recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Katrin Glatz Brubakk** (født 1970) er en norsk barnepsykolog, universitetslektor ved NTNU og feltarbeider for blant annet Leger Uten Grenser. 

Brubakk har jobbet for og med mennesker på flukt i Kongo, Egypt, Hellas, på redningsskip i Middelhavet og i Libanon i en årrekke.[] I tillegg driver hun kampanje- og opplysningsarbeid om livsvilkårene for barn på flukt.[]

Brubakk bruker sin fagkompetanse til både konkret hjelpearbeid for å bedre flyktningers mentale helse, og til engasjere og opplyse om hvordan flukt og betingelser i flyktningeleire påvirker psykisk helse på kort og lang sikt.
Hun er initiativtaker[] til kampanje-gruppen «Moriabevegelsen – for barn på flukt» som i en årrekke gjennom informasjon, mobilisering og aksjoner har fått lidelsene for barn på flukt frem i lyset. Gruppen stod bak mobiliseringen av mennesker fra Finnmark til Lindesnes som bidro til å samle inn 7500 par sko til barna i Moria i 2020. Like mange som barn som det bodde i leiren. Kunstnere, kulturpersonligheter, biskoper og tidligere statsråder støttet opp om kravet «Evakuer barna fra Moria».[]

Brubakk er en foredragsholder om tema barn på flukt, traumer, traumesensitiv omsorg og aktivisme. I tillegg har hun skrevet en rekke kronikker om tema. Hun har siden 2017 vært medlem av Norsk Psykologforenings Menneskerettighetsutvalg.[]

Brubakk ble i 2023 tildelt Fjellbuprisen, og juryen begrunnet tildelingen med at hun i biskop Arne Fjellbus ånd, gjennom sitt mot og klarsyn, har bidratt til å rette oppmerksomhet mot og bevisstgjøre betydningen av kristne og humanistiske verdier i samfunns- og kulturliv. Hun har to ganger vært finalist til utmerkelsen Årets Trønder (2020 og 2021), nominert til Redd Barnas Rettighetspris i 2020 og innlemmet i «Wall of Feminism» i 2021 for sitt arbeid med rettigheter for barn på flukt. Før hun utdannet seg som psykolog, arbeidet Brubakk i Redd Barna, Amnesty, Greenpeace og som journalist blant annet i *NRK* og i *Adresseavisen*.[]

Brubakk ga i 2023 boka *Moria. På innsiden av Europas største flyktningleir* (Forlaget Press) sammen med journalist Guro Kulset Merakerås.

Referanser
----------

1. ↑   Proff, besøkt 20. august 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Brubakk, Katrin Glatz (1. februar 2021). «Diagnose: Moria». *Tidsskrift for Den norske legeforening*. ISSN 0029-2001. doi:10.4045/tidsskr.21.0049. Besøkt 21. september 2022.
3. 1 2  Karlsen, Terje (26. juni 2023). «Katrin Glatz Brubakk mottar Arne Fjellbus kirke- og samfunnspris». *Transit magasin*. Besøkt 29. juni 2023.
4. ↑  «Feministhuset». *www.feministhuset.no*. Besøkt 21. september 2022.
5. ↑  «Moria - ISBN 9788232805327 - Forlaget Press». *fpress.no*. Besøkt 4. juni 2023.

Eksterne lenker
---------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | CRIStin
 |
**Carl August Fleischer** (født 1936) er en norsk jurist, dr.juris og professor i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo fra 1969 til 2006, nå professor emeritus. Hans viktigste fagområder er folkerett og statsrett

Bakgrunn og virke
-----------------

Fra 1962 var han spesialkonsulent for Utenriksdepartementet i folkerettsspørsmål. Han har deltatt på en rekke internasjonale forhandlinger, som FNs 3. havrettskonferanse og mange forhandlinger om olje- og gassfeltene i Nordsjøen. Han spilte en viktig rolle under forhandlingene om kontinentalsokkelen mellom Norge, Danmark og Storbritannia mot slutten av 1960-årene. Andre viktige aktører her var Leif Terje Løddesøl og Jens Evensen. Fleischer har gitt ut en rekke bøker om folkerettslige spørsmål og har gjort en betydelig innsats for Norge på dette rettsområdet.

Fleischer har spilt en svært sentral rolle i det juridiske miljø, blant annet ved å påpeke det som etter hans mening er faglig uholdbare standpunkter inntatt av andre fagpersoner. Se nærmere om dette i boken *Grunnlovens grenser*.

Fleischer har aldri vært redd for å ytre sine meninger og har ofte vært i åpen strid med andre sentrale jurister. 

Som lærebokforfatter er Fleischer kjent for en lettfattelig og pedagogisk stil og ikke minst for de hyppige innslagene av sterke karakteristikker av det han oppfatter som andre juristers uholdbare faglige standpunkter.

Hans far var advokaten og dommeren Carl Johan Seckman Fleischer (1903–1981).

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Carl\_August\_Fleischer[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Friske fraspark fra Fleischer*, Advokatbladet 10.10.2006
3. ↑  Fleischer, Carl August: *Korrupsjonskultur, kameraderi og tillitssvikt i Norge* Oslo : Koloritt forlag, 2006.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Carl August Fleischer på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (no) Publikasjoner av Carl August Fleischer i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Carl August Fleischer i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** CRIStin
 |
**Skinneffekt** eller **hudeffekt** er en effekt som oppstår når høyfrekvent vekselstrøm blir sendt gjennom en elektrisk leder. Den fører til at det meste av strømmen går gjennom overflaten til lederen, mens midten av lederen forblit ubrukt. Effekten forårsakes av selvinduksjon som hindrer strømmen i å gå inn i lederen. På grunn av skinneffekten øker motstanden i en leder med frekvensen. Dette må en ta hensyn til ved dimensjonering av lederen. En må også sørge for at overflaten til det en lager lederen av er godt ledende, siden det ikke spiller noen rolle for de ledende egenskapene til lederen om den blir laget kompakt eller hul. Dybden av det strømførende laget, skinndybden, avtar omvendt proporsjonalt med kvadratroten av frekvensen. Ved en frekvens på 10 kHz er skinndybden for aluminium og kopper ca. 1 mm, for jern ca. 0,1 mm.

Effekten er uten betydning for vekselstrøm i vanlige husinstallasjoner (50 Hz), men kan spille en rolle ved denne lave frekvensen ved overføring av store effekter over lange avstander. Ved radiofrekvenser og frekvenser som blir brukt i fjernsyn og i radar, spiller skinneffekten en stor rolle.

