recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kaare Langlo** (født 7. oktober 1913 i Bergen, død 7. oktober 1985 i Oslo) var en norsk meteorolog. Han var med på å bygge opp det meteorologiske fagmiljøet både i Norge og internasjonalt, og han var visegeneralsekretær i Verdens meteorologiorganisasjon.

Langlo vokste opp i Bergen og tok examen artium ved Sydneshaugens skole i 1932. Han ble cand.real. i 1941 og dr.philos. i 1953 ved Universitetet i Oslo. Han hadde et studieopphold ved Nordlysobservatoriet fra 1940 til 1943. I 1944 var han ved Christian Michelsens Institutt og i 1945 ved Meteorological Office i London. Han var meteorolog ved Meteorologisk institutt i Oslo 1943–1945 og avdelingssjef 1945–1952.

Han hadde ledende stillinger i sekretariatet for Verdens meteorologiorganisasjon (WMO) fra 1952 til 1975. Han var viktig under oppbygginga av WMO og i opprettinga av internasjonale programmer som World Weather Watch og Global Atmospheric Research Programme. Fra 1970 hadde han stilling som stedfortredende generalsekretær. Fra 1976 ble han knyttet til Det norske meteorologiske instituttet som spesialrådgiver og var direktør der fra 1978 til 1983. Tiden hans på instituttet bar preg av internasjonalisering, og han arbeidet sterkt for at Norge skulle knyttes til det europeiske værvarslingssenteret i Reading i Storbritannia, og selv om Norge ble medlem senere, ble ikke dette gjennomført mens han var direktør.

Han gav ut geofysiske avhandlinger og er mest kjent for arbeidet sitt om sammenhengen mellom ozonlaget og meteorologiske forhold.

Kaare Langlo ble utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1975 for sin innsats for den internasjonale meteorologiske samarbeidet.

Utgivelser (utvalg)
-------------------

* *Lokale Änderungen der Struktur der Ionosphäre auf hohen Breitegraden*, Geofysiske publikasjoner, bd. 13 nr. 6, 1942
* *Investigations on atmospheric ozone at Nordlysobservatoriet, Tromsø* (i lag med E. Tønsberg), Geofysiske publikasjoner, bd. 13 nr. 12, 1944
* *Investigations on the Air Temperature observed in Various Types of Norwegian Thermometer Screens*, Meteorologiske annaler, bd. 2 nr. 12, 1947
* *The Effects of the Solar Eclipse of July 1945 on the Air Temperature and an Examination of the Lag of a Thermometer exposed in a Screen*, Meteorologiske annaler, bd. 3 nr. 3, 1949
* *On the Amount of Atmospheric Ozone and its Relation to Meteorological Conditions*, doktoravhandling, Geofysiske publikasjoner, bd. 18 nr. 6, 1952

Eksterne lenker
---------------

* (no) Kaare Langlo i Store norske leksikon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook
 |
Yongping i prefekturet Dali
**Yongping** (kinesisk: 永平县; pinyin:  *Yǒngpíng Xiàn*) er et fylke i Yunnan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i det autonome prefektur Dali.

Befolkningen var på 169 058 innbyggere i 1999.

Administrative enheter
----------------------

**Storkommuner:**

* Bonan 博南镇, Shanyang 杉阳镇, Longjie 龙街镇,

**Kommuner:**

* Longmen 龙门乡, Yonghe for yi-folket 永和彝族乡, Changjie for yi-folket 厂街彝族乡, Shuixie for yi-folket 水泄彝族乡, Beidou for yi-folket 北斗彝族乡.

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS

Eksterne lenker
---------------

* Lokalregjeringens hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Ronny Røste** (født 16. mai 1966) er en norsk politiker (FrP). I perioden 2013−2017 var han politisk rådgiver for barne-, likestillings- og inkluderingsminister Solveig Horne.

Røste ble ansatt som politisk rådgiver ved Fremskrittspartiets hovedorganisasjon i 1998 og jobbet der frem til han ble politisk rådgiver i BLD i 2013. Ronny gikk i 2017 tilbake til sin stilling i partiet i forkant av stortingsvalget i 2017.

Ronny ble innvalgt i Fet kommunestyre første gang i 1991. Han fikk plass i formannskapet 1995. Fra 1999 til 2003 var han varaordfører i Fet kommune. I 2019 ble han innvalgt i Lillestrøm kommunestyre etter sammenslåingen av de tidligere kommunene Fet, Skedsmo og Sørum. 

Etter handel- og kontorfag på videregående skole og førstegangstjeneste var han industriarbeider i familiebedriften Anoform AS i Fet i ti år, frem til han fikk tilbud om en rådgiverstilling i Fremskrittspartiet.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Ronny Røste hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Ronny Røste hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
* (no) Presentasjon hos regjeringen.no

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stortinget
 |
**Paal Leveraas** (født 26. november 1960) er redaktør for det ukentlige nyhetsbrevet Tirsdag Morgen, som ble startet i 2010, og ble en del av hans nye prosjekt tilt.work fra 2020. 

Etter å ha tatt utdanning som programmerer ved Agder distriktshøgskole i 1983, begynte han som journalist i *Computerworld Norge* i 1985. Fra 1990 til 1995 var han redaktør samme sted før han ble redaktør i Scandinavia Online. Fra 1996 drev han Internett Kanal 1 (i dag digi.no) i fem år, men fra 2001 gikk han over til PR og rådgivning. Ved siden av å lage nyhetsbrevet *Tirsdag Morgen* har han siden 2004 drevet coaching for gründere, ledere og grupper. Fra 2012 til 2017 var han ansatt i medlemsorganisasjonen HR Norge som fagansvarlig for kommunikasjon. I 2020 startet han sammen med en rekke partnere selskapet tilt work AS (tilt.work), med misjon å inspirere og motivere bærekraftig ledelse og arbeidsliv ved å skrive for, rådgi og fasilitere utviklingsprosesser primært i nærings- og organisasjonslivet, men også i offentlig sektor. 

Paal Leveraas driver sin virksomhet gjennom selskapet Leveraas AS. Fra 2023 jobber han hovedsakelig med å utvikle og drifte tilt.work.

Kilder
------

* Fødselsdagsomtale i Aftenposten Kultur fredag 26. november 2010 side 15

Eksterne lenker
---------------

* tilt.work
* Paal Leveraas sitt nettsted
* Bloggen og nyhetsbrevet Tirsdag morgen Arkivert 1. januar 2013 hos Wayback Machine.
«Yongning» har flere betydninger.
**Yongning** (kinesisk: 永宁县; pinyin:  *Yǒngníng Xiàn*) er et fylke i den autonome regionen Ningxia i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yinchuan.

Befolkningen var på 183 120 innbyggere i 1999.

Området har en stor produksjon av meloner.

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 109 løper gjennom området. Den knytter Beijing sammen med Lhasa i Tibet. Den løper vestover fra Beijing via Datong, Yinchuan, Lanzhou og Xining til Golmud før den vender sørvestover mot Lhasa.

Kinas riksvei 211 løper gjennom området. Den fører fra Yinchuan til Xi'an i provinsen Shaanxi.

Kinas riksvei 307 passerer gjennom området. Den begynner i Qikou i Hebei og fører gjennom provinsene Shanxi og Shaanxi til Yinchuan i den autonome region Ningxia Hui.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Paamiut kommune** er en tidligere kommune i Vestgrønland, sydvest på Grønland.

Navn og kommunevåpen
--------------------

Navnet Paamiut betyr «folket ved munningen» eller «de som bor ved munningen», og peker på byen Paamiuts beliggenhet ved munningen av Kuannersooqfjorden. Kommunevåpenet viser to blå havørner på hvit bakgrunn. Dette har sin bakgrunn i at Grønlands største bestand av havørn finnes i kommunen og havområdene utenfor.

Historie
--------

Saqqaqfolket var trolig det første folket som befolket denne regionen. Disse kom fra Canada, men trakk sørover på vestkysten, og også rundt Kapp Farvel og et stykke nordover på østkysten. 

Da Eirik Raude befolket Grønland fra år 985 kalte de Arsukfjorden for Arnlauge Fjordur (Arnlaugsfjord), etter en av Eirik Raudes menn, Arnlaug, som bosatte seg her. Man antar at nordboene bodde her i området fram til 1300- eller 1400-tallet, og det finnes fortsatt rester etter nordboerne her. 

Fra rundt år 1400 ble området befolket av Inugsuk-kulturen. Dette var et eskimofolk, og det etterkommere etter disse som i dag befolker området rundt Arsukfjorden. 

Paamiut ble etablert i 1742, under navnet Frederikshåb, som en handelsplass for å kjøpe inn spekk og skinn fra boplassene rundt i området. I nyere tid har byen særlig vokst på 1960-tallet, som et resultat av den konsentrasjonspolitikken som ble ført. Fiskeindustrianlegget som ble etablert her i 1967 er i dag Grønlands største. 

Gjennom historien har Paamiut vært et handelssentrum, først for hvalkjøtt, senere for fisk. Kommunen, og da særlig byen Paamiut har lenge hatt tilnavnet «Grønlands kunstnerkoloni», på grunn av sin produksjon av klebersteinprodukter.

Geografi og klima
-----------------

Kommunen ligger helt sydvest på Grønland. Den grenser i nord til Nuuk kommune, i øst til Narsaq kommune og i sør til Ivittuut kommune. 

Av det totale arealet på 51 000 km² er 6 000 km² land, 40 500 km² innlandsis og 4 500 km² er hav. 

Kommunens høyeste fjell er Kuunnaat med 1 418 moh. Sermilik er kommunens lengste fjord, med 58 km, og den største innsjøen heter Kangorsuup Tasorsua. Denne er 23 km lang, og 210 meter dyp på det dypeste. 

I denne regionen er klimaet mildere enn lenger nord på Grønland, så havnene her er alltid isfrie. En del isfjell er det derimot. Gjennomsnittstemperaturen er 5,6°C i juli og 5,3°C i august.

Kommunikasjon
-------------

Det finnes nesten ingen veier mellom byer eller bygder på Grønland. Den eneste veien er en 6 km lang grusvei mellom Ivittuut og Kangilinnguit i Ivittuut kommune. 

For å komme til Paamiut eller Arsuk må man enten fly til f.eks. Narsarsuaq Airport ved Narsarsuaq, i nabokommunen Narsaq. Herfra kan man fly med helikopter; både Paamiut og Arsuk har egen heliport, men selv om Arsuk sin heliport er asfaltert er den ikke offentlig godkjent. Arsuk har heliport i Fortuna Havn, ca. 3 km øst for bygda. Alternativt går det båter mellom svært mange av byene på vestkysten.

Byer og bygder i Paamiut Kommune
--------------------------------

* Paamiut (da.: Frederikshåb)
* Arsuk

| * v
* d
* r
Grønland |
| --- |
| **Amt fra 1950 til 2008:** Nordgrønland **·** Vestgrønland **·**  Østgrønland | Grønlands flagg |
**Dominik Baldauf** (født 23. april 1992 i Bregenz) er en østerriksk langrennsløper.

Karriere
--------

Baldauf ble østerriksk juniormester på sprint i 2009, og han kom på 5.-plass i *Alpencup* dette året. I European Youth Olympic Festival 2009 kom han på 18.-plass på sprinten. 

I junior-VM 2010 kom han på 58.-plass på 10 km klassisk. Året etter kom han på 12.-plass på sprinten og 39.-plass på 10 km fri teknikk i junior-VM 2011. I tillegg deltok han på det østerrikske laget som kom på 6.-plass på stafetten. 

Han deltok igjen i junior-VM 2012, der han kom på 41.-plass på skiathlon og 23.-plass på sprinten. Han fullførte ikke 10 km klassisk. På stafetten kom Østerrike på 14.-plass. 

I 2013 deltok han i U23-VM på ski i Liberec, der han kom på 27.-plass på sprinten og 51.-plass på skiathlon. I U23-VM 2014 i Val di Fiemme kom han på 45.-plass på sprinten, 40.-plass på 15 km klassisk og 26.-plass på skiathlon. 

Baldauf deltok i Ski-VM 2015 i Falun, der han fikk 24. beste tid i prologen, men kom på 4.-plass i sin kvartfinale, og ble slått ut. Han endte dermed på 19.-plass på sprinten.

I VM 2019 i Seefeld ble Baldauf pågrepet, mistenkt for doping. Østerriksk politi bekreftet at Baldauf, hans lagkamerat Max Hauke og kasakhstanske Aleksej Poltoranin hadde erkjent bloddoping.

