Montering av gassturbin i et tysk gasskraftverk
**Gasskraftverk** er et kraftverk som produserer elektrisk energi ved hjelp av gasskraft. Dette skjer ved at en gassblanding antennes i en gassturbin, som igjen genererer strøm.

Vanlig teknologi i moderne gasskraftverk er at varmen fra forbrenningen i gassturbinen brukes til å lage damp som så driver en dampturbin. Dette gjøres for å øke virkningsgraden, og kalles et «*combined cycle gas turbine*»-kraftverk (CCGT). Et rent gassturbinverk kan ha en virkningsgrad på 36-38%, mens i et kombinert verk kan den komme opp på 64%.

Gasskraftverk er en form for varmekraftverk der brensel også kan være kull, olje eller biodrivstoff. Prinsippet for slike kraftverk bygger på termodynamikkens andre lov og varmekraftmaskinen.

Effekt og klimahensyn
---------------------

Oftest er gasskraftverkene nyere enn oljekraftverkene, både fordi oljeutvinning og -utnytting har en lengre historie, og fordi gasskraft har fått et sterkt oppsving med den senere tids fokus på global oppvarming og miljø. Gass har et av de største spesifikke energiinnhold av de fossile brenslene,
og har minst karboninnhold per energiinnhold. Dermed gir avbrenning av gass det minste utslipp av CO2 per produsert energimengde. 
Fyring med naturgass er om lag 65 % så utslippsintensivt som kullfyring og om lag 90 % så utslippsintensivt som oljefyring.
Fordi gasskraftverk ofte har nyere og mer effektivt utstyr, kan utslippene være så lave som 30 % av kullfyrte kraftverker per produsert kraftmengde.
Oljefyrte kraftverk ligger omtrent midt mellom gass- og kullkraftverk hva angår CO2-utslipp.
De seneste ti årene har det nesten bare blitt bygget gasskraftverk i Europa og USA, og mange tidligere kull- eller oljekraftverk har blitt omstilt til gassdrift, ofte ved at det er installert gassturbiner til erstatning for dampturbiner.

Gasskraftverk i Norge
---------------------

Planlegging av **gasskraftverk i Norge** startet ved funnet av Ekofisk-feltet i Nordsjøen i 1970. Fra midten av 1980-tallet var bygging av gasskraftverk en av de mest betente energi- og miljøpolitiske diskusjonene i landet. Miljøorganisasjoner som Natur og Ungdom og Bellona engasjerte seg sterkt mot bygging av gasskraftverk, først og fremst på grunn av CO2-utslippene et slikt kraftverk vil medføre. Organisasjonene krevde at alle gasskraftverk må få krav om rensing og deponering av CO2-utslippene, såkalt CO2-håndtering.

Oljeplattformene i Nordsjøen bruker vanligvis gasskraft for å produsere elektrisitet til driften. Til sammen var det i 2008 167 gasskraftverk i Nordsjøen, og de sto for rundt ti prosent av Norges totale utslipp av klimagasser. Det er normalt flere gassturbiner per innretning, og de drives på forskjellig måte. Noen går hele tiden, mens andre sjelden brukes. Gassturbinverkene på plattformene har en virkningsgrad på mellom 36 og 38 prosent. Johan Sverdrup-feltet ble det første til å få strøm fra land i 2018.

Jens Stoltenbergs første regjering ga konsesjon til de tre første gasskraftverkene på land i Norge i 2001, etter at Kjell Magne Bondeviks første regjering hadde gått av fordi de nektet å godta stortingsflertallets krav om utbygging av gasskraft uten CO2-rensing. Gasskraftverket på Kårstø startet produksjonen 1. november 2007. De to andre kraftverkene som Stoltenberg I-regjeringen ga konsesjon til, på Kollsnes og Skogn, er foreløpig ikke bygd. Kjell Magne Bondeviks andre regjering gav konsesjon til et gasskraftverk på Melkøya i forbindelse med utbygging av Snøhvitfeltet. Dette gasskraftverket startet produksjonen ved årsskiftet 2007/2008.

