Sammenligning av 3 forskjellige kondensatortyper. Venstre: "normal" elektrisk kondensator, midten: elektrolytkondensator, høyre: superkondensator.
Eksempel på superkondensator på 1 farad, 5,5V.
En **superkondensator** er en kondesator med svært stor energitetthet sammenlignet med elektrolyttkondensatorer. Superkondensatorer lades raskt, kan lades mange ganger og kan lagre mye energi og brukes derfor i hybridbiler, tog og heiser for å lagre energien som skapes ved nedbremsing og bruke den når farten skal økes igjen. Navnet superkondensator ble først brukt i 1999 av Brian Evans Conway.

Historie
--------

De første superkondensatorene ble patentert i 1957 av General Electric og baserte seg på en porøs karbonelektrode. Dobbeltlagsmekanismen som gir svært høy kapasitans var da ukjent, noe som fremgikk av patentet.  Standard oil fikk i 1966 et patent på elektrostatisk lagring av energi i dobbeltlag med ioner. Navnet «superkondensator» ble først brukt i 1999 av kjemiprofessor Brian Evans Conway.

Virkemåte
---------

Superkondensatorer benytter et elektrisk dobbeltlag (Helmholtz dobbeltlag) for å lagre energi elektrostatisk. Senere er det kommet superkondensatorer som ved bruk av redoksreaksjon utnytter elektrokjemiske egenskaper i tillegg til de elektrostatiske, såkalt pseudokapasitans, for slik å ytterlige øke kapasitansen. Hybridkondensatorer forsøker å kombinere disse to effektene for slik å få fordelene fra pseudokapasitansen uten ulempene, som er høy pris og mindre stabilitet over tid. 

I forhold til batterier har superkondensatorer noen fordeler og noen ulemper:

* Lader svært raskt og kan levere mye energi på kort tid.
* Tåler mange runder med lading. Elektrostatiske superkondensatorer kan tåle over 100000, mens elektrokjemiske bare tåler noe over 1000.
* Materialene som brukes er normalt ikke giftige
* Lavt energitap, mer enn 95% kan hentes ut igjen.

* Energitettheten per masse har vært vesentlig lavere enn på kjemiske batterier. (3-10 Wh/kg opp til 100 i labforsøk, mens batteriene til Tesla har 254 Wh/kg).
* Spenningen varierer i forhold til energien.

Bruk
----

Superkondensatorer brukes for å stabilisere strømforsyningen i mange typer forbrukerelektronikk, for eksempel laptoper. Det brukes i defibrilatorer som skal lade ut relativt mye energi i full fart. 

Toyota Yaris Hybrid-R brukte i 2013 superkondensatorer for å gi ekstra energi. Lamborghini Sián bruker superkondensatorer som lades når bilen bremser. 

Hybrid-lokomotiver kan benytte superkondensatorer for å lagre bremseenergien og slik spare 20-25% drivstoff sammenlignet med vanlige diesel-lokomotiver.
 I Mannheim og Heidelberg har flere trikker kjørt uten kjøreledning siden 2003 og 2009. Trikken rekker å lade superkondensatorene mens den står på stoppestedene.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  Electrochemical Supercapacitors: Scientific Fundamentals and Technological Applications, Brian E. Conway, 1999
3. 1 2  Supercapacitors: A Brief Overview, Marin S. Halper, James C. Ellenbogen
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 11. januar 2014. Besøkt 8. november 2019.
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 5. august 2020. Besøkt 8. november 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |