Statsrådsalen på Stockholms slott.
Dronningen av Canada møter sitt statsråd, Det kongelige råd for Canada, i 1957.
**Kongen i statsråd** er den formelle betegnelsen når en konge møter sitt statsråd (regjeringen) for å treffe beslutninger. I monarkier med herskende dronning brukes betegnelsen *Dronningen i statsråd*.

Norge
-----

*For hvilke saker som skal/må avgjøres i statsråd, se kongelig resolusjon*
I Norge refererer «Kongen i statsråd» til det formelle møtet hvor regjeringen under ledelse av kongen er samlet på Slottet, normalt hver fredag klokken 11. Dersom kongen er syk eller på reise i utlandet, er det Kronprinsen som leder statsrådsmøtet i henhold til Grunnloven § 41. I lovgivningen, herunder i Grunnloven, brukes betegnelsen «Kongen i statsråd» (ofte forkortet til Kongen) også om Kongen som det statsrettslige organ som leder den utøvende makt.

En beslutning som er fattet i Statsrådet under kongens ledelse er en kongelig resolusjon. 

Tidligere ble beslutninger som ble fattet når kronprinsen ledet statsråd, jf. Grunnloven § 41, kalt *kronprinsregentens resolusjon*. Når verken kongen eller kronprinsen leder statsrådet, blir de resolusjoner som fattes, kalt regjeringens res./resolusjon (nynorsk: Regjeringa sin resolusjon).[]

Under koronaviruspandemien ble det besluttet å holde statsråd via telefon/videooverføring. I tillegg måtte hoffet gjøre endringer i statsrådssalen for å sikre smittevernet. Kongen ledet også statsråd på telefon fra Kongsseteren mens han var i karantene etter en utenlandsreise.

Storbritannia
-------------

*Kongen i statsråd* (*King-in-Council*) (*Dronningen i statsråd* når riket regjeres av en kvinnelig monark) er den konstitusjonelle betegnelsen på utøvelsen av den utøvende makt på øverste nivå i Storbritannia og de øvrige samvelderikene.[] Beskrivelsen betegner at monarken handler etter råd og med samtykke fra sitt kongelige råd (*privy council*) i Storbritannia og Canada eller statsrådet (*executive council*) i andre samvelderiker og i de canadiske provinsene.[] I andre samvelderiker enn Storbritannia og noen av de britiske besittelsene er monarkens myndighet delegert til en generalguvernør, viseguvernør eller guvernør, slik at den statsrettslige betegnelsen blir *Generalguvernøren i statsråd*, *Viseguvernøren i statsråd* eller *Guvernøren i statsråd*.[]

Etter britisk praksis gir Kongen i statsråd den endelige, formelle avslutningen av avgjørelser som Kabinettet allerede har tatt, ved kongelig resolusjon. Etter britisk rettsorden kan domstolene etterprøve avgjørelser som tas.

Sverige
-------

Utdypende artikkel: Kunglig Majestät

I Sverige fra 1975 har kongen ikke politisk makt, leder ikke regjeringsmøter, og har ingen myndighet i forbindelse med statsministerskifter. Den svenske regenten leder imidlertid møter i Utrikesnämnden.

Referanser
----------

1. ↑  Grunnloven § 3
2. ↑  «Kongen leder statsråd fredag via telefon eller videooverføring». *www.vg.no*. 12. mars 2020. Besøkt 12. mars 2020.
3. ↑  Alnes, Espen (18. desember 2020). «Kong Harald måtte leie statsråd frå Kongssetra då Noreg stengde». *NRK* **(norsk nynorsk)**. Besøkt 16. mars 2024. «Møtet blei leia av kong Harald, som sat i karantene etter eit statsbesøk til Jordan, på telefon frå Kongssetra. Det var litt uvant, seier statsminister Erna Solberg (H) til NRK.»
4. ↑  Lord Justice Hooper; Mr Justice Cresswell (11. mai 2006). «Bancoult, R (on the application of) v Secretary of State for Foreign & Commonwealth Affairs Rev 1 [2006] EWHC 1038 (Admin)». Besøkt 12. mars 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt fra statsråd - saksliste og kort omtale av beslutningene i Kongen i statsråd (Norge)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |