recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Märkisches Viertel** (kortform MV) er en ortsteil i Berlins bydel Reinickendorf. Ortsteilen omfatter en rekke store boligblokker med tilsammen ca 17 000 leiligheter oppført mellom 1963 og 1974. Det var dengang et av de største utbyggingsprosjekter i Tyskland, og dessuten av de mest omstridte.

Märkisches Viertel ble i 1999 etter initiativ fra innbyggere utskilt fra orsteilen Wittenau og etablert egen som ortsteil. Ordet Märkisch (norsk: markisk) er avledet av navnet på landskapet Mark Brandenburg. Märkisches Viertel ble etter 1945 liggende i fransk sektor av Vest-Berlin. 

I tillegg til Märkisches Viertel ble det i Vest-Berlin bygget ytterliger to tilsvarende blokkområder, nemlig Gropiusstadt i Neukölln og Falkenhagener Feld i Spandau. I Øst-Berlin ble det noe senere bygget blokkområder i Marzahn, Hohenschönhausen og Hellersdorf. Felles for disse blokkområdene er at de ligger i utkanten av byen.

Märkische Zentrum er ortsteilens sentrum og det største innkjøpssentrum nord i Berlin. Beplantningen på sentrumsplassen omfatter ekte palmer.

Bildegalleri
------------

* Forfatteren Theodor Fontane, kjent for sine skildringer av Mark Brandenburg, har fått kulturhus og fontene oppkalt etter seg i Märkisches ViertelForfatteren Theodor Fontane, kjent for sine skildringer av Mark Brandenburg, har fått kulturhus og fontene oppkalt etter seg i Märkisches Viertel
* Gaten Wilhelmsruher DammGaten Wilhelmsruher Damm
* Brunnenplatz (fonteneplassen) i ortsteilens sentrumBrunnenplatz (fonteneplassen) i ortsteilens sentrum
* Sankt MartinskirkenSankt Martinskirken

Referanser
----------

1. ↑  Berlins offisielle hjemmeside Arkivert 12. mars 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Berlin-Märkisches Viertel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Berlin-Märkisches Viertel – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Ortsteiler i Berlins bydel Reinickendorf |
| --- |
| Stadtwappen Berlin | 
* Borsigwalde
* Frohnau
* Heiligensee
* Hermsdorf
* Konradshöhe
* Lübars
* Märkisches Viertel
* Reinickendorf
* Tegel
* Waidmannslust
* Wittenau

 | Bezirkswappen Reinickendorf |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Finn Eriksen**  (født 8. mars 1908, død 10. februar 1943 i Oslo) var en norsk murer fra Oslo, og motstandsmann mot det nasjonalsosialistiske Tyskland under andre verdenskrig.

Han var tilknyttet Osvald-gruppen, som ble ledet av sjømannen Asbjørn Sunde. I det illegale arbeidet gikk Eriksen under dekknavnet «Tor».

Eriksen var også med i Norges Kommunistiske Partis sentralforlegning i Hemsedal. Han ble alvorlig såret av skudd fra tyskerne og ført til Ullevål sykehus i november 1942. I februar 1943 døde han av skadene.

Han er gravlagt på Østre gravlund i Oslo. Han var bror av motstandsmannen Håkon Eriksen.

Referanser
----------

1. ↑  Dødsannonse, *Aftenposten*, morgenutgaven 12. februar 1943, s. 5.
2. ↑  Bildesidene, Asbjørn Sunde: *Menn i mørket*. Dreyer (1947)
3. ↑  *Våre falne*, Oslo (1949)

Litteratur
----------

* Sunde, Asbjørn: *Menn i mørket*. 1947, nytt opplag Spartacus Forlag 2009, side 129-130 (bildesidene). ISBN 978-82-430-0467-2.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Fangeregisteret **·** Våre falne

 |

Portal: Andre verdenskrig
**Skindergade** er en gate i Indre By i København.

Den strekker seg over 400 meter fra Købmagergade i nordøst til Gammeltorv i sydvest. Gatens navn har røtter tilbake til 1400-tallet, hvor den var hjemsted for flere forskjellige garvere og skinnhåndverkere som remsnidere, pung-, sadel- og hanskemakere. Å *skindre* betød å trekke huden av de slaktede dyr.

Fra 1530 fantes også slakterne her, fordi de alminnelige slakteboder ble flyttet hertil fra Købmagergade. Bodene ble plassert på hjørnet av Klosterstræde/Kejsergade, og lå her inntil 1807.

Her lå tidligere Café Teatret.

Sidegater til Skindergade mellom Gammeltorv og Købmagergade er Skoubogade, Fiolstræde, Jorcks Passage, Klosterstræde, Lille Kannikestræde og Kejsergade**.**

Referanser
----------

1. ↑  Tyra.dk – Byvandring Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.
2. ↑  Bogan, Evan: *Københavns gadenavne*, Bogans forlag, 2003

Eksterne lenker
---------------

* (en) Skindergade – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Danmark
Théâtre Feydeau
**Théâtre Feydeau** er et tidligere teater i Paris som ble etablert i 1791. Det oppførte hovedsakelig italienske og franske operaer og komedier. Det var også et sted for operaparodi og mot slutten av 1700-tallet for såkalte revolusjons- og redningsoperaer.

Historie
--------

Truppen ble grunnlagt den 26. januar 1789 under ledelse av Leonardo-Alexis Autier. Til å begynne med spilte truppen i Palais des Tuileries, men måtte forlate det i oktober på grunn av revolusjonsuroligheter og flyttet da til Versaillespalasset. I 1790, før det kunne etablere seg i en egen bygning, opptrådte truppen i messehallene i Saint-Germain.

Den 6. januar 1791 ble teateret i Rue Feydeau åpnet. Til å begynne med het det *Théâtre de Monsieur*, men etter at kong Louis XVI og hans familie ble fengslet endret det navn til *Théâtre Français et Italien de la Rue Feydeau*, og senere til *Théâtre Français de la Rue Feydeau*. Gaten er oppkalt etter Claude Henri Feydeau de Marville, som var generalløytnant for politiet i Paris fra 1740 til 1747.

Yeateret ble forsamlingssted for reaksjonen mor revolusjonen. Som mange andre teatre på denne tid ble det stengt flere ganger. Etter at det ble gjenåpnet den 2. april 1792 ble det tilet av de best likte teatre i Paris. Luigi Cherubinis opera *Médée* ble uroppført her i 1797. Fra 1798 opptrådte her den berømte skuespiller Talma.

I 1829 ble den da forsømte og usikre bygningen stengt og revet.

Litteratur
----------

* Philippe Chauveau: *Les Théâtres parisiens disparus (1402-1986)*, éd. de l'Amandier, Paris, 1999 ISBN 2-907649-30-2

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC **·** NKC **·** NKC
 |
**Mehmed Paša Sokolović-broen** i Višegrad krysser elven Drina i den østlige delen av delstaten Republika Srpska i Bosnia-Hercegovina. Den ble bygget på slutten av 1500-tallet på storvesiren Mehmed Paša Sokolovićs befaling. Utformingen er tradisjonelt tilskrevet den osmanske hoffarkitekten Sinan, selv om det ikke er noe bevis for at han sto bak.

Broen har elleve murte buer, som strekker seg mellom elleve og femten meter. Broen er 179,5 meter lang.

Tre av de elleve buene ble ødelagt under første verdenskrig og fem ble ødelagt under andre verdenskrig, men ble siden reparert.

Broen har først og fremst blitt kjent gjennom boken *Broen over Drina* skrevet av Ivo Andrić, vinner av Nobelprisen i litteratur.

Referanser
----------

1. ↑  UNESCO
2. ↑  World Monuments Watch Arkivert 2. juli 2007 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mehmed Paša Sokolović Bridge in Višegrad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Thüringens flagg
Thüringens flagg
**Thüringens flagg** er delt i fargene hvitt over rødt.

Delstaten Thüringen ble opprettet 14. oktober 1990 av tidligere DDR-distrikter. 10. januar 1991 ble delstatssymbolene vedtatt og da ble Thüringens farger fastslått til hvitt og rødt. Tilsvarende bestemmelse ble nedfelt i artikkel 1 i Thüringens grunnlov av 25. oktober 1993. Flaggfargene er avledet av hovedmotivet i delstatsvåpenet, en løve stripefarget i hvitt og rødt. Løven har vært ført som del av Thüringens våpen siden 1921 og går tilbake til våpenet for landgrevene av Thüringen. Statsflagget har delstatsvåpenet i midten.

Flaggene kan føres både som ordinære rektangulære flagg og som hengende banner.

Litteratur
----------

* Jörg-M. Hormann og Dominik Plaschke: *Deutsche Flaggen. Geschichte – Tradition – Verwendung*, 2006
* Harry D. Schurdel: *Flaggen und Wappen Deutschland*, 1995

Eksterne lenker
---------------

* Das Thüringer Landeswappen
* *Wappen und Flaggen des Freistaats Thüringen und seiner Landkreise sowie kreisfreien Städte*, 2000
**Johan Zeier Cappelen** (født 18. desember 1913 på Vang i Hedmark, død 16. september 2007) var en norsk jurist og diplomat.

Utdannelse og tidlig karriere
-----------------------------

Cappelen tok juridisk embetseksamen i 1938 og praktiserte som dommerfullmektig i 1940. Under andre verdenskrig var han ansatt i Forsyningsdepartementet og i Oslo kommune. I 1946 fikk han stilling som sekretær for statsministeren, og i 1948 ble han byråsjef i Handelsdepartementet.

Utenrikstjenesten
-----------------

Hans første stilling i Utenriksdepartementet (UD) var som byråsjef fra 1951. Året etter ble han tilknytta ambassaden i Washington D.C. som handelsråd. Fra 1956 var han Norges faste delegerte til FN og andre internasjonale organisasjoner i Genève. Seinere hadde han ambassadørposter i Rio de Janeiro 1960-1962, i Reykjavík og i Beograd. Han var deretter i flere år ekspedisjonssjef i Utenriksdepartementet. Hans siste post før pensjonering i 1981 var som ambassadør og fast delegert til FNs kontorer og internasjonale organisasjoner i Genève.

Cappelen var spesielt opptatt av den tredje verden og nedla et stort arbeid i forbindelse med etableringa av norsk utviklingshjelp.

Tillitsverv og utmerkelser
--------------------------

Cappelen var formann i Juristforeningen i 1936 og viseformann i Det norske Studentersamfund i 1939. I 1972 blei han utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden.

Familie
-------

Johan Zeier Cappelen var bror av tidligere utenriksminister og mangeårig statsråd for Arbeiderpartiet, Andreas Cappelen, og tidligere sosialrådmann i Oslo, Hans Johan Zeier Cappelen. De tilhører den såkalte «Skiensgrenen» i den norske slekten  Cappelen.

Litteratur
----------

* Lambrecht Haugen: *Cappelen-slekten 1627-2008*, Rosendal 2008

Eksterne lenker
---------------

* (no) Johan Zeier Cappelen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Fangeregisteret

 |
**Johan Wallner** (født 8. februar 1965) er en svensk tidligere alpinist som kjørte nesten utelukkende storslalåm og slalåm. Han debuterte i verdenscupen 23. februar 1983.

Karriere
--------

Han bemerket seg første gang i 1982, da han vant gull i slalåm og bronse i slalåm under juniorverdensmesterskapet i Auron. Året etter vant han gull i storslalåm. Frem til 1990 var karrieren preget av mange skader. 14. januar 1986 vant han sitt eneste verdenscuprenn, et slalåmrenn i Berchtesgaden. Han tok ytterligere tre pallplasseringer, alle i storslalåm.

Under VM 1991 i Saalbach-Hinterglemm tok Wallner bronse i storslalåm, en prestasjon han gjentok under VM 1993 i Morioka.

Wallners eneste OL-deltakelse endte med 25.-plass i slalåm under OL på Lillehammer i 1994.

Han la opp i desember 1997.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Olympedia*, 2006, Wikidata Q95606922,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Johan Wallner – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Johan Wallner – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Johan Wallner – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Johan Wallner – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Johan Wallner – ski-db.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Pelecorhynchidae** er en liten familie av fluer som ligner snipefluer og ibisfluer. De finnes ikke i Europa, men noen arter lever i Øst-Asia og Nord-Amerika.

Utseende
--------

De er middelsstore til ganske store fluer, 4–18 mm lange. Kroppen er vanligvis ensfarget mørk. Brystet (thorax) er tett hårkledt, men mangler kraftige børster. Hårkledningen kan være ganske fargerik.

Hodet er tydelig avsatt fra kroppen, ganske stort og bredt, med store fasettøyne. Hos hannene møtes fasettøynene i pannen. I pannen sitter tre punktøyne (*ocelli*). Antennene består av opptil 10 ledd, der de to innerste (scapus og pedicellus) er noen større, de åtte ytterste er temmelig like av størrelse eller blir gradvis mindre utover. Denne antennetypen ligner mygg, og er ganske uvanlig hos fluer. Munndelene er av vanlig fluetype.

Vingene er store og nokså brede, med et årenett som ligner årenettene hos klegger. Det er to avlange, firkantede celler i den indre vingehalvdelen, en fire- eller femkantet celle utenfor og mellom disse og en avlang celle (cup) som ender i en spiss i den indre halvdel av vingebakkanten.

Beina er slanke, bakkroppen er kjegleformet.

**Larvene** er lange og tynne, sylindriske, og tilspisset i begge ender, men mest i forenden. De består av 11 ledd. Huden er helt glatt uten noen slags utvekster. Hodekapselen er trukket helt inn i kroppen og ikke synlig utenfra. De har to par åndehull (spirakler), på det første og det siste leddet, men disse er veldig små og vanskelige å se.

Levevis
-------

Larvene er knyttet til vann eller fuktige miljøer. Noen er trolig rent akvatiske (vannlevende), andre lever i fuktig jord. De er rovdyr.

De voksne fluene suger ikke blod, i alle fall noen arter besøker blomster.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Orden Tovinger, (Diptera)
	+ Underorden Fluer, (Brachycera)
		- Lavere fluer (Orthorrhapha)
			* Overfamilien **Tabanoidea**
				+ Familien **Pelecorhynchidae** (av og til kalt **Glutopidae**)
					- Slekten ***Glutops*** Burgess – 11 arter, av disse 4 i Øst-Asia og 7 i Nord-Amerika
					- Slekten ***Pseudoerinna*** Shiraki – to arter, en i Japan og en i Nord-Amerika
					- Slekten ***Pelecorhynchus*** Macquart – 34 arter, finnes bare i Australia og Chile

Kilder
------

* Krivosheina, N.P. 1997. Family Pelecorhynchidae. I: Papp, L. og Darvas, B. (red): *Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera*. 2: 427-432. Science Herald, Budapest.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Pelecorhynchidae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Pelecorhynchidae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Pelecorhynchidae* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Pelecorhynchidae* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Pelecorhynchidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Pelecorhynchidae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Skiftegård i Chicago i USA.  Foto: Jack Delano (1942) 
**Skifting**, tidligere kalt **rangering**, er flytting av jernbanemateriell (lokomotiver og/eller vogner) internt på en jernbanestasjon – altså innenfor det som er definert som stasjonsgrensen, eller på et sidespor. Skifting kan normalt ikke foregå på fri linje mellom stasjoner. Normalt innebærer dette at man bruker et lokomotiv for å flytte vogner for lossing eller lasting, eller for å klargjøre vognene for et tog ved å koble dem sammen i riktig rekkefølge.

Når det er nødvendig kan skifting også foregå uten lokomotiv, ved at materiellet slippes fritt nedover et fall og bremses manuelt der det skal stoppe (*firing*). Når et lokomotiv trekker materiell som skal inn på et annet spor enn lokomotivet, kobles lokomotivet fra det øvrige materiellet under fart, slik at sistnevnte kan ledes inn på et annet spor ved hjelp av en sporveksel (*napp*).

Til skifting av vogner brukes det ofte egne skiftelokomotiver (skiftetraktorer), som er enkelt oppbygde lokomotiver, normalt dieseldrevne, som ikke er beregna på å trekke tog langs linja. I Norge brukes flere forskjellige skiftelokomotiver, der CargoNets Skd 226 er den vanligste typen. Et par andre vanlige skiftelokomotiver i Norge er Skd 220 og Z70/Z71.

Se også
-------

* Skiftestasjon
* Slippstillverk
* Jernbane
* Jernbanen i Norge

Eksterne lenker
---------------

* (en) Shunting – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**Walldorf** er en liten by med 14 649 innbyggere i Rhein-Neckar-kretsen i den tyske delstaten Baden-Württemberg. En av byens største sønner er John Jacob Astor, grunnlegger av det amerikanske familiedynastiet Astor, og gjennom ham har byen gitt navn til Waldorf-Astoria og Waldorfsalaten. Steinerskolene går i mange land under betegnelsen Waldorfskoler, ettersom den første skolen ble grunnlagt av direktøren for Waldorf-Astoria-sigarettfabrikken i Stuttgart, Emil Molt.

Historie
--------

Walldorf nevnes tidligst 20. oktober 770 i et gavebrev til Lorsch kloster. Navnet betyr «landsbyen i skogen».

Under bondekrigen og tredveårskrigen ble byen åsted for kamphandlinger og plyndringer. Under den pfalziske arvefølgekrig i 1689 ble den fullstendig ødelagt og først noen år senere slo folk seg ned der igjen. Nybyggerne var, som i det meste av Kurpfalz, trosflyktninger fra Sveits. Det gjaldt bl.a. slekten Astor.

Som følge av byggingen av Rhindalbanen fra Mannheim til Karlsruhe i 1843 opplevde Walldorf i det 19. århundre et økonomisk oppsving. I 1901 tildelte storhertug Fredrik I Walldorf byrettigheter. Etter annen verdenskrig slo selskapene Heidelberger Druckmaschinen og SAP seg ned i byen, og den ble en av de mest velstående i regionen.

Galleri
-------

* AstorhusetAstorhuset
* Den evangeliske kirkenDen evangeliske kirken
* Den katolske kirkenDen katolske kirken
* Hovedkontoret til SAPHovedkontoret til SAP

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Walldorf (Baden) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**El Amarillo lufthavn**, spansk: *Aeropuerto El Amarillo*, (ICAO: **SCEA**) er en liten flyplass 21 kilometer øst for Chaitén, i Los Lagos-regionen i Chile. Veien Carretera Austral går gjennom grenda El Amarillo og passerer den sørlige enden av rullebanen.

Flyplassen ligger i krysset av to daler, en går østover fra Chaitén, og den andre er dalen av Amarillo-Elven, en isbrematet elv som renner sørover fra Vulkanen Chaitén.