I 2006 var det frykt for kraftmangel i Midt-Norge og det ble besluttet at Statnett skulle kjøpe inn to «mobile» gasskraftverk til bruk i krisetilfeller. Gasskraftverkene ble bygget i på Nyhamna i Aukra og på Tjeldbergodden i Aure, hver med en kapasitet på 150 MW. Den samlede prislappen ble ifølge Statnett 2,1 milliarder kroner, og de ble aldri tatt i bruk. Kraftverket på Tjeldbergodden ble kjøpt av det tyrkiske selskapet Temsan i 2018, demontert og flyttet til Tyrkia, mens Nyhamna-verket ble kjøpt av et selskap fra Honduras i september 2022 og skal demonteres og flyttes før jul.

Jens Stoltenbergs andre regjering har satt i gang et prosjekt for CO2-rensing av gasskraftverket på Kårstø. Samme regjering ga konsesjon til et nytt gasskraftverk på Mongstad, som etter planen skulle ha CO2-rensing fra 2014. Dette prosjektet ble av statsministeren, blant annet i nyttårstalen 2007, omtalt som Norges «månelanding». Etter en rekke overskridelser og utsettelser, ble renseprosjektet på Mongstad skrinlagt høsten 2013. Gasskraftverket på Kårstø ble i løpet av 2018 fjernet helt. På Mongstad ble det også besluttet å avvikle kraftverket ved utgangen av 2018.
Dette ble mulig etter at det ble bygget en 300(420)kV linje/kabel fra Kollsnes til ny Lindås transformatorstasjon. Nedstengingen har imidlertid blitt utsatt en rekke ganger, og i mars 2021 er fortsatt en 155 MW gassturbin i drift på Mongstad.
I juli 2022 ba Statnett Equinor om å revurdere nedstengingen av gasskraftverket på Mongstad i lys av den anstrengte forsyningssituasjonen i dette området og i september samme år ba Statnett NVE om å få inngå avtale med Equinor om å bruke Mongstad som SAKS-tiltak (tiltak for en svært anstrengt kraftsituasjon) frem til primo juni 2023.
Arbeidet med dette stoppet imidlertid opp da energisituasjonen ble normal igjen i november, og gasskraftverket ble aldri holdt i beredskap. I 2023 konkluderte Statnett med at det ikke er rasjonelt å benytte Mongstad som SAKS-tiltak.

Se også
-------

* Liste over gasskraftverk i Norge
* Varmekraftverk
* Kraftvarmeverk
* Kullkraftverk
* Oljekraftverk
* *Liste over verdens største varmekraftverk*
* *Liste over verdens største kullkraftverk*
* *Liste over verdens største olje- og gasskraftverk*

Litteratur
----------

* Tjernshaugen, Andreas (2007). *Gasskraft. 20 års klimakamp*. Oslo: Pax Forlag. ISBN 978-82-530-3044-9.