Referanser
----------

1. 1 2  «skinneffekt». *Store norske leksikon* **(norsk)**. 4. januar 2024. Besøkt 17. januar 2024.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Dana Davis** (født 4. oktober 1984 i Davenport i Iowa) er en amerikansk skuespillerinne, musiker og sanger. Hun er allikevel mest kjent for rollen som *Monica Dawson* i superhelt-serien *Heroes*.

Biografi
--------

### Tidlig liv, familie og utdannelse

Davis ble født i Davenport i Iowa i 1984, og gikk senere på Davenport North High School i den samme byen, og gikk videre på Loyola Marymount University i 2001 der hun fikk en grad i musikk. Hun spiller fiolin, og var sanger i en gruppe ved navn "Necessity".

Karriere
--------

### Skuespillerkarriere

Dana Davis ble en ung skuespillerinne. Hun har spilt roller som *Althea* i *Gilmore Girls*, og hatt en birolle i *The Nine*. Dana har også hatt roller i flere andre kjente tv-serier som *Boston Public*, *CSI: Miami*, *Cold Case*, *The O.C*, *Point Pleasant*, *Veronica Mars* (sammen med en annen Heroes-skuespiller Kristen Bell og Rick Peters), *Malcolm in the Middle*, og *Joan of Arcadia*. Hun har også hatt filmroller, i filmer som *Coach Carter*. Dana har spilt teater på Broadway i *Fools,* *The Miracle Worker* og noen musikaler.

#### Heroes

Davis fikk rollen som *Monica Dawson* i superhelt-serien *Heroes* i den andre sesongen av serien. *Monica Dawson* er søskenbarn med *Micah Sanders* (spilt av Noah Gray-Cabey), og har også superkrefter, «muskler med minne».

### Musikkarriere

Dana har også vært med å spilt i *That's So Raven*, med Barbra Streisand på sin *Timeless Tour,* og har synget kor for Peabo Bryson og Roberta Flack.

Utvalgt filmografi
------------------

* *Prom Night* – film fra 2008
* *Heroes* – Tv-serie, Sesong 2 (2007–)
* *The Nine* – Tv-serie, 13 episoder
* *Gilmore Girls* – Tv-serie, 2 episoder
* *Coach Carter* – film fra 2005
* *Raise Your Voice* – film fra 2004
* *Boston Public* – Tv-serie, 2 episoder

Referanser
----------

1. 1 2  Imdb.com - Bio om Dana Davis
2. 1 2  «Heroeswiki.com - Bio om Dana Davis». Arkivert fra originalen 29. desember 2007. Besøkt 14. januar 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dana Davis på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Dana Davis i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Dana Davis på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Dana Davis på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Dana Davis på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Dana Davis hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Dana Davis hos Behind The Voice Actors Rediger på Wikidata
* (en) Dana Davis hos TV.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN
 |
Torpedoboot **«Albatros»** var en av fartøyene i «Kampfgruppe V» den tyske angrepsflåten som kom inn Oslofjorden natt til 9. april 1940. Fartøyet var klassifisert som «Torpedoboot» i Kriegsmarine, men med et deplasement på omtrent 1 000 tonn og en toppfart på 33 knop var det ikke ulikt samtidige mindre jagere, som den norske Sleipner-klassen.

I nærheten av Færder fyr ble de tyske fartøyene anropt av det vesle norske bevoktningsfartøyet «Pol III». «Albatros» ble beordret til å ta seg av dette. «Pol III» ble skutt i brann og mannskapet tatt ombord på «Albatros». Fartøyet opptok igjen sine oppgaver i kampgruppen. Senere på natten gjorde «Albatros», sammen med søsterskipet «Kondor» og to marinesveipere «R-17» og «R-27», et forsøk på å erobre Horten. De kom i kamp med den norske mineleggeren «Olav Tryggvason». «R-17» fikk alvorlige skader, og den tyske styrken trakk seg tilbake til Son. Senere på dagen ble Horten besatt fra landsiden og «Albatros» gikk til Horten.

Ca posisjon for vraket av «Albatros» sydvest for Fredrikstad
10. april forlot «Albatros» Horten for å delta i besettelsen av Bolærne fort. Etter å ha landsatt soldater, fortsatte «Albatros» mot Østfold. Senere på dagen rennte «Albatros» i stor fart på skjæret Gyren mellom Søsterøyene og Vesterøy i Hvaler kommune. Årsaken er ikke avklart, kommandanten på «Albatros» hevder å ha sett noe han oppfattet som en ubåt og forsøkte å vedre denne. Han kan ha oppfattet staken på Gyren som et periskop, eller det kan være en bortforklaring av dårlig navigasjon.

Albatros ble stående fast på skjæret. 4.mai ble hun erklært tapt og alt som kunne reddes fra vraket ble tatt i land. Etter en tid brakk skroget og det som er igjen av «Albatros» ligger nå fordelt på to plasser, på ca. 20 meters dyp ligger akterenden og noe bortenfor på 35-45 meter ligger baugen, like ved Gyren.

Data
----

* Raubvogel-Klasse
* Verft: Reichsmarinewerft Wilhelmshaven
* Kjølstrekking: 5. Oktober 1925
* Stabelavløp: 15. Juli 1926
* Innsatt i tjeneste: 5. Mai 1927
* Skjebne: strandet den 10. april 1940 på «Gyren» i Oslofjorden, posisjon:59°5′40″N 10°47′30″Ø
* Søsterskip: «Möwe»,«Seeadler»,«Greif»,«Kondor»,«Falke»

Referanser
----------

1. ↑  «Raubvogel-Klasse». *www.deutschekriegsmarine.de*. Arkivert fra originalen 25. februar 2020. Besøkt 9. april 2020.

Portal: Andre verdenskrig

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

**Bøvær** er et sted og en grunnkrets i Senja kommune i Troms, beliggende ytterst på nordsiden av Bergsfjorden på Senja. Stedet ligger ved endepunktet til fylkesvei 251, tre kilometer vest for Skaland. Bøvær ligger sørvestvendt åpent ut mot Norskehavet, og gjennom bygda går en langstrakt idyllisk sandstrand.

Kråkeslottet i Bøvær Foto: Helge Høifødt 
I Bøvær ligger *Kråkeslottet, en* arena for kunstutstillinger og konserter, men som også driver utleie til overnatting og arrangementer. Bygget var opprinnelig et tradisjonelt fiskebruk.

Bøvær grunnkrets omfatter området som ligger ytterst på nordsiden av Bergsfjorden, og bebyggelsen ligger langs veien fra Skaland. Den har et areal på 5,81 km². Grunnkretsen har ikke mange bosatte, men folketallet holder seg stabilt. I nordøst grenser Bøvær til Steinfjord, og i øst til Skaland. Over fjorden i sør ligger Strømsnes og Hamn og i vest ligger Norskehavet.

**Utvikling for innbyggertall:**

| 2000 | 2005 | 2010 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 | 17 | 13 | 8 |

Bøvær sett fra Kråkeslottet.
Et **århundre**, også kjent som et **sekel**, er en periode av hundre år, og i tidsregningen en periode som begynner år 1, ellers et år som direkt følger et år med jevnt hundretall, og opphører (ved slutten av) følgende år med jevnt hundretall. Det 1. århundre varte fra år 1, hvilket var det første kalenderåret i vår tidsregning, til (slutten av) år 100, det 2. århundre fra år 101 til 200, og så videre; det senest århundre var det 20. århundre hvilket varte fra år 1901 til 2000.

I mange fall regnes et århundre dog som en periode av "år med samme hundretall", for eksempel *nittenhundretallet* som er årene 1900 til 1999, men det første århundre er i dette fall bare 99 kalenderår (årene 1 till 99), ettersom det ikke finnes noe "år 0" i tidsregningen, og ved slutten av år 1999 hadde ikke et jevnt hundretall eller tusentall kalenderår passert siden begynnelsen av tidsregningen, ettersom det hadde passert totusen kalenderår først ved slutten av år 2000/begynnelsen av år 2001.

Liste over århundrer
--------------------

* 1. århundre
* 2. århundre
* 3. århundre
* 4. århundre
* 5. århundre
* 6. århundre
* 7. århundre
* 8. århundre
* 9. århundre
* 10. århundre
* 11. århundre
* 12. århundre
* 13. århundre
* 14. århundre
* 15. århundre
* 16. århundre
* 17. århundre
* 18. århundre
* 19. århundre
* 20. århundre
* 21. århundre
* 22. århundre
* 23. århundre
* 24. århundre
* 25. århundre

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie
 |
En **orograf** er en avstandsmåler som tidligere ble brukt av kystartilleriet. Den ble utviklet i 1886 av senere oberst og forsvarsminister Georg Stang. Stang utviklet i alt 3 versjoner av orografen. Den ble senere videreutviklet av oberst Birger Eriksen.

Orografer var blant annet installert på Oscarsborg og Odderøya fort. Flere var installert i Bergen, blant annet på Store Kongshaug og Kvarven.

I utgangspunktet består orografen av en enkel kikkert med trådkors og gradskiver. Når en kjenner orografens høyde over havet, sikter på målet og avleser vinkelen ned mot målet, kan en regne ut avstanden fra orografen til målet. For å bedre nøyaktigheten bør en korrigere for den aktuelle vannstanden. Til å begynne med ble dette arrangert slik at en nivåmåler ble innrettet i vannkanten på en slik måte at den kunne sees fra orografen i kikkert. Senere ble det utviklet elektriske overføringsmetoder til en nivåmålestasjon som pr telefon informerte orografene i nærområdet.

Gradskiven for plongering kan alternativt graderes i meter, og angir avstanden til målet direkte. Det måtte derved lages en spesifikk skive for den aktuelle orografs høyde over havet.

Oberst Stang beskrev orografen som «et instrument ved hvilket man fra en station kan overføre på kartet et punkts bevegelse på vannoverflaten. Når man med orografens kikkert følger et fartøy, vil instrumentet til enhver tid vise fartøyets sted på kartet og dets avstand fra stasjonen, samt, når fartøyet beveger seg, dets bevegelsesretning og hastighet».

En stift fra orografen viste direkte på et strålekart målets posisjon. Dette ga mulighet for indirekte skyting. Posisjonene ble overbrakt til batteriet ved roping eller per telefon. På Oscarsborg var det flere orografer, blant annet i Hovedbatteriet på Søndre Kaholmen og på Håøya. Lenger sør i Drøbaksundet var det stasjoner på Elton, Stjernås, Barlindås og Sonsås (de to sistnevnte er ikke lenger på Forsvarets grunn). 9. april 1940 var orografen i Hovedbatteriet bemannet av fenrik Høie fra Drøbak.

Oberst Stangs valg av ordet «orograf» som navn på sitt instrument synes å være hentet fra et tidligere og noe annerledes instrument, beskrevet i Webster som:

**Orograph** \Or"o\*graph\, n. [Gr. ? mountain + -graph.] (Surveying)
A machine for use in making topographical maps. It is operated by being pushed across country, and not only records distances, like the perambulator, but also elevations.

Orograf [Gr. ? fjell + -tegne] En maskin som brukes til å lage topografiske kart. Den skyves frem og registrerer ikke bare avstand slik som «perambulator», men også høyde.

Se også
-------

* Orografi

Referanser
----------

1. ↑  HIB: Bergen befestningsverker Arkivert 27. september 2007 hos Wayback Machine. Orograf på Kvarven fort.
2. ↑  Kystfort side 133 Arkivert 28. september 2007 hos Wayback Machine.
3. ↑  Webster's Revised Unabridged Dictionary (1913)

Portal: Andre verdenskrig
**Mandal videregående skole** har vært en kombinert videregående skole i Mandal siden 1992. Den er sammenslått av tidligere Mandal gymnas, Mandal handelsskole, Mandal yrkesskoler og AMO-senteret. Siden 1996 har skolen vært geografisk samlet. Skolen har cirka 800 elever, 120 pedagoger, samt 30 andre ansatte.

Skolen har ulike tilbud innenfor alternativ opplæring. De har også en egen seksjon for dagliglivstrening. I tillegg til den ordinære videregående opplæringen har skolen også et kurssenter, *Karriere Lindesnes*, som tilbyr undervisning for voksne. Det gis tilbud om kveldsundervisning for å ta studiekompetansegivende fag, sveisekurs og sertifiseringskurs, datakurs, økonomikurs med mere. Det skreddersys også opplegg for voksne med opplæringsrett. I tillegg er realkompetanse­vurdering av voksne blant oppgavene til Karrieresenteret. Til sammen har Karrieresenteret bortimot 400 kursdeltakere i løpet av et skoleår.

I 2006 ble skolen tildelt Benjaminprisen for sitt arbeid for integrering og antirasisme.

Internasjonalt
--------------

En sentral del av skolens internasjonaliseringsarbeid er kanalisert gjennom Comenius-programmene. Comenius er navnet på et av EUs utdanningsprogram og har navnet sitt etter den tsjekkiske filosofen og pedagogen Jan (Johan) Ámos Komenský (1592 – 1670), latinisert til Comenius. Comenius stimulerer og gir økonomisk støtte til internasjonaliseringsprosjekter i blant annet videregående skoler i Europa.

Referanser
----------

1. ↑  «Mandal videregående skole». *Skoleporten*. Utdanningsdirektoratet. Besøkt 30. januar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Vinnere av Benjaminprisen |
| --- |
|  | 
* 2002:Sunndal vgs
* 2003:Fjell skole
* 2004:Ila skole
* 2005:Gommerud skole
* 2006:Mandal vgs
* 2007:Skotselv skole
* 2008:Sogn vgs
* 2009:Skullerud skole
* 2010:Hagaløkka skole
* 2011:Karuss skole
* 2012:Greveskogen vgs
* 2013:Brandengen skole
* 2014:Uranienborg skole
* 2015:Sjøvegan vgs
* 2016:Løkenåsen skole
* 2017:Høyland ungdomsskole
* 2018:Kuben vgs
* 2019:Alvimhaugen barneskole
* 2020:Glemmen vgs
* 2021:Sofienberg skole
* 2022:Selbu ungdomsskole

 | Norges flagg |

| * v
* d
* r
Videregående skoler i Agder |
| --- |
| Videregående skoler: | Akademiet  **·** Arendal  **·** Byremo  **·** Dahlske  **·** Eilert Sundt  **·** Drottningborg  **·** Flekkefjord  **·** KKG  **·** Kvadraturen  **·** KV Vennesla  **·** KVS Bygland  **·** KVS Lyngdal  **·** Lillesand  **·** Mandal  **·** Risør  **·** Sam Eyde  **·** Setesdal  **·** Sirdal  **·** Søgne  **·** Tangen  **·** Tvedestrand  **·** Vennesla  **·** Vågsbygd  **·** Øvrebø |  |
| Tidligere videregående skoler: | Blakstad  **·** Hornnes  **·** Hovden  **·** Lister  **·** Valle  **·** Strømsbu |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Norsk Radiografforbund** (**NRF**) er et fagforbund som organiserer radiografer og stråleterapeuter.

Forbundet har vel 2 800 medlemmer og er medlem av Unio fra 1. januar 2013.

Forbundsleder er Bent Ronny Mikalsen.

NRF er en partipolitisk uavhengig fagorganisasjon som arbeider for å utvikle og opprettholde en høy faglig standard i utdanning og utøving av fagområdene. 

Forbundets formål er å ivareta medlemmenes inntekts- og arbeidsforhold på en måte som sikrer yrkesgruppens posisjon, lønnsutvikling og muligheter i yrkeslivet. Forbundet arbeider også for faglig samarbeid og utvikling i Norge og over landegrensene. 

Norsk Radiografforbund er utgiver av fagtidsskriftet Hold Pusten. Tidsskriftet er medlem av Fagpressen, og drives i tråd med Redaktørplakaten og Vær Varsom-plakaten. Hold Pusten driver saklig, uavhengig og kritisk journalistikk i samsvar med forbundets formålsparagraf, medlemmenes faglige identitet og forbundets grunnleggende verdier. Hold Pusten søker å gjenspeile den faglige utviklingen innen radiografi og stråleterapi, og ønsker å stimulere til engasjement og debatt. Hold Pusten er et vitenskapelig tidsskrift på nivå 1. Vitenskapelige artikler blir vurdert av den vitenskapelige redaktøren og minst to uavhengige fagfeller. www.holdpusten.no

Referanser
----------

1. ↑  Hva gjør radiografer?[*død lenke*]
2. ↑  Hva gjør stråleterapeuter?[*død lenke*]
3. ↑  Norsk Radiografforbund Arkivert 7. januar 2014 hos Wayback Machine.. www.unio.no. Besøkt 17. januar 2014

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisiell blogg Rediger på Wikidata
* (no) Norsk Radiografforbund på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Radiografforbund på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Radiografforbund på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Radiografforbund på LinkedIn Rediger på Wikidata

* (no) Norsk Radiografforbund på YouTube Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Unios medlemsorganisasjoner |
| --- |
| 
* Utdanningsforbundet
* Norsk Sykepleierforbund
* Forskerforbundet
* Politiets Fellesforbund
* Norsk Fysioterapeutforbund
* Det norske maskinistforbund
* Norsk Ergoterapeutforbund
* Norsk Radiografforbund
* Presteforeningen
* Akademikerforbundet
* Det Norske Diakonforbund
* Skatterevisorenes forening
* Bibliotekarforbundet

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Louise Jameson** (født 20. april 1951 i Wanstead i London i England) er en skuespillerinne, som er mest kjent for å ha spilt Leela i TV-serien *Doctor Who*. Jameson har også spilt i *Emmerdale*, *The Omega Factor*, *Tenko*, *Bergerac* og *EastEnders*.

Jameson gikk på Royal Academy of Dramatic Art og jobbet i to år hos Royal Shakespeare Company hvor hun spilte i *Romeo og Julie*, *The Taming of the Shrew*, *Kong Lear* og *Blithe Spirit*. Hun var også med i den første oppsetningen av *Passion Play*.

Jameson spilte Leela igjen i veldedighetsspesialen *Dimensions in Time* og i hørespill produsert av Big Finish Productions.

Referanser
----------

1. ↑   www.rada.ac.uk[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Louise Jameson på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Louise Jameson hos The Movie Database Rediger på Wikidata
.
* Biografi.
* Intervju.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** MusicBrainz
 |
**Poivre** er en atoll i Amirantene, en øygruppe i Indiahavet. Den tilhører Seychellene.

Navn
----

Poivre ble i 1771 oppkalt etter franskmannen Pierre Poivre, koloniintendant over île de France og île de Bourbon.

Geografi
--------

Suppeskilpadde legger egg på Poivre
Atollen er en del av Amirantene. Den ligger 270 km sørvest av Seychellenes hovedøy Mahé og 40 km sør for øya D'Arros. Poivre har et areal på 2,48 km². Det er flere sandøyer i atollen, der den største kalles Poivre, og de andre større sandøyene Ile du Sud og Florentin. Øyene er omgitt av grunne korallflater med en utstrekning på 3,5 km i nord og 2 km i sør. Her holder det til hegrer og vadende trekkfugl.

Atollen er ynglested for karett og suppeskilpadde. På land domineres vegetasjonen av kokospalmer. En gang fantes madagaskarturteldue på atollen.

Deler av atollen er vernet.

Forvaltning
-----------

Øya regnes som en del av De ytre øyene i Seychellene, også kalt Outer Islands eller Zil Elwannyen Sesel.

Samfunn og økonomi
------------------

Folketellingen i 2002 viste et innbyggertall på fem. I 1944 bodde det 108 mennesker på øya.

Poivre har vært benyttet til dyrking av kokosnøtter. Tidligere ble det også produsert vanilje. Jordbruk med husdyrhold er fortsatt viktigste næringsveg. Det er anlagt flystripe med tanke på å utvikle turisme.

Poivre eies av den seychelliske stat og forvaltes av det statlige selskapet Islands Development Company.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «History» Arkivert 19. mars 2016 hos Wayback Machine. Islands Development Company. Lest 4. mars 2018.
2. 1 2  «Poivre» Arkivert 5. januar 2018 hos Wayback Machine. Seychelles Tourism Board. Lest 4. mars 2018.
3. ↑  «Location and topography» Arkivert 4. mars 2018 hos Wayback Machine. Islands Development Company. Lest 4. mars 2018.
4. ↑  «Flora and fauna» Arkivert 4. mars 2018 hos Wayback Machine. Islands Development Company. Lest 4. mars 2018.
5. ↑  «Half of Seychelles land territory to be protected» Arkivert 4. mars 2018 hos Wayback Machine. Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Seychelles, 21. juni 2011. Lest 4. mars 2018.
6. ↑  Schedule 1, *Constitution of the Republic of Seychelles*. WIPO.
7. ↑  *National Population and Housing Census 2002*, Victoria: Management & Information Systems Division, 2004, s. 85.
8. ↑  «Location and topography» Arkivert 4. mars 2018 hos Wayback Machine. Islands Development Company. Lest 28. desember 2014.
9. ↑  «The Creation of the Islands Development Company» Arkivert 4. mars 2018 hos Wayback Machine. Islands Development Company. Lest 4. mars 2018.
**Lavleen Kaur** (født 4. desember 1976) er en samfunnsviter og scenekunster fra Oslo.

Hun vokste opp i det norske sikh-miljøet som datter av et ektepar som kom til Norge fra India tidlig i 1970-årene. I tillegg til hovedfaget i kriminologi fra Universitetet i Oslo har hun en grad i klassisk indisk dans fra London. På den kunstneriske siden er hun særlig kjent for å ha spilt hovedroller i tverrkulturelle versjoner av skuespillene *Fruen fra havet*, *Et dukkehjem* og *Hedda Gabler* under Ibsen-året i 2006, men hun har og blant annet arbeidet i NRK-serien Migrapolis og vært kunstnerisk ansvarlig for Indian Welfare Society of Norway (IWS). I IWS setter hun blant annet satt opp et skuespill basert på boken *Hīr Rāndjā* en diktversjon av en av de fire store romantiske segnene på panjabi skrevet av Waris Shah i 1766.

I 2009 var Kaur engasjert som doktorgradsstipendiat ved CULCOM-prosjektet ved Universitetet i Oslo med prosjektet *The Others. Selvforståelser og lojaliteter i kjølvannet av politiske konflikter over tre generasjoner: Synet på "den andre" etter at krigen er over*, som dreier seg om hvordan India-Pakistan-konflikten utvikler seg over tid i India og Pakistan på den ene siden og blant innvandrere i Norge på den andre.

Hun har også hatt en rolle som den indiske blindpassasjeren *Bella* i TV-serien om Kaptein Sabeltann.

Filmografi
----------

* 2010 - Kaptein Sabeltann kongen på havet, TV-serie om Kaptein Sabeltann
* 2014 - Mammon, dramaserie av NRK

Eksterne lenker
---------------

* Lavleen Kaur Filmfront

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** BIBSYS **·** VIAF **·** KulturNav
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.

**Chilimobil AS** er et norsk-eid mobilselskap som ble grunnlagt i 2011 og har hovedkontor i Bergen. Selskapet leverer mobiltelefoni- og datanetttjenester over Telia Norges mobilnett.

Chili Mobil har og har hatt som mål å være en markedsutfordring til de øvrige teleselskapene i Norge, nærmere bestemt Telia Norge (med operatørene Telia, OneCall, Chess (avviklet) og Mycall) og Telenor (med operatørene Telenor og Talkmore) på pris. Mobilselskapet lanserte sine tjenester i det norske mobilmarkedet 17. april 2012. Chilimobil retter seg i hovedsak mot abonnementskunder med høyt dataforbruk. 

Selskapet ledes[*når?*] av Lars Ryen Mill (CEO), Rune Blytt (CFO). Styreleder (per 2020) er Jan Edvard Thygesen. I styret, og som investorer, sitter Ingvild Myhre, Egil Skibenes, Edgar Ekeseth og Harald Skibenes.

Arve Andreassen, tidligere adm. direktør i Chess, ble i 2018 ansatt som salgs- og produktdirektør.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Finstad, Øyvind (19. januar 2020). «Chili Mobil surfer på datavekst – taper penger». *www.dn.no*. Besøkt 7. januar 2023. «– Vi ble dømt nord og ned, sier styreleder Jan Edvard Thygesen i Chili Mobil. | Den tidligere visekonsernsjefen i Telenor har satset 12 millioner kroner fra egen lomme på selskapet. I høst tok 68-åringen over som styreleder i mobilselskapet etter at majoritetseieren Egil Skibenes (76) de siste fem årene har hatt vervet i selskapet.»
2. ↑  «Chili Mobil har kapret den gamle Chess-sjefen». *e24.no*. 5. april 2018. Besøkt 7. januar 2023. «Tidligere Chess-sjef Arve Andreassen begynner nå som salgs- og produktdirektør i Chili Mobi»

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
En **lojalitetsdans** er, eller var, i visse kulturer, en dans utført for å uttrykke troskap, som regel til ledelsen.

Kulturrevolusjonens lojalitetsdans
----------------------------------

Den mest utbredte lojalitetsdans noensinne var et kinesisk politisk virkemiddel under noen av kulturrevolusjonens første år, særlig fra 1968 til 1970, og var del av den store personkult knyttet til Folkerepublikken Kinas leder, Formann Mao Zedong.

Denne lojalitetsdansen (***Zhongzi Wu***, 忠字舞) gikk som regel ikke ut på mer å strekke armene ut fra hjertet og ut mot et portrett av Mao, akkompagnert med sangen *Høyt elskede Formann Mao* og til rytmisk bevegelse med svinging med armene. Disse bevegelsene ble sagt å ha sin bakgrunn i en populær folkedans i Xinjiang.

Lojalitetsdansen var på sin høyde i disse årene sa den kinesiske maodyrkelse hadde løftet formannen opp til en nærmest gudelik størrelse. Det ikke å fremstå som tro mot Formannen, kunne også være meget risikabelt.

Lojalitetsdansen ble mer og mer vanlig, slik at man to ganger daglig på arbeidsplassene skulle fremføre den og deklamere sin kjærlighet til Formann Mao. Til og med flyvertinner fikk legge inn slike in-flight opptrinn foran maoportrettet som hang fremst i alle passasjerflykabiner.

Et uttrykk var nå blitt godt innarbeidet: «Om lojal eller illojal, se på ens handlinger» (*Zhong bu zhong, kan xingdong*). Det var tre prøvestener: For det første: Kan du lojalitetsdansen? For det andre: Har du Maos lille røde, og kan su sitere fra den? Og for det tredje: Har du på deg noe Mao-jakkemerke?

Kinesere fikk bøye seg tre ganger, morgen og ettermiddag, foran et maoportrett på arbeidsplassene. På jernbanestasjoner ble det vanlig å forlange at passasjerene utførte lojalitetsdansen før de fikk gå ombord og ta plass.

Litteratur
----------

* Xing Lu: *Rhetoric of the Chinese Cultural Revolution: The Impact on Chinese Thought, Culture, and Communication*, University of South Carolina Press, 2004, ISBN 978-1570035432
**Sidsel Ryen** (født 29. april 1943 i Strømmen) er en norsk skuespiller. Hun er spesielt kjent for rollen som Leonora Dorothea Dahl i Barne-TV-serien *Sesam Stasjon* om gikk i NRK i perioden 1991-1999.

Sidsel Ryen er utdannet ved Statens Teaterhøgskole, og var tidlig i karrieren tilknyttet Det norske teatret (DNT), der hun debuterte i 1965 som Victoria i August Strindbergs *Eit draumspel*. Ved DNT spilte hun ofgså blant annet Maria i *West Side Story*, Hanna Glawari i *Den glade enke* og Eliza Doolittle i *My Fair Lady*.

Hun ble ansatt ved Oslo Nye Teater i 1974, og medvirket der i bl.a. *Flaggermusen* (Adele), *Kaptein Sabeltann og jakten på den magiske diamant*, *Kiss Me Kate*, *Anything Goes*, *Crazy for You*, *Juleoratoriet*, *Cabaret*, *My Fair Lady*, *La Cage aux Folles*, *Victoria*, *Olsenbanden jr. på Cirkus*, *Manndomsprøven*, *Nøtteknekkeren*, *Besøk hos familien Hansen halv syv* og *Les Misérables*. Våren 2013 gikk hun av med pensjon fra Oslo Nye. Avskjedsforestillingen hennes var *Trassalderen* av Andreas Markusson.

Ved siden av teaterscenen har hun også vært med i flere TV-serier og hatt en rekke konsertopptredener.

Sidsel Ryen var gift med jazztrommeslager Svein Christiansen (1941–2015).

Referanser
----------

1. ↑   Internet Movie Database, IMDb-ID nm0752848, besøkt 10. januar 2016[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  80 års omtale i Aftenposten 29. april 2023
3. ↑  Bjørhovde, Hilde (14. februar 2013). «Urpremiere på moden trass». *Aftenposten*. «For Sidsel Ryen er det en bittersøt opplevelse å skulle spille sin avskjedsforestilling i et stykke med handling fra aldershjemmet. Denne våren fyller hun 70 år og må slutte i sin faste stilling på Oslo Nye. Hun gleder seg ikke til pensjonisttilværelsen.»
4. ↑  Mariann Torsvik, *Finner tonen på hjemmebane* i Romerikes blad den 25. januar 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sidsel Ryen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Sidsel Ryen hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (no) Sidsel Ryen på Oslo Nye Teater

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** VIAF **·** GND **·** MusicBrainz
 |
**Ida Holten Worsøe** (født 1981) er en norsk skuespiller.

Ida Holten Worsøe er utdannet innen teater og musikal ved Teaterhögskolan i Göteborg 2002–2005 og i danseteater ved DT i København. Fra 2003 til 2004 var Ida Holten Worsøe engasjert ved Oslo Nye Teater og fra 2005-2013 fast ansatt ved Hålogaland Teater i Tromsø. 

Ida Holten Worsøe ble i 2006 nominert i klassen beste kvinnelige birolle til Heddaprisen, og i 2007 nominert i klassen beste kvinnelige hovedrolle til Hedda prisen for sin tolkning av «Sally Bowles» i *Cabaret*. Høsten 2007 minnes hun Monica Zetterlund i en kabaret på Hålogaland Teater. Vinteren 2008 hadde Worsøe hovedrollen som «Roxie Hart» i musikalen *Chicago* som var årets storsatsning på Hålogaland teater.

Som frilanser har hun mottatt Statens Kunstnerstipend, og bl.a medvirket i den portugisiske spillefilmen "A Morte de Carlos Gardel", vært ansatt ved Jo Strømgren Kompani, Det Norske Teatret, Oslo Nye Teater, Agder Teater og Teater Innlandet. Hun har produsert flere egne forestillinger.

I 2016 er hun en del av ensemblet i "Singin in the rain" ved Folketeatret.

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Ida\_Holten\_Worsøe[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Sceneweb, besøkt 16. februar 2020[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.seher.no, besøkt 20. oktober 2019[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  «Ida Holten Worsøe nominert til Hedda-prisen», *Bergens Tidende* 14. august 2006
5. ↑  «Ida fra Gjettum hyller Monica Zetterlund», *Budstikka* 5. november 2010

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ida Holten Worsøe på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Ida Holten Worsøe hos Sceneweb Rediger på Wikidata
* (no) «Hør henne synge på nordnorsk», *Rana Blad*, med video

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Martin Adolf Bormann** (født Adolf Martin Bormann 14. april 1930 i Grünwald, død 11. mars 2013 i Herdecke) var den eldste av Martin Bormanns ti barn. Adolf Hitler var hans fadder. Han er dermed oppkalt etter sin far og gudfar.

Han ble kalt Kronzi, eller *kronprinsen* og var en ivrig nazist som barn og gikk på nazipartiets partiakademi i Bayern under krigen. 

I 1944 besøkte han sammen med sin søster Eike Heinrich Himmlers elskerinne Hedwig Potthast som var naboen deres. Hun viste dem et loftsrom med møbler laget av menneskeknokler og et eksemplar av *Mein Kampf* innbundet i huden fra ryggen til et menneske.

I 1947 konverterte han til den katolske kirke og ble i 1953 prest. Han sluttet seg til *Ordensgemeinschaft der Herz-Jesu-Missionare* i Kongo i mange år. Han søkte senere om overføring til tjeneste i Sør-Amerika, men dette ble avslått i Vatikanet, da de fryktet for at farens renommé ville skade tjenesten, og på grunn av ryktene om at faren skulle ha greid å flykte til Sør-Amerika. Skuffet over dette forlot han prestegjerningen, og etter en alvorlig skade etter en bilulykke i 1969, ble han pleiet av nonnen Cordula, som også ble fritatt fra sine klosterløfter da de giftet seg i 1971.

Han ble teologilærer og pensjonert i 1992. Så sent som i 2001 reiste han rundt i Tyskland og Østerrike og snakket om det tredje rikets redsler. Han besøkte til og med Israel og møtte overlevende fra holocaust. 

Hans far var kjent som en rå og brutal mann, og sønnen kommenterte lakonisk at han hadde hatt grunn til å være redd hvis faren hadde overlevd krigen, for «det var bare én gruppe hans far hatet mer enn jødene, og det var katolikkene».

Referanser
----------

1. 1 2   Salzburgwiki, oppført som Martin Bormann (junior), Salzburgwiki ID 25770[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Theologian Martin Bormann dies|waz.trauer.de»[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Gemeinsame Normdatei[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Dødsannonse: Martin Bormann Westfälische Rundschau, 15. mars 2013.
5. ↑  Causey, C. (2016). *The Lion and the Lamb: The True Holocaust Story of a Powerful Nazi Leader and a Dutch Resistance Worker.* WestBow Press.

Litteratur
----------

* Norbert og Stephan Lebert: *Hitlers gudbarn*, forlaget Jentas as, 2005, ISBN 82-8091-049-2

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC
 |
**Malermester** er en beskyttet tittel som brukes i Norge om personer som kan dokumentere særlige kvalifikasjoner som håndverkere innen malerfaget. Tittelen oppnås med utdanning innen bedriftsledelse, faglig ledelse og faglig fordypning tilpasset mesterfaget.

Malermesteren tilfredsstiller utdanningen og må oppfylle en hvis praksis/arbeidserfaring i henhold til byggesaksforskriften (sak10) for å erklære ansvarsrett innen eget fag. Sentral godkjenning i tiltaksklasse 1 som søker (4år arb.erfaring), prosjekterende (4år arb.erfaring), utførende (2år arb.erfaring) og kontrollerende (4år arb.erfaring). På grunn av kompleksiteten i tiltaksklasse 2 stiller kravet med arbeidserfaring inntil 6 år på søker og 3 år på utførende. Når en sentral godkjenning om ansvarsrett foreligger i bedriften er denne knyttet opp mot en eller flere mestere som har det faglige ansvaret i bedriften som besørger at aktuelle lover og forskrifter er tilfredsstilt i byggverket.

Prosjekteringen til malermesteren er planlegging, gjennomføring og overlevering samtidig at det kvalitetsikres mot aktuelle lover, standarder og aksepterte løsninger.

Krav til mesterbrev
-------------------

Mesterbrevnemda stiller krav til personer og foretak som markedsfører seg som mester og eller mesterbedrift. Er fastsatt årsgebyr ikke betalt innen én måned etter påkrav i rekommandert brev eller ved bruk av elektronisk kommunikasjon dersom det er benyttet en betryggende metode for å sikre at meldingen er mottatt, bortfaller retten til å kalle seg mester både i form av visuell markedsføring og tittel.

For å få mesterbrev må søkeren

* ha fag- eller svennebrev i det aktuelle faget
* ha arbeidet i det aktuelle faget i minst 6 år eller minst 2 år etter fag- eller svenneprøve (praksisen bør som hovedregel ligge innenfor siste tiårsperiode)
* ha bestått mesterutdanningen eller tilsvarende godkjent utdanning, eller
* besitte realkompetanse som tilsvarer kravene til mesterutdanning i det aktuelle faget, eller
* ha fått innvilget fritak på grunnlag av annen utdanning

For personer med fagutdanning fra andre land enn Norge, vurderer NOKUT om det er grunnlag for å utstede norsk mesterbrev.

Referanser
----------

1. ↑  «Mesterbrev | Mesterbrevnemnda». *www.mesterbrev.no*. Besøkt 26. mai 2021.
2. ↑  «Lov om mesterbrev i håndverk og annen næring [mesterbrevloven] - - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 26. mai 2021.
3. ↑  «Godkjenning av utenlandsk fag-/svennebrev». *Nokut* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 14. mai 2021. Besøkt 26. mai 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Mesterbrevnemdas nettsider Besøkt 26. mai 2021.
* Lov om mesterbrev i håndverk og annen næring (mesterbrevloven) på Lovdata.no Besøkt 26. mai 2021.
**Virginia Military Institute** (VMI) er en delstatseid, militær høyskole i Lexington i delstaten Virginia, USA. Det ble opprettet i 1839, og kalles ofte populært for «The West Point of the South» på grunn av sin viktige rolle under den amerikanske borgerkrigen. 

Skolen rangeres meget høyt blant USAs militære høyskoler, og høyt blant alle landets læresteder hva angår *Liberal Arts*-tilbudet.

VMI er det nest eldste av de seks såkalte Senior Military Colleges, som gir sivil høyskoleutdanning kombinert med reserveoffisersutdanning *(ROTC)*. Studentene går i uniform i skoletiden. Kvinner ble ikke opptatt ved høyskolen før etter 2000, som det siste lærestedet i USA, og endringen møtte protester fra skolens ansatte og mannlige studenter.

Det gis allmenne høyskoleutdanninger opp til bachelorgradsnivå, med kombinasjon av militære fagdisipliner og fysisk fostring. Skolen praktiserer meget streng disiplin på og utenfor campus.

Ved høyskolen var det 1 362 studenter og 151 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 7 609 for studenter folkeregistrert i delstaten.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Virginia Military Institute – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** GNIS
 |
**Stevens Institute of Technology** er et privat, forskningsbasert teknologisk universitet i Hoboken i delstaten New Jersey, USA. Det ble opprettet i 1870 av Edwin A. Stevens' testamentariske gaver. Det er USAs fjerde eldste teknologiske universitet, og holder meget høyt faglig nivå.