Dalene åpner opp mot sørvest, men det er fjellterreng i alle andre kvadrantene rundt. Rullebanen har en ekstra 140 meter (460 ft) av uasfaltert dekke på den sørlige enden.

Chaiten VOR-DME (**TI**) er 20,4 nautiske mil (37,8 km) vest-nordvest av flyplassen.

Referanser
----------

1. ↑  Airport record for El Amarillo Airport at Landings.com. Retrieved 2013-09-03
2. ↑  Chaiten VOR

Eksterne lenker
---------------

* OpenStreetMap - El-Amarillo
* OurAirports - El-Amarillo
* SkyVector - El-Amarillo
* FallingRain - El-Airport-Amarillo
* Accident history for El Amarillo Airport på Aviation Safety Network
**Kompetanseutviklingsprogrammet** (KUP) var en støtteordning for utvikling av markedet for etter- og videreutdanning i Norge.

Programmet ble etablert i 2000 som en del av Kompetansereformen etter at regjeringen Bondevik i forbindelse med lønnsoppgjøret i 1999 signaliserte at den ville bevilge 400 millioner kroner over en 2-3 års periode til delfinansiering av et slikt program.

Kompetanseutviklingsprogrammet gav støtte til å

* utvikle opplæringstilbud som er bedre tilpasset behovene i arbeidlivet
* utvikle bedre samarbeid mellom tilbydere og etterspørrere av opplæring
* stimulere etterspørselssiden i kompetansemarkedet.

I siste tildelingsrunde i 2005 ble det gitt noe midler til utvikling av modeller for finansiering av livsopphold under etter- og videreutdanning.

Fra 2006 er programmet strøket fra statsbudsjettet, men det gjenstår om lag 10 millioner kroner fra 2005, som vil bli brukt til avsluttende virksomhet som spredningstiltak eller evaluering. 

Programmet administreres av Vox – nasjonalt senter for læring i arbeidslivet.[]

Eksterne lenker
---------------

* Kompetanseutviklingsprogrammet hjemmeside hos Vox
I kompleksitetsteori er ei **kompleksitetsklasse** ei mengde problemer med lik ressurbasert kompleksitet. NP, P, og PSPACE er eksempler på slike kompleksitetsklasser.

Ei kompleksitetsklasse har gjerne en definisjon på følgende form.

Mengda av problemer som kan løses av en abstrakt maskin M med O(f(n)) ressurser hvor n er inputstørrelsa.
I klassene NP og P er det tid som er ressursen, mens det i klasser som PSPACE er snakk om plass.

Reduksjoner
-----------

Mange kompleksitetsklasser er definert ved bruk av reduksjoner. En reduksjon av et problem er å transformere problemet til et liknende problem. Uformelt sier man at problemet må være minst like vanskelig som et annet problem. Dette er svært nyttig for å finne ei løsning på ulike problemer. Hvis et problem X kan løses ved bruk av en algoritme for et problem Y, vil X ikke være et hardere problem enn Y og man sier dermed at X kan reduseres til Y. Det finnes mange ulike måter å gjøre reduksjoner på, men en av de mest brukte er polynomielltidsreduksjoner.

Dette betyr at reduksjonen tar polynomiell tid, altså at det å transformere et gitt problem til et annet gjøres i polynomiell tid. Polynomielltidsreduksjoner brukes blant annet om man ønsker å vise at et gitt problem er NP-komplett. For eksempel problemet for å finne verdier som tilfredsstiller en boolsk formel (også kjent som SAT) er polynomielltidsreduserbart til delmengdesumproblemet, altså å finne talla i ei mengde som summerer opp til et gitt tall.

Et problem X kalles hardt for ei kompleksitetsklasse K hvis alle problemer i K kan reduseres til X. Med andre ord finnes det intet problem i K som er hardere enn X. En algoritme for X vil løse alle problemer i K. Reduksjonen det snakkes om fra problemene i K til X vil sjølsagt være avhengig av hvilke kompleksitetsklasser det snakkes om. I kompleksitetsklasser større enn P er det ofte snakk om polynomielltidsreduksjoner. Mengda av disse harde problemene for ei kompleksitetsklasse K får ofte navn. Et eksempel på dette er der de problemene som er hardt for NP. De kalles NP-hardt.

Hvis problemet X attpåtil er med i kompleksitetsklassa K, så kalles problemet komplett. Dette betyr da at X er et av de hardeste problemene i K. Ei mengde av slike harde problemer får ofte et eget navn. Et eksempel er NP-komplette problemer, som er alle de NP-harde problemene som er med i NP. I praksis vil en ofte prøve å redusere et problem til et NP-komplett problem for å vise at problemet ikke er løselig i polynomiell tid. Dette er da under antakelsa om at NP er forskjellig fra P, som fortsatt er et uløst problem kalt P=NP-problemet.

Litteratur
----------

* Michael Garey og David S. Johnson: *Computers and Intractability: A Guide to the Theory of NP-Completeness.* New York: W. H. Freeman & Co. 1979.
* Neil Immerman. «Computational Complexity Theory». Arkivert fra originalen 16. april 2016.  Arkivert 16. april 2016 hos Wayback Machine.
*Helium Centennial Time Columns Monument* i Amarillo i Texas inneholder fire tidskapsler i rustfritt stål som skal åpnes 25, 50, 100 og 1000 år etter at de ble lagt ned i 1968.
En **tidskapsel** er en samling av gjenstander og/eller informasjon som brukes til å kommunisere med folk i fremtiden og til å hjelpe fremtidige arkeologer, antropologer og historikere. Tidskapsler graves ofte ned i forbindelse med spesielle begivenheter, som Verdensutstillingen eller grunnsteinsnedlegging for en bygning. Begrepet «tidskapsel» har vært i bruk siden omtrent 1939. 

Et norsk eksempel på en tidskapsel er Anders Loranges flaskepost til framtidige arkeologkollegaer, et kort brev datert 8. august 1870 og nedgravd sammen med mynter i to flasker i den store gravhaugen Raknehaugen i Ullensaker kommune i Akershus. Det kom for dagen under en utgraving 9. august 1940. Et annet eksempel på en glemt tidskapsel var en flaske som ble funnet våren 2009 i en murvegg i en bygning som tilhørte konsentrasjonsleiren Auschwitz-Birkenau under andre verdenskrig. Flasken inneholdt en håndskrevet lapp fra personer som satt fanget i leiren i 1944.

En liknende kommunikasjonsform med meldinger til ukjent adressat er flaskepost.

Referanser
----------

1. ↑  «HELIUM MONUMENT». Amarillo, Texas, USA: Don Harrington Discovery Center. Besøkt 30. november 2008.  Arkivert 23. desember 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  Bok om flaskepost fra 1870 nedgravd i Raknehaugen i Akershus
3. ↑  Dagbladet.no 2009 om flaskepost fra Auschwitz i 1944

Se også
-------

* Flaskepost

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Merete Fjeldavlie** (født 13. august 1968 i Oslo) er en tidligere, norsk alpinist.

Karriere
--------

I mars 1992 vant hun et verdenscuprenn i Super-G i Vail (USA) foran østerrikske Petra Kronberger og franske Carole Merle. Dette var første gang en norsk kvinne vant et verdenscuprenn i alpint. Denne sesongen kom hun på andreplass i super-G-cupen sammenlagt. Hun deltok i vinter-OL for Norge i 1992 i Albertville med 15.-plass i storslalåm som beste resultat.

Det beste resultatet i et internasjonalt mesterskap var en niendeplass i utfor under VM 2001 i St. Anton. Hun la opp som alpinist i 2002.

### Verdenscupseire

| Nr. | Dato | Sted | Øvelse |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 8. mars 1992 | USAs flagg Vail | Super-G |

### Nasjonale mesterskapsseire

* Norgesmester 2001 Super G
* Norgesmester 2001 Utfor
* Nederlandske mesterskap 1997 Storslalåm

Referanser
----------

1. ↑  «Endelig vant norske alpinjenter | ABC Nyheter». *www.abcnyheter.no*. Besøkt 27. februar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Merete Fjeldavlie – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Merete Fjeldavlie – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Merete Fjeldavlie – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Merete Fjeldavlie – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Merete Fjeldavlie – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Merete Fjeldavlie – ski-db.com Rediger på Wikidata
Kjøkkenet på el Bulli  Foto: Charles Haynes 
**el Bulli** var en restaurant i Cala Montjoi nær Roses, en by i Catalonia. Restauranten ble kåret til verdens beste av magasinet *Restaurant* i 2002, 2006, 2007, 2008 og 2009, og den hadde tre stjerner i Michelinguiden. Restauranten ble eid av kokken Ferran Adrià, som Times Magazine kåret til en av århundrets mest innovative mennesker. Han har blant annet funnet opp spiselig kaffe i fast form, flytende ravioli og grønnsaksluft.

Lise Finckenhagen og Björn Svensson fra Bagatelle hospiterte her i 2001.
Restauranten hadde bare åpent en mindre periode av året. I 2010 var det åpent fra 15. juni til 20. desember. Restauranten tok imot reservasjoner for neste sesong etter at årets var unnagjort. De hadde bare plass til 8 000 gjester i løpet av en sesong, men mottok reservasjoner fra en til to millioner gjester.

Referanser
----------

* Dagens Næringsliv om el Bulli

1. ↑  Verdens beste kokk stenger El Bulli
2. ↑  Lisa Abend (18. februar 2010): What Will the World's Best Restaurant Become Next? Arkivert 12. oktober 2010 hos Wayback Machine.. *TIME Magazine*.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) El Bulli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE **·** BBC Things
 |
Et **suppleringsvalg** er et valg som avholdes for å finne nye representanter til en valgt forsamling der det ikke er valgt vararepresentanter eller der vararepresentantene allerede har tiltrådt.[]

Suppleringsvalg er kjent fra Storbritannias og USAs politiske system. I det britiske parlamentets underhus, avholdes suppleringsvalg i en valgkrets hvis valgkretsens parlamentsmedlem dør eller slutter i løpet av valgperioden. I USA forekommer suppleringsvalg både til USAs senat og til Representantenes hus, for eksempel Massachusetts' suppleringsvalg til USAs senat 2010.

I Norge kan det finne sted suppleringsvalg til kommunestyrer og fylkesting når det ikke finnes flere, eller for få, vararepresentanter. I slike tilfelle utpeker den aktuelle partigruppen selv den nye representanten.

Suppleringsvalg kan også finne sted i organisasjoner når for eksempel en styreplass blir ledig.

Referanser
----------

1. 1 2  Valgloven Kapittel 14 Nytt valgoppgjør i perioden. Suppleringsvalg – Lovdata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN
 |
**Kirill Afanasjevitsj Meretskov** (russisk: Кирилл Афанасьевич Мерецков) (født 26. maijul./ 7. juni 1897greg. død 30. desember 1968) var en sovjetisk offiser.

Han ble født i Rjazan-provinsen, sørøst for Moskva. Hans foreldre var bønder og bodde i en landsby. Han meldte seg i juni 1916 som frivillig i Den keiserlige russiske hær, der han jobbet som mekaniker.

Meretskov gikk over til bolsjevikenes side i august 1917, og ble stabssjef for en divisjon av den røde garde (som senere ble Den røde armé). Under den russiske borgerkrigen gikk han på et militærakademi, som han ble tvunget til å forlate flere ganger, slik som å ta kommandoen stillinger der det var desperat behov for ham, blant annet den 1. kavaleriarmé. I løpet av disse slagene, han ble såret og senere dekorert for tapperhet flere ganger. Han ble uteksaminert i 1921. Mellom 1924 og 1931 holdt han en rekke stillinger i Moskvas Militærdistrikt.

I 1936 forlot Meretskov Sovjetunionen for å kjempe for republikanerne under den spanske borgerkrigen, og returnerte hjem i 1937. I 1939 ble han utnevnt til sjef for Leningrads Militærdistrikt.

Den 30. november 1939 erklærte Sovjetunionen krig mot Finland, hvilket var begynnelsen for den finsk-russiske vinterkrigen. Som sjef for Militærdistrikt var Meretskov øverstbefalende for operasjonen. Hans første forsøk på å beseire finnene ble møtt med katastrofe. Til tross for en overveldende numerisk overlegenhet, var de sovjetiske styrkene ukoordinert i kamp og dårlig egnet for vinterfelttoget.

Meretskov mottok Seiersordenen for sin innsats under verdenskrigen. I 1946 ble han tildelt storkors av St. Olavs Orden «for fortjeneste i samband med felttoget i Nord-Norge 1944-45».

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Kirill\_Meretskov[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Find a Grave, oppført som Kirill Afanasievich Meretskov, Find a Grave 11439281, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Мерецков Кирилл Афанасьевич, besøkt 27. september 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  «Norske utmerkelser til russiske offiserer», *Verdens Gang*, 16. september 1946, s. 2.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |

Portal: Andre verdenskrig
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Bulgaria Bulgarias flagg |
| Orientering |
|  Seiere sammenlagt i Verdenscupen: 0 |
| Verdenscupseiere, enkeltløp: 0
(1 pallplassering) 
*Per 14. oktober 2016* |
| Europamesterskap |
| Sølv | 2012 Sveriges flagg Falun |  Sprint |

**Kiril Nikolov** (født 6. november 1982 i Ruse i Bulgaria) er en bulgarsk orienteringsløper som representerer den finske orienteringsklubben Kalevan Rasti og det bugarske landslaget.

Bakgrunn
--------

Nikolov drev tidligere med flere idretter, blant annet høydehopp. Han prøvde ikke ut orientering før i 1998. Han studerte finans ved National Sports Academy i Sofia.

Karriere
--------

Nikolov er kjent for å være en svært løpssterk orienteringsløper som har hevdet seg i ulike distanser. Karrierehøydepunktet kom under europamesterskapet i orientering 2012 da han ble tok sølv, kun slått av hjemmehåpet Jonas Leandersson ved skistadion i Falun. Bulgareren har også sterke plasseringer å vise til fra VM-sammenheng. Han ble nummer seks både på sprinten i ungarske Miskolc i 2009 og på langdistansen under VM i Lausanne i Sveits i 2012. 

Nikolov har vært vært med på å vinne verdens største orienteringsstafett, Jukola, ved to anledninger. I 2010 vant han sammen med Halden SK og i 2012 vant han sammen med sin finske klubb, Kalevan Rasti.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kiril Nikolov-Dizela – World of O Rediger på Wikidata
**Netthat**, på norsk også omtalt som **netthets**, **nettrakassering** og annet, er hatefulle ytringer, diskriminering og trakassering på internett.

Offentlig netthat og privat digital mobbing
-------------------------------------------

Sjikane på nettet kan rette seg mot navngitte enkeltpersoner som er offentlig kjent gjennom omtale i massemediene. De som blir utsatt for hat, kan også være meningsbærere som selv har ytret seg aktivt. De kan ha bidratt med innlegg og kommentarer i ulike typer meningsutvekslinger på Internett, enten på egne vegne eller som representanter for interessegrupper og andre aktører. Flere og gjentatte angrep mot samme person sendt fra forskjellige netthatere og internett-troll, kan oppleves som en kampanje organisert av meningsmotstandere og fiendtlige grupperinger. 

Trakassering i form av *digital mobbing* er mobbing som spres via elektroniske nettverk. Hets og plagsom oppmerksomhet kan skje gjennom sosiale medier og nettsteder som er åpne og synlige for alle, eller gjennom meldingstjenester der ytringer blir sendt direkte til offeret. Denne typen nettmobbing er oftest mer personlig motivert enn netthat mot kjente personer, det vil si at den rammer enkeltmennesker som mobberen kjenner privat. Den aggressive atferden foregår derfor gjerne innenfor et begrenset miljø der deltakerne eller medlemmene kjenner hverandre og kommuniserer digitalt. Digital mobbing kan for eksempel foregå i mindre grupper på en skole, på en arbeidsplass, i en ungdomsgjeng eller i et annet fellesskap.

Omfang og kjønnsforskjeller
---------------------------

Ifølge statistikk presentert i 2018 er det flere menn enn kvinner som mottar ytringer som er «hatefulle, nedverdigende, truende, trakasserende eller stigmatiserende». Spørreundersøkelser viser imidlertid at kvinner oftere enn menn får kommentarer som retter seg direkte mot personen eller mot den gruppa kvinnen tilhører, mens menn oftere får ytringer om sakene det gjelder. Reaksjonene kan derfor ramme kvinnene hardere.

Netthat og ytringsfrihet
------------------------

Det er ulike meninger om hvor grensene går for hva som må tåles av utspill og krenkelser, hva ytringsfriheten i et demokrati skal tillate av utsagn, og hva som eventuelt skal straffes eller stoppes av sensur.

Se også
-------

* Digital mobbing, mobbing på nettet og i meldingstjenester
* Hatefull ytring
* Trakassering
* Nett-trolling, å skrive og spre overdrevent provoserende innlegg i kommentarfelt på nettet
* Digital gapestokk, *online shaming*
* Flaming, oppblussing i nettdebatter der motstanderne, ikke sakene kritiseres
* Nettvett

Referanser
----------

1. ↑  Oppslagsordet «netthat» i *Det Norske Akademis ordbok*
2. ↑  «Medietilsynet om nettmobbing». Arkivert fra originalen 24. juli 2018. Besøkt 24. juli 2018.
3. ↑  forskning.no 23. februar 2018: Netthets rammer kvinner og menn forskjellig
4. ↑  Informasjonsgrafikk om netthat publisert av CORE våren 2018

Eksterne lenker
---------------

* Tips Politiet om hatefulle ytringer på internett
**Bror Jonsson** (født 12. mai 1948 i Sør-Odal) er en norsk fiskeribiolog. Han er vitenskapelig rådgiver ved Norsk institutt for naturforskning (NINA). 

Jonsson tok doktorgraden i zoologi ved Universitetet i Oslo i 1981. Han har vært vitenskapelig leder ved Direktoratet for naturforvaltning, forskningssjef ved NINA og professor i ferskvannsøkologi ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og Karlstad universitet i Sverige. Jonsson har skrevet ca. 600 vitenskapelige og populærvitenskapelige artikler og rapporter, hvorav mange omhandler fisk som vandrer mellom ferskvann og hav. Han er blant annet forfatter av boken *Fisker* og medforfatter av bøkene *Kysten: flora og fauna* samt *Ecology of Atlantic salmon and brown trout*. Han er en av Norges mest siterte forskere, og var i 2010 en av fjorten forskere ved norske institusjoner som er rangert som *highly cited* i ISI-indeksen.

Han er medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab siden 1988, æresmedlem av Canadas fiskeforskerforening og ble i 1991 ridder av Den islandske falkeorden.

Referanser
----------

1. ↑  ISIHiglyCited

Eksterne lenker
---------------

* 

* (no) Publikasjoner av Bror Jonsson i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* 

* (no) Publikasjoner av Bror Jonsson i BIBSYS
* Ansatteside ved NINA

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** CRIStin
 |
Håkon jarl Sigurdsson. Illustrasjon av Christian Krohg til Heimskringla i 1899
**Vellekla** er et islandsk skaldekvad – en dråpa – diktet av skalden Einar Skålaglam, sannsynligvis år 986. Det er et hyldningsdikt til Håkon Sigurdsson jarl som Einar var hirdskald for.

Navnet Vellekla tolkes normalt som «gull-mangel».
Diktet finnes ikke lenger i sin helhet, men ganske mange av strofene er bevart i bl.a. Snorre Sturlasons Heimskringla, i Fagrskinna, Den yngre Edda og i Jomsvikingenes saga.

Versemålet i Vellekla er *dróttkvætt*. Diktet er spesielt fordi det har to avslutninger. Vers 33 er utformet som en avslutning som takker jarlen for dikterlønna, men det er skrevet fire vers til etter dette. En tolkning (av Idar Lind) er at de første 33 vers er skrevet etter kong Håkons kamper mot Eirikssønnene (Gunnhildssønnene) og hans seier over den tysk-romerske keiser Otto I i 976, og at de fire siste vers er skrevet etter Håkons seier over jomsvikingene i slaget i Hjørungavåg i 986, selv om dette slaget nevnes ikke i diktet.

Referanser
----------

1. ↑  Datert av den islandske forfatteren og sagaspesialisten Finnur Jónsson
2. ↑  Jf. Axel Olof Freuenthal: Einar Skålaglams Vellekla, öfversatt och förklarad, Helsingfors, 1865

Eksterne lenker
---------------

* Heimskringla.no: Vellekla Teksten til kvadet med korte notiser på norsk
* Heimskringla.no: Vellekla på dansk
* Einarr skálaglamm Alle diktene til Einar med korte notiser om skalden på islandsk
* Vellekla hele diktet med sammelignbare versjoner og korte notater ved Idar Lind

Portal: Litteratur
«Syvsover» har flere betydninger.
**Syvsovere** er en familie gnagere. De er utbredt i Afrika, Asia og Europa. Syvsoverne er små til middels store arter som eter frukt, nøtter, frø og andre plantedeler. Noen tar også insekter, egg og fugleunger. 
De lever i trær eller hi som de selv graver ut, og er stort sett nattaktive.
De løper fort og er gode klatrere.

De har godt syn og hørsel. Øynene er skjulte i pelsen. 
De har oftest fire kinntenner (noen har tre) i hver kjevehalvdel. 
Halen er mer eller mindre langhåret.
De skiller seg fra andre gnagere ved at de mangler blindtarm.

I utseende ligner de litt på ekorn og sitter i likhet med disse på bakføttene når de eter. 
De fører maten til munnen med framføttene. I temperert klima går syvsoveren i vinterdvale.
En del våkner opp nå og da og eter fra sitt innsamlede vinterforråd. Andre lever på fettet de har bygget opp gjennom høsten.

De får ett til to kull avkom i året.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *syvsovere* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *syvsovere* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *syvsovere* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *syvsovere* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *syvsovere* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *syvsovere* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *syvsovere* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Gliridae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Gliridae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Gliridae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** LCCN
 |
En **lakh** (devanagari: लाख), staves også *lac* eller *laksha*, er i det indiske tallsystemet en enhet som brukes for 100 000 (et hundre tusen).

Uttrykket stammer fra hindi, men er også i vanlig bruk i andre språk i det tidligere engelske koloni- og innflytelsesområdet på det indiske subkontinent, inklusive i engelske tekster, både offisielt og i andre sammenhenger, i Bangladesh, India, Myanmar, Nepal, Sri Lanka og Pakistan. 

Når lakh skrives med tall, brukes komma på en måte som virker uvanlig for lesere fra vesten.

F.eks. vil 30 lakh (3 000 000, tre millioner) skrives med komma som markerer både lakh og tusener: 30,00,000. På engelsk, som også bruker komma når store tall skrives, vil det samme tallet skrives 3,000,000.

3 000 000 = 30 lakh → indisk stil: 30,00,000
Det indiske begrepet har gått inn i det østafrikanske språket swahili, og blir brukt som tallord i forma *lahki*.

Et hundre lakh utgjør en crore, 10 000 000 (ti millioner).

Referanser
----------

1. ↑  «lakh». Merrian-Webster dictionary. Arkivert fra originalen 16. oktober 2013. Besøkt 1. april 2020.
Nettsvindel hvor målet er Wikimedia Foundations årlige innsamlingsaksjoner. En film-fil bar angrepskoden, som så la et innsamlingsbanner i toppen av blant annet Wikipedia sine sider.
**Nettsvindel** er en vanlig betegnelse på bedrageri som foregår ved bruk av Internett, dvs nettsider, e-post osv. Hensikten ved nettsvindel er som ved bedrageri å oppnå økonomisk vinning ved at den som bedras får falsk informasjon. Svindelforsøkene kan dreie seg om løfter om høy avkastning på investeringer i aksjer eller tilsvarende, stor fortjeneste ved hjelp til overføring av midler fra bestemte land (såkalte Nigeriabrev), kontaktannonser for kjærlighetsforhold osv.

Referanser
----------

1. ↑  Ionut Ilascu (12. januar 2019). «Fake Movie File Infects PC to Steal Cryptocurrency, Poison Google Results». BleepingComputer.

Litteratur
----------

* Nätt, Tom Heine og Heide, Christian F. (2015). *Datasikkerhet - Ikke bli svindlerens neste offer* **(norsk)** (1 utg.). Oslo: Gyldendal Akademisk. ISBN 978-82-05-48026-1. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

Eksterne lenker
---------------

* «Råd mot nettsvindel», informasjonsside fra Forbrukerrådet
* «Avslør svindlerne», informasjonsside fra Forbrukerombudet
* «Nina ble offer for nettsvindel: – Jeg ble blind av kjærlighet», artikkel fra TV2s nettsider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** NKC
 |
**Syðrugøta** (IPA: [ˈsiːɹʊˌgøːta], foreldet dansk skrivemåte: *Sydregøte*) er en bygd på Færøyene. Bygda ligger i Gøtuvík på nordøstkysten av Eysturoy. Den er tett forbundet med nabobygdene Norðragøta og Gøtugjógv. Til sammen har de 1 100–1 200 innbyggere. Den viktigste næringsveien er fiskeindustrien.