Referanser
----------

1. ↑  «HA technology now available at industry-first 64 percent efficiency». *GE power, pressemelding*. 4. desember 2017. Besøkt 11. april 2020.
2. ↑  EPPO – «Oil industry conversions», tabellen «Calorific value of fuels» omtrent midt på siden, og spesielt tabellen «Energy values» litt nedenfor midten.
3. ↑  The Engineering Toolbox – «Fuels – Higher Calorific Values», tabellen har energiinnhold for alle fossile brenseltyper.
4. ↑  Natural Gas Supply Association – «Natural Gas and the Environment» Arkivert 3. mai 2009 hos Wayback Machine.: *«Natural gas is the cleanest of all the fossil fuels. Composed primarily of methane, the main products of the combustion of natural gas are carbon dioxide and water vapor, the same compounds we exhale when we breathe. Coal and oil are composed of much more complex molecules, with a higher carbon ratio and higher nitrogen and sulfur contents. This means that when combusted, coal and oil release higher levels of harmful emissions, including a higher ratio of carbon emissions, nitrogen oxides (NOx), and sulfur dioxide (SO2).»*
5. ↑  ORNL – «Bioenergy Conversion Factors» Arkivert 27. september 2011 hos Wayback Machine. tabellen «Carbon content of fossil fuels and bioenergy feedstocks» helt nederst viser karboninnholdet per terrajoule energi.
6. ↑  Engineering Toolbox – «Combustion Fuels – Carbon Dioxide Emissions», ref høyre kolonne i tabellen.
7. ↑  EPA – «Natural Gas» > Air Emissions: *«At the power plant, the burning of natural gas produces nitrogen oxides and carbon dioxide, but in lower quantities than burning coal or oil.»*.
8. ↑  IFEU Arkivert 12. oktober 2015 hos Wayback Machine. – studie av moderne kullkraftverk i Hamburg-Moorburg, som slipper ut tre ganger mer CO2 per energienhet produsert, sammenliknet med et moderne gasskraftverk. Side 3-4.
9. ↑  Se det amerikanske miljøverndepartementets tall for utslipp fra kraftverk som fyrer med henholdsvis naturgass, olje og kull under avsnittene «Environmental impacts».
10. ↑  Her er Norges 167 ukjente miljøbomber - Dagbladet 10. jan 2008
11. ↑  Kabelen skal gjøre Johan Sverdrup-feltet mer «klimavennlig». Nå vil de ha slike anlegg langs hele kysten - tu.no 19. feb. 2018
12. ↑  To mobile gasskraftverk til Midt-Norge - NRK.no 14. des. 2006
13. ↑  Nå selger Statnett reservegasskraftverket på Tjeldbergodden - TU.no 17. april 2015
14. ↑  Statnett er ute av gasskraft - europower-energi.no 30. august 2018
15. ↑  Lie, Øyvind Zambrano (14. september 2022). «Statnett har solgt Nyhamna-verket». *energiteknikk.net* **(norsk)**. Besøkt 20. september 2022.
16. ↑  «Stoltenbergs Mongstad-månelanding legges ned». *www.vg.no*. 20. september 2013. Besøkt 18. mars 2021.
17. ↑  Viseth, Ellen Synnøve (18. mars 2021). «Nettkrise på Mongstad: Ber om at gasskraftverket får stå». *Tu.no* **(norsk)**. Besøkt 18. mars 2021.
18. ↑  Abelsen, Atle (6. juli 2022). «Ber om mer gasskraft». *Energiteknikk.net* **(norsk)**. Besøkt 7. juli 2022.
19. ↑  Lie, Øyvind Zambrano (19. september 2022). «Statnett vil bruke Mongstad som SAKS-tiltak». *energiteknikk.net* **(norsk)**. Besøkt 20. september 2022.
20. ↑  Viseth, Ellen Synnøve (4. mai 2023). «Dropper Mongstad-kraftverket som krisetiltak». *TU.no* **(norsk)**. Besøkt 11. mai 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Oversikt over planlagte og fullførte gasskraftverk i Norge
* Kårstø gasskraftverk på Veidekkes nettsider
* Naturkraft
* Gassnova – CO2-håndtering i Norge
* European CO2 Test Centre Mongstad (TCM)
* CLIMIT-programmet
* «Comined Cycle Power Plants» - Siemens.

| * v
* d
* r
Kraftverk |
| --- |
| Fornybar energi | 
* **Vannkraft**
	+ *Magasin*
	+ *Elv*
	+ *Pumpe*
	+ *Tidevann*
	+ *Bølge*
* Geotermisk
* Havvarme
* Havstrøm
* Salt
* Sol
	+ *Solvarme*
	+ *Oppvind*
* Trykkluft
* Vind

 |
| Ikke-fornybar energi | 
* **Varmekraft**
	+ *Olje*
	+ *Gass*
	+ *Kull*
	+ *Biomasse*
	+ *Biogass*
	+ *Avfall*
* Kjernekraft

 |
| Etter teknologi | 
* Damp
* Gassturbin
* Kombinasjon
* Kraftvarme
* Mikrokraftverk
* Minikraftverk
* Småkraftverk

 |
| Lister | 
* Vannkraftverk
* Vannkraftverk i Norge
* Vindkraftverk i Norge
* Tidligere vannkraftverk i Norge
* Kjernekraftverk
* Varmekraftverk
* Olje- og gasskraftverk
* Kraftverk i Aserbajdsjan
* Kullkraftverk

 |
| Kategorier | 
* Kraftverk
* ...etter område
* Vannkraftverk
* Kjernekraftverk
* Varmekraftverk
* Oljekraftverk
* Gasskraftverk
* Kullkraftverk

 |