Fakulteter og skoler omfatter blant annet:

* Charles V. Schaefer, Jr. School of Engineering
* Arthur E. Imperatore School of Sciences and Arts
* Wesley J. Howe School of Technology Management
* School of Systems and Enterprises

Ikke minst er universitetet kjent for forskning og undervisningstilbud innen den tverrfaglige disiplinen Systems Engineering.

Blant forskningsinstituttene finner vi blant annet:

* Davidson Laboratory
* Wireless Network Security Center
* Keck Geotechnical Laboratory
* Plasma Physics Laboratory
* Nicoll Environmental Laboratory
* Electron Microscopy Laboratory
* Center for Mass Spectrometry

Stevens har samarbeid med Kongsbergindustrien og de norske institusjonene NTNU, Høgskolen i Buskerud og SINTEF, gjennom initiativene Kongsberg Innovasjon og forsknings- og klyngesamarbeidet NCE Kongsberg.

Stevens Institute of Technology International tilbyr ingeniørstudier i Den dominikanske republikk.

Ved universitetet var det 4 829 studenter og 329 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 33 115 for alle førsteårsstudenter. Studiene gis opp til doktorgradsnivå.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Stevens Institute of Technology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** GeoNames
 |
*For ingeniørskolen, se NKI Ingeniørhøgskolen*
**NKI Forlaget** er et bok- og læremiddelforlag som utgir undervisningsmateriell til videregående skoler, fagskoler, høgskoler og universitet. I tillegg har forlaget bøker for trafikk- og transportopplæring samt pensumlitteratur til studenter ved NKI Nettstudier, NITH (Norges Informasjonsteknologiske Høgskole), Utdanningshuset, Bilder Nordic og Bjørknes Privatskole.

Historie
--------

NKI Forlaget ble formelt startet i 1972, men forlaget begynte allerede i 1963 å gi ut læremateriell og -bøker; spesielt for ingeniør- og tekniske fag. NKI Forlaget var den gang del av NKI Gruppen som blant annet også inkluderte NKI Nettstudier.

I 2007 ble NKI Forlaget AS en del av konsernet Anthon B Nilsen AS som blant annet driver 14 private skoler, deriblant NKI Nettstudier, Bjørknes Privatskole, Treider, NITH (Norges Informasjonsteknologiske Høgskole), Utdanningshuset og Bilder Nordic School of Photography.[]

I 2012 ble NKI Forlaget AS et datterselskap underlagt NKI Nettstudier.[]

I november 2014 kjøpte NKI Forlaget BookWorld som spesialiserte seg på foto og databøker. Forlagssjef Øyvind Asbjørnsen ønsket å satse bredere også på almenmarkedet og forlaget publiserte flere titler for almenmarkedet.[]

April 2016 kjøpte Forlagshuset Vigmostad og Bjørke alle aksjene i NKi Forlaget.[]

Ansatte
-------

Forlaget har sytten ansatte fordelt på redaksjon, innkjøp, lager, produksjon, salg/markedsføring og administrasjon.

Eksterne lenker
---------------

* NKI Forlaget
* Førerkortboka
* Pressemelding: NKI-skolene får ny eier[*død lenke*]
* Anthon B Nilsen utdanning[*død lenke*]
* Anthon B Nilsen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Curt A. Lier** (født 7. januar 1964) er advokat og partner i Advokatfirmaet Stray Vyrje & Co

Karriere
--------

Lier var seksjonssjef og poltiinspektør ved Oslo politidistrikt. I 2010 ble han valgt til leder i Norges Juristforbund og i 2012 til president. Lier har jobbet som fagforeningsleder, blant annet som leder for Politijuristene, og forhandlingsleder i Akademikerne Stat.

I perioden fra november 2018 til november 2022 var han leder av Kontrollutvalget i Norges Juristforbund.

Han har tidligere arbeidet i advokatfirmaet Barneadvokatene DA i flere perioder, som advokat og forhandlingsleder i NHO Luftfart og som forhandlingssjef i Sykepleierforbundet.

Familie
-------

Lier er sønn av Leif A. Lier og bror til Stein Morten Lier.

Referanser
----------

1. 1 2   Rett24. «Juristforbundets president går av – blir advokat». *Rett24* **(norsk)**. Besøkt 14. juni 2020.
2. ↑  Kjetil Kolsrud (22. mai 2018). «Juristforbundets president går av – blir advokat». Rett24 AS. Besøkt 20. september 2018.
3. ↑   Rett24. «Curt A. Lier går til NHO Luftfart». *Rett24* **(norsk)**. Besøkt 14. juni 2020.
**Volda lærarhøgskule** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Volda i 1895 som *Voldens Privatseminarium*. Skolen ble fra 1994 slått sammen med Møre og Romsdal distriktshøgskole, Volda til Høgskulen i Volda.

Historie
--------

Skolen var fra starten et privat drevet lærerseminar, grunnlagt og drevet av Aage Stabell og Henrik Kaarstad. Forut for etableringen av lærerseminaret fantes det fra 1861 til 1880 en *Volden høiere Almueskole med annecteret dannelsesanstalt for Almueskolelærere*[].

*Voldens Privatseminarium* ble offentlig skole fra 1924 og navnet endret til *Volda lærarskule*. I 1980 endret skolen navn til *Volda lærarhøgskule* og fra 1994 ble skolen slått sammen med Møre og Romsdal distriktshøgskule og til Høgskulen i Volda.

### Rektorer

### Volda lærarhøgskule (utvalg)

* 1873–1877: Wilhelm Bøckman, bestyrer, biskop
* 1927–1930: Olav Kårstad, konstituert
* 1930–1946: Erling Kristvik
* 1946–1964 Olav Kårstad, pedagog
* 1964–19?? Per Myklebust, pedagog
* 1990–1994: Sverre Måseidvåg, skoleleder

Referanser
----------

1. 1 2 3  snl: *Volda lærarhøgskule*
2. ↑  *Rektor Erling Kristvik 70 år!* i Telemark Tidend den 12. september 1952.
3. ↑  *Olav Kårstad* ny rektor ved Volda Lærarskule *i Møre (avis) den 12. oktober 1946.*
4. ↑  *Rektorskifte ved Volda off. lærarskule* i Møre (avis) den 9. mai 1964.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Forvaltningsdatabasen
 |