Musikeren Eivør Pálsdóttir kommer fra Syðrugøta.

Historie
--------

Arkeologiske utgravninger viser at Syðrugøta har vært bosatt siden vikingtiden. Stedsnavnet kommer av «gate» og viser til at ferdselsveien mellom bygdene ved Skálafjørður og bygdene i nordøst passerte her. Det usikkert om Norðragøta eller Syðrugøta er den eldste bosetningen, men siden navnet Gøta pleier å vise til Norðragøta, regnes den som høvdingesetet for Tróndur í Gøtu, som nevnes i Færøyingesaga. Syðrugøta er første gang nevnt skriftlig i en jordebok fra 1584. Opprinnelig bestod Syðrugøta av to grender, Niðri við Hús og Úti í Grógv.

En gammel legende vil ha det til at Gøtu kirkja opprinnelig ble oppført i Syðrugøta, men senere flyttet til Norðragøta som en kollektiv straff for en forbrytelse. Det er fortsatt skilt som peker til stedet hvor kirken og kirkegården lå.

En annen legende forklarer Syðrugøtas store utmarksområder, som strekker seg fra bebyggelsen og ut til et nordlig nes, med at bygdas gjetere hadde et overnattingshus på dette neset om de ikke rakk hjem før det ble mørkt. En av bygdas gjetere var Jákup Dintil, som var kjent for å kunne løpe veldig fort. En natt han var i dette huset tok han to sauetyver på fersk gjerning, og løp hjem og fortalte om tyvene, slik at de ble pågrepet.

Referanser
----------

1. ↑  ; arkiveringsdato: 30. november 2020; arkiv-URL: .
2. ↑  «IB01031 Fólkið skift á kyn, aldur og bygd» **(færøysk)**. Hagstova Føroya. Besøkt 10. november 2021.
3. ↑  Joensen, Robert (1968). «Hvussu gomul er bygdin». *Varðin* **(færøysk)**. 38 (1–2): 26–31.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Syðrugøta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Gøta – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Eysturkommuna |
| --- |
| 
* Gøtueiði
* Gøtugjógv
* Leirvík
* Norðragøta
* Syðrugøta

 | Færøyenes flagg |

Portal: Færøyene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Brorfeldeobservatoriet med fire observatoriebygninger. Bygningen til høyre er forsynet med et Schmidt-teleskop
**Brorfeldeobservatoriet** er et astronomisk observatorium som befinner seg i nærheten av Holbæk, Danmark. Inntil 1996 ble det drevet som en avdeling av Københavns Universitets astronomiske observatorium. Det har fortsatt teleskoper som benyttes av studenter ved Københavns universitet, men staben som bemannet dem har flyttet til Rockefellerkomplekset i København.
Observatoriet ble fredet i 2010.

Notable personer knyttet til observatoriet
------------------------------------------

* Bengt Strömgren, Dansk astronom som deltok i dets grunnleggelse
* Poul Jensen, Asteroideoppdager
* Karl Augustesen, Asteroideoppdager

Referanser
----------

1. ↑  «Sag: Brorfelde Observatorium» **(dansk)**. Fredede & bevaringsværdige bygninger / Slots- og Kulturstyrelsen. Besøkt 21. juli 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Brorfelde Observatory – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portaler: Astronomi | Danmark
***Velkommen til Utmark*** er en norsk tv-serie som hadde premiere på HBO Nordic 18. april 2021. Serien er skrevet av danske Kim Fupz Aakeson, islandske Dagur Kári har regi, og serien er produsert av produksjonsselskapet Paradox.

Handling
--------

Serien er satt til et fiktivt norsk lite tettsted, tilsynelatende i Finnmark i nærheten av finskegrensen. Her møter vi den alkoholiserte sauebonden Finn, og den knallharde samen Bilzi. Handlingen sentrerer seg rundt nabokrangelen mellom disse to, og når Finns kone Siri bestemmer seg for å gå fra Finn til fordel for Bilzi, havner datteren deres Marin midt i alt voksendramaet og må finne sin vei å takle ting på.

Tettstedet Utmark er preget av diverse kriminalitet, og serien omhandler både menneskehandel, korrupte politifolk, smuglersprit og familievold. Konflikten mellom Finn og Bilzi svinger innom de fleste av de kriminelle kategoriene. Når en lærer kommer flyttende til det lille tettstedet merker hun raskt at det ikke er enkelt å være ny der.

Mottakelse
----------

Serien fikk svært varierende mottakelse av norske anmeldere. Karakterene spente fra 9/10 hos *Nettavisen og* terningkast 6 av *Filmfront*, 5 av *Dagbladet*, 4 av NRKs *Filmpolitiet* og *TV 2*, til terningkast 3 av *VG*, og 2 hos *Aftenposten*. Flere av anmelderne sammenlignet serien med amerikanske Twin Peaks.

Rolleliste
----------

| Rolle | Skuespiller |
| --- | --- |
| Bilzi | Stig Henrik Hoff |
| Finn | Tobias Santelmann |
| Siri | Marie Blokhus |
| Marin | Alma Günther |
| Elena | May-Linda Kosumovic |
| Drita | Rozafa Celaj |
| Kari | Kamilla Grønli Hartvig |
| Willman | Nils Johnson |
| Helge | Marius Lien |
| Stein | Gard B. Eidsvold |
| Pastor Helene | Maria Bock |
| Rektor | Nader Khademi |
| Bussjåfør | Frank Kjosås |
| Håvard | Niklas Gundersen |
| Dagrun | Ingunn Beate Øyen |
| Eilef | Ole Bjørgan Schilling |

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Velkommen til Utmark S01». *NRK P3* **(norsk)**. Besøkt 22. august 2022.
2. ↑  «Treigt og plumpt drama fra vidda». *www.aftenbladet.no*. Besøkt 22. august 2022.
3. ↑  «Velkommen til Utmark». *www.filmfront.no*. Besøkt 22. august 2022.
4. ↑  Wilhelmsen, Pål Nisja (12. april 2021). «(+) Anmeldelse: Utmark». *Nettavisen* **(norsk)**. Besøkt 22. august 2022.
5. ↑  «TV-anmeldelse «Velkommen til Utmark»: Se, så sære vi er!». *www.vg.no*. Besøkt 22. august 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Velkommen til Utmark* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Velkommen til Utmark* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata