eksterne lenker
---------------

* Virksomhedshjemmeværnets officielle webside Arkivert 25. august 2009 hos Wayback Machine. hentet d. 26. august 2009
**Virksomhetsdata-modellering** (engelsk: *enterprise data modelling*) er et fagfelt hvor man lager en grafisk modell av dataene til et foretak eller selskap. Typiske resultat fra slike aktiviteter kan være en modell av virksomheten bestående av entitet–relasjonsdiagrammer (ERD-diagrammer), XML-skjemaer (XSD) og en dataordbok med et kontrollert vokabular for virksomheten.

En slik modell av virksomhetsdataene kan gi virksomheten et oversiktsbilde. I virksomhetsapplikasjon-integrasjon (*enterprise application integration*, EAI) gjør virksomhetsdata-modelleringen det mulig å representere data med ett enkelt uttrykk slik at man kan bruks samme syntaks for XML-er til tjenester eller operasjoner som for den fysiske datamodellen for opprettelse av databaseskjema. For å hjelpe med utviklingen av en virksomhetsdata-modell brukes ofte datamodelleringsverktøy for ERD-diagrammer som også tillater brukeren å opprette en dataordbok.

Implementering av en virksomhetsdata-modell er nært knyttet til problemstillinger med datastyring (*data governance*) og dataforvaltning (*data stewardship*) innad i en organisasjon.

Referanser
----------

* Noreen Kendle (1. juli 2005). «The Enterprise Data Model». *The Data Administration Newsletter*.
* Andy Graham. *The Enterprise Data Model: A framework for enterprise data architecture*. ISBN 978-0956582904.
***The Geology of the Voyage of the Beagle*** er et verk i tre bind som Charles Darwin ga ut i 1842–46. Det består av avhandlinger om de geologiske undersøkelsene og oppdagelsene som Darwin, slik undertittelen spesifiserer, gjorde på sin «seilas med ’Beagle’ under RN-kaptein FitzRoys kommando i åra 1832 til 1836» (full tittel: *The Geology of the Voyage of the Beagle, under the Command of Capt. FitzRoy, R.N. during the years 1832 to 1836*). Verket var et viktig bidrag til geologien og grunnla Darwins rennomé som dyktig vitenskapsmann.

Verkets tre bind er:

* *The Structure and Distribution of Coral Reefs.* [«Oppbygginga og fordelinga av korallrev»], 214 sider. Smith, Elder & Co. London, 1842.
* *Geological Observations on the Volcanic Islands, Visited during the Voyage of H. M. S. Beagle, together with some Brief Notices on the Geology of Australia and the Cape of Good Hope.* [«Geologiske iakttagelser om vulkanøyene som ble besøkt under seilasen til HMS ’Beagle’, samt noen korte notater om geologien til Australia og Kapp det gode håp»], 175 sider. Smith, Elder & Co. London, 1844.
* *Geological Observations on South America.* [«Geologiske iakttagelser om Sør-Amerika»], 279 sider. Smith, Elder & Co. London, 1846.

Darwin leste Charles Lyells *Principles of Geology* (1830–33) mens han var på HMS «Beagle». Han var derfor fullt på høyden med de nyeste utviklingene i geologien. Han brukte reisen til å samle støtte for Lyells teori om at geologiske formasjoner blir til gjennom gradvise endringer og virkninga av generelle naturlover (heller enn enkeltstående katastrofer, som det var gjengs å anta før Lyell).

I den første boka klarte Darwin å forklare dannelsen av korallrev. Han viste at de ulike typene korallrev (kystrev, barriererev, atoll) kan tilbakeføres til en felles prosess, nemlig korallenes vekst på (vulkan)øyer, som langsomt synker ned i havet. Dannelsen av vulkankratere og -øyer var tema for den andre boka. I den siste boka drøfta han bl.a. Andesfjellenes geologi, dokumenterte fjelldannelse gjennom sedimentasjon og påfølgende hevelse, folding og erosjon. Han diskuterte også forekomsten og fordelinga av fossiler og deres relasjon til nålevende dyr og planter.

Verket kom i en revidert annenutgave i 1874 (*The Structure and Distribution of Coral Reefs*, 278 sider) resp. 1876 (*Geological Observations on the Volcanic Islands and Parts of South America Visited during the Voyage of H.M.S. ’Beagle’*, 647 sider). Også etter Darwins død kom nye utgaver, spesielt av boka om korallrev.

Eksterne lenker
---------------

* Fri fulltekstversjon av boka (engelsk)
	+ del 1
	+ del 2
	+ del 3
**Jurij Golovsjtsjikov** (russisk: Юрий Головщиков) (født 10. juli 1963 i Leningrad) er en russisk tidligere skihopper som konkurrerte internasjonalt for Sovjetunionen, SUS og det uavhengige Russland i årene 1983-1993.

I OL i Sarajevo 1984 ble han nummer 39 i stor bakke og 50 (av 58 deltakere) i stor bakke. Samme år var han på det sovjetiske laget som kom på 9.-plass i lag-VM i Engelberg. I VM i 1985 ble han nummer 45 i storbakken i Innsbruck og fikk 10.-plass i lagkonkurransen. Hans siste internasjonale mesterskap var VM i skiflyging i Vikersund i 1990, der han ble nummer 37.

Golovsjtsjikov deltok tre ganger i den tysk-østerrikske hoppuka, med 52.-plass i 1983/84 som beste sammenlagtplassering. Bare to ganger greide han å komme blant de 15 beste i verdenscuprenn. 15.-plass i storbakken i Lahtis 4. mars 1984 ga 77.-plass sammenlagt sesongen 1983/84. Etter 11.-plass i skiflyging i Harrachov 19. mars 1989 ble det 60.-plass sammenlagt sesongen 1988/89.

Sammenlagtplasseringer i Hoppuka:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 1983/84 | 1984/85 | 1987/88 |
| Plassering | 52 | 56 | 82 |

Referanser
----------

1. ↑  Sports Reference: Yury Golovshchikov Arkivert 18. desember 2012 hos Wayback Machine. (olympiaresultater, besøkt 20. mars 2016)

Hovedkilde
----------

* Adam Kwieciński: Hoppresultater Juri Golovtschikov (besøkt 20. mars 2016)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jurij Golovshchikov – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Jurij Golovshchikov – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Jurij Golovshchikov – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata
Herm markert i rødt mellom Guernsey og Sark.
Flyfoto av Herm (i midten), Jethou til høyre, Sark til høyre i bagrunnen og Guernsey i forgrunnen.
**Herm** (guernésiais: *Haerme*) er geografisk en av Kanaløyene og en del av området til den større øya Guernsey, lokalisert i Den engelske kanal, nordvest for Frankrike og sør for England. Den er 2,4 km lang og under 0,8 km bred. Den er orientert nord-sør med flere strekninger med sandstrender på nordkysten. Guernsey ligger i vest og Jersey i sørøst, og den mindre øya Jethou ligger rett utenfor dens sørvestkyst.

Herm ble først oppdaget i den meslittiske perioden (steinalderen) sammen med de øvrige øyene i dens nærhet. De første bosetterne kom i løpet av den neolittiske tiden (bondesteinalderen) og bronsealderen. Mange graver fra disse periodene er fortsatt tilgjengelige i dag, de fleste av dem på nordsiden av øya. Øya ble annektert av hertugdømmet Normandie i 933 (middelalderen), men ble værende under den engelske kronen da Normandie ble avgitt til Frankrike i 1204. Under den andre verdenskrig ble Herm okkupert av Nazi-Tyskland og ble scene for det britiske kommandoraidet «Operasjon Huckaback» i februar 1943, men ble ellers uberørt av krigshandlingene. Herm er i dag administrert av selskapet Herm Island Ltd, opprettet av Starboard Settlement, som ervervet seg Herm i 2008 i frykt for at salg av øya ville true øyas kulturelle identitet.

Herms havn er på vestkysten. Det er flere interessante bygninger i dens nærhet, blant annet det historiske hotellet White House, kapellet , St Tugual's Chapel, Fisherman's Cottage, puben og restauranten «The Mermaid», og en liten barneskole med rundt åtte barn. I løpet av en travel sommersesong kan opp til 100 000 turister besøke øya. De ankommer via en av katamaranfergene som er operert av Trident Charter Company. Som med naboøya Sark er biler forbudt på øya, dessuten også sykler, men motordrevne terrengsykler og traktorer benyttes for å frakte folk og bagasje der hvor det er særskilt tillatt.

Referanser
----------

1. ↑  Mason, Geoffrey B. (2006): «Naval-Related Code Names - By Name», *Naval History*
2. ↑  Lett, Brian (2013): *The Small Scale Raiding Force*, Pen and Sword, upaginert.
3. ↑  «Herm Island Ltd», *SeasonWorkers.com*
4. ↑  Taylor, Jerome (25. september 2008): «Herm Island: Lovers' rock», *The Independant*
5. ↑  Dixon, Rachel (28. april 2015): «Let’s go to ... Herm, the Channel Islands», *The Guardian*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Herm – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Herm-island.com
* Herm, nettstedet Channel Island

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Høyere doktorgrad** er en betegnelse som brukes om bestemte doktorgrader i noen land.

I bl.a. Storbritannia, Irland og samveldestatene, samt i en del land i den tidligere østblokken, finnes det en gruppe høyere forskningsdoktorgrader som er plassert over vanlige doktorgrader. I Storbritannia finnes det høyere doktorgrader som Doctor of Science (D.Sc.) og Doctor of Letters (D.Litt.). Storbritannia innførte ph.d.-graden, som en lavere doktorgrad etter amerikansk-tysk forbilde for å tiltrekke seg utenlandske forskere og studenter, på 1900-tallet. Tidligere hadde Storbritannia bare høyere doktorgrader.

Den tyske habilitasjonen, som også kjennes fra andre land i Sentral-Europa, regnes til samme kategori som de høyere doktorgradene. Ved en del universiteter får den som habiliterer seg graden *dr. habil.* og kan f.eks. kalle seg *dr. phil. habil.*, mens ved andre universiteter får man ikke noen ny grad, bare en anerkjennelse av ens kompetanse.

I Danmark har uttrykket høyere doktorgrad blitt tatt i bruk på 2000-tallet, som en betegnelse på de tradisjonelle doktorgradene til forskjell fra ph.d.-graden. Ph.d. som er en 3-årig forskerutdannelse, regnes som en lavere grad enn de tradisjonelle doktorgradene dr. theol. dr. juris, dr. med. dr. phil. osv. Offisielt er det bare de tradisjonelle doktorgradene som er doktorgrader i egentlig forstand, og «høyere doktorgrad» er derfor i dansk sammenheng synonymt med «doktorgrad», selv om ph.d. uoffisielt kalles «den lavere doktorgrad». De tradisjonelle doktorgradene i Danmark var historisk sammenfallende med de norske doktorgradene, og den danske ph.d.-graden har dessuten samme omfang som ph.d.-graden i Norge. Generelt har de skandinaviske doktorgradene lenge holdt et høyere nivå enn vanlige doktorgrader i andre land, og har f.eks. fylt den funksjonen som habilitasjonen har på kontinentet.
Dronning Fabiolafjella på kartet over AntarktisDronning FabiolafjellaDronning FabiolafjellaDronning Fabiolafjella på kartet over Antarktis
**Dronning Fabiolafjella** er en gruppe mindre fjell i den vestlige delen av Thorshavnheiane i Dronning Maud Land. Fjellpartiet ligger 170 kilometer sørvest for Lützow-Holmbukta og har en utstrekning på om lag 60 kilometer. Det består hovedsakelig av sju mindre massiv som strekker seg i nord-sør-retning og danner en delvis barriere for innlandsisens bevegelse.

Fjellene ble oppdaget og fotografert fra fly av en belgisk ekspedisjonen i oktober 1960 og navngitt etter Doña Fabiola de Mora y Aragón i anledning hennes vielse med kong Baudouin I av Belgia. I november-desember samme år gjennomførte en japansk ekspedisjon geologiske undersøkelser her. Den ga fjellene navnet «Yamato Sanmyaku» (*Yamatofjellene*).

Kilder
------

* Composite Gazetteer of Antarctica Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR). Katalognr. 11774
* Kart som beskriver belgiske toponymer i Antarktis Belgian Science Policy, 2009

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** GNIS **·** SCAR **·** Norsk polarinstitutt

 |
**Dronning Louises bro**, også kalt Københanvs Pont Neuf er en bro over Søerne (Peblinge Sø/Sortedams Sø) i København. Broen ble oppført i 1885–1887 og er tegnet av arkitekt Vilhelm Dahlerup. Den forbinder Indre by med Nørrebro. Den er oppkalt etter dronning Louise som var gift med Christian IX.

Historie
--------

Sett fra Nørrebro mot Søtorvet, broen til høyre i bildet, med Sortedam Sø i forgrunnen
Tofelts sykkelstier på begge sider av bilenes kjørebaner; det innerste feltet for de rolige, det ytterste for de travle
Allerede i 1562 nevnes en bro som forbindelse over Søerne nær det sted hvor Dronning Louises bro senere ble bygget. Da den nye Frederiksborgvei skulle bygges, erstattet Christian IV i årene 1618-20 den gamle broen med en kombinert demning og bro. Utpå 1800-tallet, da Nørreport og vollene ble revet og brokvarterene bygget ut, klarte ikke Peblingebroen den stigende trafikken lenger. Arkitekt Emil Blichfeldt fremla et prosjekt som kombinerte bro med en overdekket basargate. Dette for å skape ly for den ruskende vinden over broen, men også som en naturlig forlengelse av gatens nye butikker. Københavns magistrat valgte omsider det litt enklere forslag fra Vilhelm Dahelrup.

Broen
-----

Dronning Louises bro er oppført i granitt og har tre huller til gjennomseiling. I hver ende av broen står fire store flaggstenger, og broen har i alt åtte lykter. Broens rekkverk er prydet med ensartede bronseskjold som gjengir Københavns byvåpen omkranset av våpen, hjelmer, visirer og løver. Den er en del av strekningen fra Nørrebrogade på Nørrebro-siden til Søtorvet og Frederiksborggade på Indre By-siden.

På hver side av Søtorvetsiden, står avstøpninger av de klassiske romerske skulpturgrupper Tiberen og Nilen. På Nørrebrosiden står Johannes Hansens skulptur *Siddende Unge Mennesker fra 1942.*

Dronning Louises bro er fredet, men er samtidig en av verdens mest sykkeltrafikkerte veier. I 2011 har biltrafikken blitt regulert, og fortau og cykkelstier blitt bredere, med to felter for syklistene i hver kjøreretning. Det er også satt frem flere benker, som forbipasserende kan hygge seg på.

Referanser
----------

1. ↑  *Dronning Louises bro*, bygningskultur.dk Arkivert 22. februar 2014 hos Wayback Machine.
2. ↑  *Kulturhistorisk opslagsbog med turforslag*, kobenhavnshistorie.dk Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
3. ↑  Fredningssag / Dronning Louises Bro, Nørrebrogade og Frederiksborggade (mellem) fra Kulturarvsstyrelsen (besøkt 22. juni 2014)
4. ↑  *Verdens mest cykel-trafikerede vej ligger i København*, politiken.dk
5. ↑  *Stenbroen bliver magelig med 14 nye bænke*, ibyen.dk

Portal: Danmark
Den sydligste delen av Skagenkaien, et av byens mest kjente motiv
**Skagenkaien** er en gate i Stavanger som løper langs den østlige siden av Vågen fra Torget i sør til Øvre Holmegate i nord. Navnet Skagen kommer av gammelnorsk *skagi* som betyr nes, og Skagenkaien har fått navnet sitt fra byens eldste gateløp Skagen som ligger like bak.

På kvelds- og nattestid er Skagenkaien med sine mange utesteder, puber, barer, restauranter og uteliv kanskje byens livligste gate. Det ligger også flere hoteller, butikker og kontorer i de gamle sjøhusene fra 1800-tallet.

 Skagenkaien i nordover mot Tollboden i gult og Victoria Hotel i rødt.
*Festivalbyen* er blitt et begrep, og de fleste arrangementene i forbindelse med MaiJazz, Humorfestivalen, World Tour Sand-volleyball, Trubadurfestival og ikke minst Gladmatfestivalen finner sted i eller ved Skagenkaien, midt i Stavangers mest profilerte turiststrøk.

Den innerste delen av bryggen langs Skagenkaien er gjestehavn for småbåter i Stavanger, mens det lenger ute går turistbåter til Lysefjorden på sightseeing og båttur med guide fra Skagenkaien i til Flor og Fjære. Blå Promenade går langs Vågen, også langs Skagenkaien.

Skagenkaien er kjent for sine flotte sjøhus. I dag er det rundt 60 sjøhus igjen av opprinnelig om lag 250 hus. Skagenkaien 16 er et sjøhus fra 1770, sentralt og sjarmerende plassert langs Skagenkaien med utsikt til Vågen og huset er kjent for spisestedet *Sjøhuset Skagen*.

Om sommeren stenges hele Skagenkaien for trafikk og blir omgjort til en travel gågate, med uteservering og boder i tilknytning til de mange festivalene i byen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Skagerak Energi AS** er et norsk kraftselskap, eid av Statkraft (66,62 %) og Skien (15,2 %), Porsgrunn (14,8 %) og Bamble (3,38 %) kommuner (tilsammen 33,38 %). Selskapet har hovedkontor i Porsgrunn. Selskapet har cirka 650 ansatte og en omsetning på cirka 3,5 milliarder kroner. Selskapet har over 200 000 nettkunder gjennom Lede AS, et av Norges største nettselskap. Den årlige kraftproduksjonen ligger på omtrent 5,7 TWh gjennom Skagerak Kraft AS, et av Norges største kraftproduksjonsselskaper. I tillegg til Lede og Skagerak Kraft, har selskapet også datterselskapene Skagerak Varme AS og Skagerak Energipartner AS. Skagerak Energi eier 49 % av Air Liquide, 33,4% av Laugstol og 14,9 % av Fjordkraft.

Skagerak Energis visjon er: «Skagerak Energi skal være en framtidsrettet leverandør av ren energi for velferd, vekst og utvikling.»

Historie
--------

Selskapet ble etablert den 1. januar 2001 og er et resultat av fusjonen mellom Skiensfjordens kommunale kraftselskap AS (SKK) og Vestfold Kraft AS (VK).

Referanser
----------

1. ↑   Brønnøysundregistrene, Enhetsregisteret, w2.brreg.no, besøkt 13. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «Årsraport 2019» (PDF) **(bokmål)**. Skagerak Energi. s. 8. Besøkt 13. desember 2020.
3. ↑  «Årsrapporter». Besøkt 3. oktober 2021.
4. ↑  «Årsrapporter». Besøkt 3. oktober 2021.
5. ↑  «Årsrapport (2019)» (PDF). Skagerak Energi. 14.05.2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Skagstadsundet** er et sund i Steigen kommune i Nordland og den midtre av tre forbindelser mellom Vestfjorden og fjordarmen Sagfjorden.

Sundet er 13 kilometer langt og går mellom Engeløya i vest-sørvest og Lundøya i øst-nordøst. Bredden varierer fra ca. 3,6 km mellom Eidsvika og Alsvika og ca. 1,2 km mellom Hammarsodden og Ospneset. Dybden midt i sundet varierer fra 10-15 meter til i overkant av 200 m.

Ved innløpet i nord ligger Brunvær. Den nordligste delen av denne øygruppen har siden 2002 vært fredet som naturreservat. Videre sør og sørøst langs Engeløykysten ligger Eidsvika, Mjeldvika, Skagstadosen, Gjerdvika, Sæterosen og Røtnesvågen. Langs Lundøykysten ligger Nord- og Sørosen, Lundosen, Kåvika, Alsvika, Trollvika, Skardsvågen, Vikmarkbukta, Grønvika og Mølnosen. Her var tidligere bebyggelse i de fleste av disse vikene og osene. Oksøya ligger i overgangen mellom Sagfjorden, Økssundet og Skagstadsundet.

 Fv638 på Engeløya går langs en spredt bebyggelse.

| Noen øyer i Skagstadsundet | Dekar | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
|  Oksøya | - | Sør for Lundøya |
| Mjeldholmen | ca. 11 | Mjeldvika |
| Skagstadholmen | ca. 10 | Skagstadosen |
| Skogøya | ca. 36 | Skagstadosen |
| Svinøya | ca. 46 | Nordosen |
| Veidholmen | ca. 10 | Eidsvika |

Se også
-------

* Flagsundet
* Økssundet
* Brunvær naturreservat

Fotnoter
--------

**Type numrering**
1. ↑  Store Forøya-Oksøya. Målt ved bruk av måleverktøy i Statens kartverks Norgeskart.no.

Referanser
----------

1. 1 2  Skagstadsundet på Norgeskart.no fra Statens kartverk

Eksterne lenker
---------------

* Bilder fra turliv.no - Nordhamran på Engeløya. Besøkt 16.02.2012.
**Seán Heuston** (født 21. februar 1891 i Dublin, død 8. mai 1916 samme sted) var en irsk republikaner. Han var en av lederne for påskeopprøret i 1916, og ble henrettet for sin rolle i dette.

Liv og virke
------------

Heuston var bare 19 år gammel under påskeopprøret, og var medlem av ungdomsbevegelsen Fianna Éireann. Han holdt posisjonen i Mendicity Institution ved Liffey i to dager sammen med omkring tyve menn på samme alder som ham selv. Det var opprinnelig meningen at stillingen bare skulle holdes et par timer. 

Etter at opprøret var slått ned ble han stilt for krigsrett og dømt til døden. Han ble henrettet ved skyting i Kilmainham fengsel den 8. mai 1916, som den yngste av opprørslederne.

Heuston stasjon, hvor han en periode jobbet på trafikklederkontoret, er oppkalt etter ham. Det samme gjelder Seán Heuston Bridge rett ved stasjonen.

Referanser
----------

1. ↑   Dictionary of Irish Biography, oppført som Seán (John J.) Heuston, Dictionary of Irish Biography-ID 003974[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Find a Grave, Find a Grave 4275, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   opwdublincommemorative.ie[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* John Gibney: *Seán Heuston*, Dublin: O'Brien Press, 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dictionary of Irish Biography **·** Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Kiran Desai** (født 3. september 1971 i New Delhi) er en indisk forfatter. Hun er indisk statsborger og er permanent bosatt i USA. Desais roman *The Inheritance of Loss* (Norsk tittel: *Tapets barn*) vant Man Booker Prize for 2006 og National Book Critics Circle Fiction Award for 2006. Hun er datter av den kjente forfatteren Anita Desai.

Tidlig liv og utdannelse
------------------------

Desai vokste delvis opp i New Delhi og delvis i Kalimpong, som ligger i fjellsidene på den indiske siden av Himalaya. Da hun var fjorten år gammel, flyttet hun og moren til England, der de bodde i ett år. De flyttet til slutt til USA, der hun studerte kreativ skriving ved Bennington College, Hollins University og Columbia University.

Priser og anerkjennelse
-----------------------

Desais første roman, *Hullabaloo in the Guava Orchard* (Norsk tittel: *Guruen i guavalunden*), ble utgitt i 1998. Den vant Betty Trask Award, en pris som blir tildelt av The Society of Authors til innbyggere i Samveldet av nasjoner under 35 år. 

Desais andre roman, *The Inheritance of Loss* (2006) har blitt lovprist av kritikere i Asia, Europa og vant Man Booker Prize og National Book Critcs Circle Fiction Award for 2006.

I september 2007 var hun gjest i Private Passions på BBC Radio 3. Det er et biografisk musikkdiskusjonsprogram med Michael Berkeley som vert.

Desai er bosatt i Brooklyn, New York.

Bibliografi
-----------

* 1998: *Hullabaloo in the Guava Orchard* (Norsk tittel: *Guruen i guavalunden*) \*2006: *The Inheritance of Loss* (Norsk tittel: *Tapets barn*)

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000025962, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Babelio, Babelio forfatter-ID 11383[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id desai-kiran, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   thebookerprizes.com[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Guggenheim Fellows database, Guggenheim fellows ID kiran-desai[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   www.americanacademy.de[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |
***Kirby's Dream Land 3*** er et videospill utviklet av HAL Labratory og utgitt av Nintendo til Super NES i 1997. Dette var den nest siste Kirby-spillet til SNES som fulgte med Super Famicom-spillet Kirby no Kiraka Kizzu. Det har senere kommet ut på Wii U.

Handling
--------

En dag blir Dream Lands magiske skjold knust av det svarte monsteret og skaper en stor uavbrutt skygge
og da må Kirby beseire DeDeDe og mosteret en gang for alle å ta lyset og skjoldet tilbake til Dream Land.

Den egentlige sistebossen er egentlig ikke DeDeDe, men det svarte monsteret med ett øye som har kommet tilbake til tross for at han har blitt beseiret i Kirby's Dream Land 2.

Han dukket opp igjen i Kirby 64: The Crystal Shards der han var sistebossen, men forandret.

Referanser
----------

1. ↑  Thomas, By Lucas M. «Kirby's Dream Land 3 Review». *IGN*. Besøkt 28. mars 2016.
2. ↑  «Kirby's Dream Land 3». *www.nintendo.com*. Besøkt 28. mars 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kirby's Dream Land 3* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Kirby's Dream Land 3* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Kirby's Dream Land 3* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *Kirby's Dream Land 3* hos Internet Game Database Rediger på Wikidata

* (en) *Kirby's Dream Land 3* hos VGMdb Rediger på Wikidata

Portal: Videospill
***Kirchnerius boreli*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En middelsstor (ca. 20-30 millimeter), avlang, mørkt brunrød til brunsvart hjortebille. Hannens kjever er store, sigdformede, med små tenner jevnt fordelt utover innersiden. Hodet er rektangulært, pannen litt innhult og bredt, U-formet innbuktet foran. Pronotum er rundet, halvmatt. Dekkvingene er lett rundede, med markerte, avsatte sidekanter. Hunnen er mer avlang enn hannen, kjevene ikke forstørrede, hodet kort og bredt, avrundet sekskantet.

Utbredelse
----------

Arten er bare kjent fra det nordlige India.

Systematisk inndeling
---------------------

Arten blir ofte plassert i slekten *Prosopocoilus*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
				+ Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
					- Stammen *Cladognathini*
						* Slekten ***Kirchnerius*** Schenk, 2009
							+ ***Kirchnerius boreli*** (Boileau, 1904)

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
* Obersikt over slekten
***Kirchnerius guangxii*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En ganske stor (hannen 40-58 millimeter, hunnen 30-35 millimeter), avlang, blankt svart hjortebille. Hannens kjever er store, kraftige og nokså rette, krumme i spissen, med en kraftig tann på oversiden noe utenfor midten. Hodet er trapesformet, betydelig bredere foran enn bak, pannen litt innhult og bredt, U-formet innbuktet foran, med fine skråkjøler bak på sidene. Pronotum er rundet, ganske blankt. Dekkvingene er noe hvelvede og avsmalnende bakover, med markerte, avsatte sidekanter. Hunnen er mer avlang enn hannen, kjevene ikke forstørrede, hodet avrundet sekskantet, ganske blankt i midten, kroppen blankere og mer tydelig punktert enn hos hannen.

Utbredelse
----------

Arten er bare kjent fra Guangxi-provinsen i Kina.

Systematisk inndeling
---------------------

Arten blir ofte plassert i slekten *Prosopocoilus*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
				+ Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
					- Stammen *Cladognathini*
						* Slekten *Kirchnerius* Schenk, 2009
							+ ***Kirchnerius guangxii*** Schenk, 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kirchnerius guangxii* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Kirchnerius guangxii* hos NCBI Rediger på Wikidata
* Obersikt over slekten
**Jan Olav Fretland** (født 1950) er en norsk dosent, kultursjef og nynorskforkjemper. Han er bosatt i Lærdal. Fretland ble cand. phil. i 1977, og fra 1991 har han vært førsteamanuensis i norsk. Senere har han vært dosent i norskdidaktikk ved Høgskulen i Sogn og Fjordane, og Høgskulen på Vestlandet etter høgskolesammenslåingen i januar 2017. Fra 1994 til 2000 var han rektor ved Høgskulen i Sogn og Fjordane. I perioden 1991 til 1994 var han kultursjef i Lærda. Fretland har arbeidet med skrivedidaktikk i skolen, og med enklere språk i forvaltningen.

Fretland har hatt mange verv i organisasjonar som arbeider for nynorsk språk og kultur, han var leder i Noregs Mållag fra 1993 til 1994, leder for Ivar Aasen-tunet fra 1996 til 2000, styremedlem i Nynorsk kultursentrum fra 2012 og leder for nynorskfylket (nettverk for mer bruk av nynorsk i Sogn og Fjordane) fra 2013 til 2015.

Han fikk Ivar Aasen-prisen i 1996.

Fretland har vært aktiv i lokalpolitikken for SV. Han har også vært styreleder for Norgesuniversitetet, styreleder/nestleder for Norsk språkråd fra 2000 til 2004, styredlem i Språkrådet fra 2004 til 2012 og medlem i Kringkastingsrådet fra 2002 til 2005.

Referanser
----------

1. ↑   NORAF-ID 90070228, besøkt 5. august 2022[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Jan Ole Otnæs** (født 3. mars 1951 i Mo i Rana) er en norsk jazzadministrator som har ledet Nasjonal jazzscene i Oslo siden 2013.  Før det var han leder for Moldejazz fra 2001 til 2013.

Ellers var han styremedlem for Norsk Jazzforbund og Norsk jazzforum 1982-2009 som han styrte 2001-2005. Styremedlem, Nasjonal jazzscene 2006—2013. Etter en idrettskarriere med nord-norske rekorder i svømming kom jazzinteressen (1968), og han var med da Nordnorsk jazzforum (1969), ble etablert samt umiddelbart brakte Keith Jarrett til konsert i hjembyens jazzklubb *Bleak house*. Etter studier ved Universitetet i Oslo (1977–1978) meldte han flytting til Bodø (1978) og ledet jazzklubben Ad Lib Jazzklubb (1979) som ble *Årets jazzklubb* (1988). Senere var han leder for Bodø kulturhus 1991–2001 og var deretter festivalsjef for Moldejazz 2001-2013. Ellers har han deltatt i styringsgruppa for musikkverkstedsordningen i Norsk musikkråd.

Referanser
----------

1. ↑  Terje Mosnes (28.11.2012). «Fra Moldejazz til Nasjonal jazzscene på Karl Johan». Dagbladet.
2. ↑   70 års omtale i Aftenposten 3. mars 2021
3. ↑  Roald Helgheim, *Jazzgeneral i krigssone* fra Dag og Tid (19.7.2003)

Portal: Jazz
**Sitat** er et litterært eller kunstnerisk fragment, større eller mindre, som gjengis fra en annen kilde. Sitatet er i de fleste tilfeller mer eller mindre uforandret, hvilket f.eks. skiller sitatet fra referatet. Sitater blir brukt i svært mange sammenhenger, både i muntlig og skriftlige framstillinger. Det er vanlig folkeskikk å merke sitater med anførselstegn slik at det ikke er tvil om at en har hentet sitatet fra andre. Også av hensyn til opphavsretten bør kilden nevnes. I foredrag og taler innledes sitatet vanligvis med en henvisning til hvor eller hvem man har lånt det fra. Etter som åndsverkloven i Norge inneholder egne sitatregler, er det i utgangspunktet fullt tillatt å sitere. Men åndsverkloven i Norge oppstiller samtidig klare grenser.

Sitatskikk og opphavsrett
-------------------------

Det å støtte seg på hva andre har gjort er en nødvendighet, og har gitt opphav til mange og tildels ganske kompliserte måter å håndtere dette på. Det vanlige er å merke sitatet på måten som er bestemt for den type publisering, og oppgi hvor det stammer fra, enten der og da, eller i egen liste.

Både ordtak og stående uttrykksmåter er på sitt vis en form for sitater, men oftest av ukjent opphav. Disse er vanligvis så allment kjent at de ikke behøver oppgis som sådanne.

Sitat gir ikke rett til ukritisk kopiering av tekst og bilder man for eksempel finner på Internett. Dette regnes som opphavsrettsbrudd og kan forfølges rettslig.

Mange korte sitater er så vel kjent at de er blitt til fyndord og ordspråk. Dersom de ellers blir for lange, kan de bli stående uttrykk som forutsetter at begge parter forstår bakgrunnen for uttrykket. Eksempler på det siste er sisyfosarbeide og augiasstall, begge med bakgrunn i gresk mytologi. En annen slektning av sitatet er aforismen. Den danske dikteren Kumbels underfundige gruk er flittig sitert.

Bruken av sitater er så utbredt at det er gitt en rekke sitatleksika. Disse er viktige hjelpemidler for de som skal holde taler eller være toastmastere i selskapelige sammenhenger.

Se også
-------

* Sitatrett
* Copyright
* Opphavsrett
* Ordspråk
* Faksimile

Eksterne lenker
---------------

### På norsk

* Abakaus – søkbare sitater, ordtak, visdomsord og gullkorn
* Siterte sitater – Søkbare sitater og ordtak
* Søkbare ordtak og sitater
* Sitatet.no –Sitatsamling på nett
* Et utvalg norske ordtak etter Ivar Aasen

### På utenlandsk

* Norske og utenlandske ordspråk
* Wikiquote – Wiki-base med sitater på fortrinnsvis engelsk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Sita** (hindi सीता [sītā], lytt hjelp•info, betydning «plogfuren»; også stavet *Seeta* eller *Seetha*) er den hinduiske personifiseringen av den perfekte hustru, og den sentrale kvinnelige figur i eposet Ramayana. I dette eposet er hun framstilt som den trofaste og selvoppofrende hustruen til Rama, tronarving i byen Ayodha og avatar for Vishnu. Hun er selv avatar for Lakshmi, gudinne for rikdom og hustru av Vishnu. Hun er æret som setter standard for kvinnelige og ekteskapelige dyder for alle hinduistiske kvinner, og kjent for sin hengivenhet, selvoppofrelse, mot og renhet.

Sita er beskrevet som datter av jordgudinnen Bhūmi og den adopterte datteren av kong Janaka av Mithila og dronning Sunayna. I sin ungdom giftet hun seg med Rama, prins av Ayodhya. Kort tid etter ekteskapet ble hun tvunget til å dra i forvisning sammen med sin ektefelle og sin svoger Lakshmana. Mens de var landsforvist, bosatte de seg i skogen Dandaka. Her ble hun bortført av Ravana, den demonske rakshasakongen av Lanka. Hun satt fengslet i hagen Ashoka Vatika i Lanka inntil hun til sist ble reddet av Rama i en krig hvor Ravana ble drept. 

Sita beviste sin kyskhet ved å gjennomgå en ildprøve. Deretter reiste Rama og Sita tilbake til Ayodhya hvor de ble kronet som konge og dronning. Imidlertid forlot Rama den gravide Sita da en av hans undersåtter betvilte hennes kyskhet. I tilflukt i eremittbolig til Sage Valmiki fødte hun tvillingene Lava og Kusha. Etter at hennes sønner vokste opp og ble forent med sin far, vendte Sita tilbake til sin mor, Jordens livmor, for å unnslippe den grusomme verden etter å ha avslått å måtte gå gjennom ytterligere en prøve for å bevise sin kyskhet.

Referanser
----------

1. ↑  Sutherland, Sally J.: «Sita and Draupadi, Aggressive Behavior and Female Role-Models in the Sanskrit Epics» Arkivert 13. mai 2013 hos Wayback Machine. (PDF). University of California, Berkeley.
2. ↑   Parmeshwaranand, Swami (2. januar 2001): *Encyclopaedic Dictionaries of Puranas*. Sarup & Sons. ISBN 978-81-7625-226-3, s. 1210–1220
3. ↑   «Sita, Hindu Deity and incarnation of Lakshmi». Michigan State University.

| * v
* d
* r
Hinduisme |
| --- |
| Guder | Apsara • Brahma • Ganesha • Dattatreya • Hanuman • Kali • Krishna • Lakshmi • Mahadevi • Rama • Shanghyang Widi Wasa • Sarasvati • Sita • Shiva • Vishnu | Om/Aum er den helligste stavelsen i hinduismen. |
| Tekster | Vedaene • Rigveda • Upanishadene • Ramayana • Mahabharata • Bhagavadgita • Sutra • Puranaene |
| Lærere | Ramakrishna • Vivekananda • Sri Aurobindo • Swami Prabhupada • ISKCON • Maharishi Mahesh Yogi |
| Lære | Reinkarnasjon • Moksha • Om • Holi • Vedanta • Brahman • Karma • Maya • Samsara • Dharma • Kali Yuga • Lotusblomst |
| Liv | Divali • Hindutempel • Hindukalender • Mantra • Namaste • Prambanan • Pudsja • Rudraksha • Sadhu • Sanatan Mandir Sabha • Samsara • Tantra • Yoga • Kaste |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND
 |
**Sitecore** er et dansk programvarehus som utvikler publiseringsløsninger, netthandel og digitale markedsføringsverktøy til SMB og Enterprise markedet.

Firmaet ble etablert i 2001, har hovedkontor i København og andre kontorer i over 55 land rundt om i verden.

Sitecores programvare er basert på Microsoft .NET, og de er Microsoft Gold Partner, samt Microsoft Azure Circle. Og har som kun 4 partnerselskaper i verden kontor hos Microsoft i Redmond. Sitecore ble i 2013 kåret til Global ISV of the Year og annonserte samtidig at de i samarbeid med Microsoft vil levere en felles eCommerce plattform i 2014.

Sitecore ble i 2010, 2011, 2012 og 2013 kåret til verdens mest visjonære CMS-leverandør av Gartner, Inc, i deres Magic Quadrant-rapport. I 2012 og 2013 ble også Sitecore kåret til en av de mest visjonære aktørene i det innovative multikanal/crm/kampanjestyringsmarkedet, i Gartner sitt CRM Multichannel Quadrant.

Sitecore er også introdusert av en av lederne i Gartner sin nye UXP - Unified eXperience Platform kategori.

Sitecore scorer også høyt på Forrester Research sin Forrester Wave kåring, hvor Sitecore er den overlegent beste .NET aktøren i markedet innen for WCMS (web content management system).

Referanser
----------

1. ↑  Kontorer i utlandet Arkivert 30. april 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Sitecore Norge
Kreatinin
**Kreatinin** er et nedbrytningsprodukt fra kreatinfosfat i muskel, og produseres vanligvis med en konstant hastighet i kroppen.

Kreatinin og nyrefunksjon
-------------------------

Kreatinin elimineres ved filtrasjon gjennom nyrene, svært lite utskilles aktivt eller reabsorberes. Kreatininkonsentrasjonen gjenspeiler derfor relativt godt nyrens glomerulære filtrasjonsevne. Ved nyresykdommer som påvirker filtrasjonen vil kreatininkonsentrasjonen stige, og måling av kreatinin er nyttig for å observere nyrefunksjonen ved alvorlig nyresykdom, for eksempel nyresvikt. For å oppdage tidlig nyresykdom er kreatinin-clearance et bedre mål, som beregnes ut fra Cockcroft-Gault-ligningen):

{\displaystyle {\mbox{Kreatininclearance}}={\frac {{\mbox{(140 - Alder)}}\times {\mbox{Masse (i kg)}}}{{\mbox{815}}\times {\mbox{Plasma Kreatinin (i mmol/L)}}}}\times {\mbox{0.85 hvis kvinne}}}

Referanseområdet for kreatinin er vanligvis ca. 45-90 μmol/l og for menn 60-110 μmol/l. Muskelmasse påvirker kreatininverdien. 150 μmol/l kan være normalt hos en mannlig kroppsbygger, mens en kreatininkonsentrasjon på 60 μmol/l hos en mager gammel kvinne kan bety alvorlig nyresykdom.

Økende kreatininverdi tyder på forverring av nyrefunksjonen, mens reduksjon i kreatinin som regel betyr bedret nyrefunksjon. 

  


| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** NDL **·** NKC
 |
**Kreatør** er en yrkesbeskrivelse og -tittel brukt innen kreative bransjer – særlig i bedrifter som jobber med reklame, PR, design og andre former for kommunikasjon. Arbeidsoppgavene til en kreatør handler i første rekke om idé- og konseptutvikling. Dette innebærer å skape ideer med utgangspunkt i en kommunikasjonsoppgave, og å sørge for gjennomføring av en eller flere av disse ideene. Det ferdige resultatet kan innta mange former, for eksempel som en kampanje, et arrangement, en film, en kommunikasjonsstrategi eller et nytt produkt. Underveis i prosessen vil kreatøren jobbe både strategisk og kreativt for å løse oppgaven.

Reklamebyråer, designbyråer, PR-byråer, dags- og ukepresse, TV-selskaper og produksjonsselskaper for film er noen av virksomhetene som kan trenge en kreatørs kompetanse. En kreatør vil ofte jobbe i en gruppe som har ansvar for idé- og konseptutviklingen i et prosjekt.

### «Kreatør» som samlebetegnelse

Begrepet *kreatør* brukes ikke bare som en ren yrkestittel, men også som en samlebetegnelse for ulike stillinger innen det kreative fagfeltet. I reklamebransjen gjelder dette spesielt personer med tittel som Art Director eller tekstforfatter.

Se også
-------

* Grafisk designer

Eksterne lenker
---------------

* Søk etter *Kreatør* i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok
**Jordpakking** er reduksjon i jordas porøsitet på grunn av trykk. Jordpakking kan påvirke nesten alle jordas fysiske, kjemiske og biologiske egenskaper og funksjoner. Jordpakking er sammen med erosjon ansett som det dyreste og alvorligste miljøproblemet forårsaket av konvensjonelt landbruk.

I landbruket er jordpakking et problem som er avhengig av jordtype, veksttype, vær og klima og maskinell bearbeiding, deriblant maskinenes marktrykk. Påvirkning fra tunge maskiner på for fuktig jord kan føre til komprimering av jorda slik at det dannes ugjennomtrengelige lag som begrenser vann- og næringstilgangen. Dette kan føre til redusert avling både i mengde og kvalitet og dessuten økt overflateavrenning, erosjon, klimagassutslipp, eutrofiering, redusert grunnvannsfornyelse og tap av biologisk mangfold.

I motsetning til erosjon er jordpakking hovedsakelig noe som foregår under jordoverflaten og kan derfor være vanskelig å se. Spesielle metoder er nødvendig for å avdekke og håndtere problemet.

Jordpakking er i en viss grad mulig å rette opp igjen og kontrollere. Jordpakking i dypere jordlag regnes som det største problemet, fordi det ikke lar seg gjenopprette. Siden bøndene i moderne, intensivt jordbruk er avhengig av tunge maskiner og derfor ikke helt kan unngå komprimering av jorda, fokuseres det mange steder på å reparere skadene når de først har skjedd.

Referanser
----------

1. ↑  Laura Alakukku, Helsingfors universitet (2012). *Soil Compaction* (Christine Jakobsson: Ecosystem Health and Sustainable Agriculture 1: Sustainable Agriculture.). Uppsala universitet. Arkivert fra originalen 6. mars 2016.
2. ↑  Whalley, W.R. Dumitru, E. & Dexter, A.R. (1995). Biological effects of soil compaction. Soil and Tillage Research, 35, 53–68.
3. ↑  «Soil Compaction - an unnecessary form of land degradation» (PDF). FAO. 2003. s. 2. Besøkt 26. januar 2015.
4. ↑  Batey, T. (2009). «Soil compaction and soil management – a review». i *Soil Use and Management*, 12, 25, 335–345, side 339–340. Doi. 10.1111/j.475-2743.2009.00236.x
5. 1 2  «Conservation of natural resources for sustainable agriculture: what you should know about it» (PDF). FAO. 2003. s. 2. Besøkt 26. januar 2015.
6. ↑  I. Hakansson, R. Reeder, (1994). «Subsoil compaction by vehicles with high axle load—extent, persistence and crop response.» i *Soil and Tillage Research*, 29, 2–3, side 277–304.
7. ↑  Batey, T. (2009). «Soil compaction and soil management – a review» i *Soil Use and Management*, 12, 25, 335–345, side 342. Doi. 10.1111/j.475-2743.2009.00236.x

Litteratur
----------

* Kjell Mangerud (1989). *Hjulutstyr for landbruksmaskiner*. [Oslo]: Landbruksforlaget. s. 30–34. ISBN 8252913342.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Jordpyramidene i Ritten, den mest kjente i Sør-Tirol, mot Mittelberg
**Jordpyramider** er slanke pyramider eller søyler som er dannet i fast morene-masse ved erosjon som følge av nedbør. Som regel ligger det en større eller mindre stein på toppen; den har beskyttet pyramiden mot direkte nedbør og gjort det mulig å danne de ofte ganske merkelige formasjonene.

Mest kjente jordpyramider i Norge er Kvitskriuprestinn i Uladalen i Sel kommune. Verdensberømt er jordpyramidene ved Bolzano i Sør-Tirol som er opptil 30 m høye.

Kjente jordpyramider i Norge
----------------------------

* Kvitskriuprestinn i Uladalen, Sel kommune.
* Rudiomnan sør for Dovre tettsted (langs bekken Rudiåe), Dovre kommune.
* Sør for Skåbu (mot Olstappen), Nord-Fron kommune.

Jordpyramider i Europa
----------------------

* Euseigne, Wallis (Sveits).
* Ritten, Syd-Tirol (Italia).
* Segonzano, Trentino (opptil 40 meter høye).
* Đavolja varoš, Kuršumlija (Serbia).

Kilder
------

* (no) jordpyramider i Store norske leksikon Hentet 21. november 2013

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hoodoos – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** NDL
 |