Se også
-------

* Operasjon Årelating

Referanser
----------

1. ↑  FIS - *Men 1.4 km Sprint Classic Finals*, besøkt 20. februar 2015.
2. ↑  AS, TV 2. «Tidligere VM-bronsevinner pågrepet i dopingrazziaen». *TV 2*. Besøkt 28. februar 2019.
3. ↑  John Rasmussen, Øyvind Godø, Tore Ulrik Bratland, Fredrik Filtvedt, Christian Monge (28. februar 2019). «Sjokkvideo: Her blir Max Hauke dopingtatt på fersken». *Dagbladet*. Besøkt 28. februar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Dominik Baldauf – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Dominik Baldauf – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata
* (de) Profil hos Sportservice Vorarlberg
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Spanias flagg Spania |
| Friidrett: |
| Friidrett VM i friidrett innendørs |
| Sølv | 2010 Doha | 3000 m |
| Terrengløp: |
| Friidrett EM i terrengløp |
| Gull | 2008 Brussel | Lag |
| Gull | 2009 Dublin | Lag |

**Sergio Sánchez** (født 1. oktober 1982 i La Pola de Gordón) er en spansk terrengløper og langdistanseløper, som spesialiserer seg på 5000 meter. Hans fremste medalje til nå er sølv ved VM i friidrett innendørs 2010.

Karriere
--------

Som ungdom deltok han ved Ungdoms-VM i friidrett 1999 i Bydgoszcz, der han deltok på 3.000 meter. Han løp på 8.37,45, noe som holdt til 16.-plass. Kenyanske Pius Muli vant gull. 

Ved EM i terrengløp 2007 kom han på 18.-plass. 

Året etter, i 2008, fikk han sitt første EM-gull i terrengløp, da Spania vant lag-gull ved EM i terrengløp 2008. De andre deltakerne på laget var Ayad Lamdassem, Alemayehu Bezabeh og Javier Guerra. Individuelt kom han på 13.-plass på 10 km. Samme år fikk han bronse individuelt på 3.000 meter ved European Athletics Indoor Cup i Moskva. Ved VM i friidrett innendørs 2008 kom han på 8.-plass på 3.000 meter med tiden 7.59,74.

I 2009 vant Spania på nytt gull i lagkonkurransen ved EM i terrengløp 2009. Laget var det samme som i 2008, med unntak av at Javier Guerra var byttet ut med Francisco Javier López. Individuelt vant han ingen medalje, men endte på 4.-plass på 10 km, en forbedring fra året før, både plasseringsmessig og tidsmessig (31:26 i 2009, mot 31:42 i 2008). Under VM i friidrett 2009 i Berlin løp han 5.000 meter, men gikk ikke videre fra kvalifiseringsheatet, og endte på 16.-plass. Ved EM i friidrett innendørs 2009 i Torino greide han en fjerdeplass, to minutter bak landsmannen Jesús España som fikk bronse. Sánches' tid ble 7.45,29. Noe overraskende vant han terrengløpet *Cross Internacional de Venta de Baños*, foran regjerende europamester Alemayehu Bezabeh. 

Innendørssesongen 2010 ble et gjennombrudd for Sánchez. Han satte ny innendørsrekord på både 2.000 og 3.000 meter, og ved VM i friidrett innendørs 2010 i Doha fikk han sølv på 3.000 meter, kun slått av Bernard Lagat. Like bra gikk det ikke ved EM i friidrett 2010 i Barcelona, der han ble slått ut i kvalifiseringsheatet.

Referanser
----------

1. ↑   World Athletics Database, World Athletics utøver-ID 171546, oppført som Sergio Sanchez[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  The-Sports.org – *European Cross Country Championships, Results Men*
3. ↑  European Athletics – *The Big Interview: Spain’s Sanchez aims for glory on home court in Barcelona*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sergio Sánchez – World Athletics Rediger på Wikidata
* Profil hos European Athletics
* Intervju på European Athletics
* Profil hos The-Sports.org
Republikken Lanfangs flagg.
**Lanfang** (moderne navn på tradisjonell kinesisk: 蘭芳共和國, Hanyu Pinyin: *Lánfāng Gònghéguó*) var en kinesisk uavhengig stat i det som i dag er Vest-Kalimantan i Indonesia. Den ble etablert av en hakkakineser ved navn Low Lan Pak (Luo Fangbo) (羅芳伯) i 1777, og bestod til nederlenderne okkuperte den i 1884. 

Sultanene i vestre Borneo inviterte kinesiske arbeidere på 1700-tallet til å arbeide i gull- og tinngruver. Medlemmer av kinesiske arbeidsfellesskaper (kongsi) nøt en viss politisk autonomi, man Lanfang er det best kjente, takket være et historieverk skrevet av Yap Siong-yoen, svigersønn av den siste kapitan av Lanfang*kongsi*et. Det ble oversatt til nederlandsk i 1885. Ingen av de andre kinesiske gruvefellesskapene i vestre Kalimantan har etterlatt seg noen skriftlige beskrivelser (Heidhues 2001:169).

Referanser
----------

1. ↑  Groot, J.J.M. (1885), *Het Kongsiwezen van Borneo: Eene verhandeling over den grondslag en den aard der chineesche politieke vereenigingen in de koloniën*, The Hague: M. Nijhof .

Litteratur
----------

Heidhues, Mary Somers (2001), «Chinese Settlements in Rural Southeast Asia: Unwritten Histories», i: Anthony Reid, *Sojourners and Settlers: Histories of Southeast Asia and the Chinese*, Honolulu: University of Hawaii Press .

Eksterne lenker
---------------

* Info hos Asiawind.com Arkivert 31. desember 2005 hos Wayback Machine.
**Team Aker Dæhlie** er et norsk privatfinansiert idrettslag innen langrenn. Det ble etablert i 2022 basert på Team Koteng Eidissen og Team Telemark. Laget er opprettet med tanke på langløp (Ski Classics), FIS/allround (norgescup, skandinavisk cup og verdenscup) og paralangrenn. I lagets første sesong (2022/23) bestod Team Aker Dæhlie av 37 utøvere fra seks nasjoner, hvorav 25 menn og 12 kvinner. Av disse har elleve utøvere en eller annen form for funksjonsnedsettelse.

Løpere
------

Løpere i Ski Classics 2022/23 var Astrid Øyre Slind, Max Novak, Stian Hoelgaard, Chris André Jespersen, Petter Stakston, Silje Øyre Slind og Vebjørn Moen.

Referanser
----------

1. ↑  «Dæhlie og Aker med langrennssatsing: Store utenlandske profiler kan være på vei inn». *www.aftenposten.no*. Besøkt 3. januar 2023.
2. ↑  ASA, Aker. «Aker og Dæhlie satser sammen for å utvikle langrennssporten». *Aker ASA*. Besøkt 23. juni 2023.
3. ↑  «Team Aker Dahlie». *Ski Classics* **(engelsk)**. Besøkt 3. januar 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Voldgata** er en gate ved Skansen og Hospitalsløkkan i Trondheim som går nord-sør fra Sandgata via Kongens gate og frem til Erling Skakkes gate i sør. Gaten har ingen matrikulerte adresser.

Gaten er enveiskjørt mot sør fra Sandgata ved Skansen stasjon og frem mot Kongens gate. Fra Kongens gate og sørover fungerer Voldgata som tilkomstveg til Justismuseet, Skansevakten og Ilen kirke, men gaten er stengt for gjennomkjøring videre mot Erling Skakkes gate med unntak for syklister og gående. Voldgata ble oppkalt etter forløpet langs innsiden av Skansevollene, som lå vest for dagens gateløp og som i dag er en del av Skanseparken.

Området langs Voldgata mellom Sandgata og Kongens gate helt vest ved Hospitalsløkkan var frem til 1960-tallet preget av tett trehusbebyggelse, bestående av et tradisjonsrikt los- og sjømannsmiljø. Den første større forandringen kom i 1916 da flere tregårder ble revet til fordel for en større murgård som ble oppført i Kongens gate 110. Den resterende trehusbebyggelsen langs gaten mot nord ble sanert i 1972 for en utvidelse av Vestbyen transformatorstasjon.

Referanser
----------

1. ↑  Adressa.no – Vollgata 1973 og 2017 (Av Kjell A. Olsen. Publisert 16. oktober 2017, besøkt 8. februar 2023)

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 618. ISBN 978-82-573-1762-1.
Nygotisk borgport inn til skogparken *Sieglitzer Berg*
**Sieglitzer Berg** er en del av Parkanleggene i Dessau-Wörlitz som ble oppført i opplysningstiden med byggherre Leopold III av Anhalt-Dessau (1740–1817).

Etter 1777 anla fyrst Franz en *Waldpark (norsk: skogpark)* ved en elvesving i Elben, ca 3 kilometer vest for den gamle fiskerlandsbyen Vockerode. Parken ligger på et flomsikkert sted (sandbanke) og omfatter ca 250 dekar. Ved etableringen lå parken nesten helt inntil Elben og ble beskrevet som *ordnet villnis*. Parkarkitekturen tok sterkt hensyn til den naturlig skogen og inkluderer også småarkitektur.

*Solitüde*
----------

*Solitüde* var en liten klassisistisk bygning i formen av et romersk tempel. Bygningen tjente som badested for fyrstene. Det varme vannet gikk til badet gjennom et rørsystem fra den nærliggende kjøkkebygningen. Gjenreisingen av badet ble markert 4. desember 2010 og bygningen støttes av Rotary Club i Dessau-Rosslau.

* I forfalt og ødelagt tilstand I forfalt og ødelagt tilstand
* I gjenoppbygget tilstand I gjenoppbygget tilstand
* Solitüde 2011 Solitüde 2011

Kjøkkenbygningen
----------------

Denne ble oppført som et næringsbygg av Friedrich Wilhelm von Erdmannsdorff 1777–1784 og fikk form som et romersk gravsted (ruiner).

Portanleggene
-------------

Kunstnerisk utformete porter markerer inngangen til skogparken.

* Nygotisk borgportNygotisk borgport
* Klassisistisk port (Vockeroder Tor)Klassisistisk port (*Vockeroder Tor*)
* Kupenwall Tor (Dessauer Tor)*Kupenwall Tor (Dessauer Tor)*

Portal: Tyskland

| * v
* d
* r
Parkanleggene i Dessau-Wörlitz |
| --- |
|  | Georgium slott • Großkühnau slott • Luisium • Mosigkau slott • Oranienbaum slott • Wörlitz park • Sieglitzer Berg • Leiner Berg |
**Zapoljarnyj** (russisk: Заполя́рный) er en by i Petsjenga rajon i Murmansk oblast i Russland. Innbyggertall er 15 835 (folketelling 2010).

Bakgrunn
--------

Petsjenga-området hvor byen Zapoljarnyj i dag ligger tilhørte Finland mellom 1920 og 1944. Byen ble grunnlagt i 1956 som *Zjdanovsk* (russisk: Жда́новск) og fikk bystatus og nytt navn i 1963 til ære for politikeren Andrej Zjdanov. Den ligger vest i Murmansk oblast, 10 km sør for Kola Superdeep Borehole-prosjektet. Bakgrunnen for byetableringen var de store forekomstene av kobber og nikkel i området.

Etter områdereformene på 2000-tallet har Zapoljarnyj et areal på rundt 4 620 km² og er dermed den byen i Russland med det største arealet.

Virksomheter
------------

I 1940 ble kombinatet *Petschenganikel* (russisk: Печенганикель) etablert for å utvikle kobber- og nikkelforekomstene. I dag er dette en del av det russiske bergverkskonsernet Nornickel. 

Mange nordmenn besøker Zapoljarnyj for eksempel for grensehandel. Det er den største byen innenfor 100 km fra Kirkenes. Innbyggere i Sør-Varanger kan søke grenseboerbevis og deretter besøke Zapoljarnyj fritt antall ganger uten ytterligere visum.

Befolkningsutvikling
--------------------

| År | Innbyggertall |
| --- | --- |
| 1959 | 6 200 |
| 1970 | 22 100 |
| 1979 | 21 200 |
| 1989 | 23 564 |
| 1998 | 19 900 |
| 2003 | 18 640 |
| 2006 | 18 300 |
| 2010 | 15 835 |

Referanser
----------

1. ↑  «26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года». Rosstat. Besøkt 23. januar 2019.
2. ↑  «Москве следует быть скромнее» **(russisk)**. Utro.ru (nettavis). 27. januar 2007.
3. ↑  Grenseboer
4. ↑  mojgorod.ru

Eksterne lenker
---------------

* (ru) (ru) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Zapolyarny – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (ru) Zapoljarnyj på MojGorod.

| * v
* d
* r
Byer i Murmansk oblast |
| --- |
| Administrativt senter: Murmansk |
| Flag of Murmansk Oblast | 
* Apatity
* Gadzjijevo
* Kandalaksja
* Kirovsk
* Kola
* Kovdor
* Montsjegorsk
* Olenegorsk
* Ostrovnoj
* Poljarnyj
* Poljarnye Zori
* Severomorsk
* Snezjnogorsk
* Zaoziorsk
* Zapoljarnyj

 | Flag of Russia |

Portal: Russland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Volds- og konfliktforebyggende tjeneste** (eller **VOKT**), er en sammenslåing av *Kameratstøtten* og *ByPass*, dette er siviltjenestens viktigste satsingsområde og er i praksis en sentral for utplassering av sivilarbeidere på steder der unge samles: gjerne skoler, ungdomsklubber og kultursentere, men også andre problematiske områder som de sentrumsnære delene av Akerselva i Oslo. VOKT-arbeidere skal forebygge vold og kriminalitet og deres hovedmålsetning er å være konfliktdempende, og de skal skape et positivt miljø. Fordi rekrutteringen av VOKT-arbeidere skjer blant sivilarbeidere, er det kun menn i denne tjenestem.

VOKT-arbeiderens tilstedeværelse skal være hovedoppgaven i tjenesten. VOKT-arbeideren skal avdekke og forebygge mobbing, vold og konflikter i ungdomsmiljøet. I tillegg skal han arbeide aktivt med holdningsskapende arbeid, der han går foran som en rollemodell som kan sette tydelige grenser mot mobbing, vold, konflikter, kriminalitet, rasisme og rus. En VOKT-arbeider kan også rekvireres til å foreta enklere tilsyn eller være til stede i akuttsituasjoner som er kompliserte og trenger hurtig inngripen.

Tiltaket ble i 2003 evaluert av Møreforskning Molde AS, med underveis- og sluttevaluering. Oppdragsgiverne (skoler, fritidsarenaer et cetera), VOKT-arbeiderne og målgruppen (ungdommer) var med i undersøkelsen. Evalueringen konkluderte med at det var høy grad av måloppnåelse. Dette regnes derfor som et adekvat og rimelig tiltak for å hindre og forebygge vold, konflikter og mobbing i ungdomsmiljøene. Det var positive erfaringer både blant oppdragsgivere og vernepliktige, og de vernepliktige ungdommene opplevde erfaringen personlig utviklende.

VOKT blir også tidvis omtalt som *Volds- og konfliktforebyggende tiltak blant unge*, men dette er mer en oppsummerende beskrivelse enn et navn. Det virker som benevnelsen avhenger av hvilket perspektiv man har til tjenesten/tiltaket. Sivilarbeidere og siviladministrasjonen refererer til *VOKT* som tjeneste mens skoler, klubber og politi gjerne omtaler det som et tiltak.

Kilder
------

* Forebyggingstiltak.no, Tiltaksbasen for forebygging, Presentasjon av VOKT som tiltak, skrevet av Annhild Viken Sunde
* utdanningsetaten.oslo.kommune.no: Rundskriv nr 4 /2004, vedrørende politianmeldelser, påtalebegjæring og taushetsplikt m.v. ved lovbrudd i skolesammenheng, henvisning til at VOKT Oslo kan rekvireres, doc

Eksterne lenker
---------------

* VOKT offisielle hjemmeside
* Voktarbeidere mot skolevold i en artikkel av *NRK Rogaland*
* VOKT evalueringsrapport utført av *Møreforsking Molde*
**Moderna Inc.**, opprinnelig  *ModeRNA Therapeutics*, er et amerikansk legemiddelselskap som blant annet utvikler vaksiner. Moderna er en av de ledende selskapene for vaksine mot Covid-19.

Beskrivelse
-----------

Moderna ble grunnlagt i 2010. Det utvikler legemidler basert utelukkende på budbringer-RNA (mRNA).

Selskapet har sitt hovedsete i Cambridge i Massachusetts i USA. Moderna forsøker å føre inn syntetisk mRNA i de levende celler hos pasienter som skulle gjøre det mulig å omprogrammere cellene for å skape individtilpassede terapier og vaksiner, snarere enn at det skapes eksternt og injiseres som med konvensjonelle legemidler. Det er en ny teknikk, som var blitt oppgitt av flere store legemiddels- og bioteknikkselskaper, ettersom det ikke lot seg gjøre å overvinne de farlige bivirkningene av å få RNA inn i celler.

Koronavirusvaksine
------------------

I januar 2020 tilkjennegav Moderna utvikling av en vaksine for å hemme COVID-19 koronavirus. Modernas teknikk er en messenger-RNA-forening med navnet *mRNA-1273*, som gir hemmelse mot SARS-CoV-2 som koder for en form av virusets piggprotein (*spike proteine*). Vaksinekandidaten var av type RNA-basert vaksine. Det skulle utvikles i samarbeid mellom selskapet Moderna og det statlige amerikanske instituttet National Institute of Allergy and Infectious Diseases (NIAID).

Den 25. mai 2020 innledet Moderna en klinisk fase IIa-studie på 600 voksne deltagere for å bedømme sikkerhet og forskjeller i antistoffrespons mot to doser av selskapets kandidatvaksine, mRNA-1273.

Den 27. juli startet man med fase 3 i USA, med testing på opptil 30.000 frivillige. Halvparten fikk *placebo*. EU forhandlet om en kjøpsavtale på 80 millioner doser til alle EU-land pluss Norge, hvis vaksinen er trygg og effektiv mot covid-19. Dette er også en av vaksinene Norge kan få tilgang til gjennom den globale COVAX-alliansen. USA har investert tungt i denne gjennom Operation Warp Speed, med bestilling på 100 millioner doser.

Modernas vaksine mRNA-1273 ble godkjent i EU og i Norge 6. januar 2021.

Referanser
----------

1. ↑  ; *Q7252898*.
2. ↑  .
3. 1 2 3  ; *Form 10-K*; utgivelsesdato: 24. februar 2023.
4. 1 2  «Company History and Information: mRNA Science - Moderna». *www.modernatx.com*. Besøkt 17. juni 2020.
5. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
6. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
7. 1 2  VGs spesialsider om corona, lest 7. september 2020
8. ↑  «Koronavaksinen til Moderna godkjent til bruk i Norge». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Helse- og omsorgsdepartementet. 6. januar 2021. Besøkt 4. februar 2021.

Kilder
------

* *Key Facts* på Modernas websted, lest 1. juli 2020

Eksterne lenker
---------------

* Modernas nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** ISNI
 |
**Catahoula leopard dog** (navnet kommer av at pelsen er flekket), eller «the cat», ble i sin tid brukt til å samle og drive storfe og griser som hadde rømt ut i skog og utmark. Den gikk ikke av veien for slåsskamper og jaging. Jegere brukte av og til catahoulas til å spore opp og jage vaskebjørner opp i trærne, men denne dominante rasen trives bedre med en real kamp med gjenstridige villsvin. Avlen er basert på prinsippet om at det er den sterkeste som overlever. Den har bred, flat skalle. Den har dyp brystkasse som gir god plass for hjerte og lunger. Den har robuste ben med god benstamme. Ett eller begge øyne kan være «glassøye», på grunn av genet for merlefarge.

Hunden egner seg som selskap for barn. Den egner seg ikke for byliv. Hunden egner seg for varmt, solfylt klima. Den er fornøyd med å leve og sove utendørs. Hunden tar ikke lett lydighetstrening, og kan være problematisk overfor andre.

Rasehistorie
------------

Catahoula leopard dog oppsto i Catahoula dypt inne i sydstaten Louisiana i USA, og stammer fra trolig fra støvere som spanjerne brakte med seg, krysset med innfødte indianske hunder. Rasen ble erklært som nasjonalhund for delstaten Louisiana i 1979.

Referanser
----------

1. ↑  «Catahoula leopard dog». *Hunderase.no* **(norsk)**. 10. november 2014. Besøkt 23. desember 2014.
*For fjorden i Telemark med lignende navn, se Vollsfjorden.*
Voldsfjorden sett fra Folkestad  Foto: Michael Shanks 
**Voldsfjorden**, eller **Voldafjorden**, er en fjord i Volda kommune i Møre og Romsdal. Den er rundt 18 kilometer lang (29 kilometer inn til botnen av Austefjorden). Fjorden har innløp fra Rovdefjorden, mellom Riseneset og Berkneset, og går i sørøstlig retning til den deler seg i to mellom Homborset og Mek. Herfra går Kilsfjorden mot sørvest, og Austefjorden mot øst. Rundt halvveis inn i fjorden tar Dalsfjorden av mot sør.

Voldsfjorden er med en største dybde på 697 meter (ved Voldshammaren) den dypeste av alle fjordene på Sunnmøre.

Kommunesenteret Volda ligger på østsida av fjorden, mens bygdene Lauvstad og Folkestad ligger på vestsida av fjorden. Det er fergeforbindelse mellom Volda og begge disse to bygdene.

E39 går langs vestsida av fjorden, fra Straumshamn i Kilsfjorden til Folkestad, og krysser fjorden via fergesambandet Volda-Folkestad, og fra Volda følger den fjorden rundt tre kilometer til den ved Ekset svinger nordøstover mot Ørsta. Riksvei 651 går rundt den indre delen av fjorden, fra Straumshamn østover til Fyrde i botnen av Austefjorden, og deretter utover nordsida av fjorden til Volda. Riksvei 652 fra Vanylven går langs vestsida av fjorden fra innløpet sørover til Lauvstad, hvor den krysser fjorden via fergesambandet Volda-Lauvstad.

Referanser
----------

1. ↑  Voldsfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
**Siegfried Voigt** (født 3. oktober 1950), tysk håndballspiller som deltok i de olympiske leker 1972 i München og 1980 i Moskva.

Voigt ble olympisk mester i håndball under Sommer-OL 1980 i Moskva. Han var målvakt på det østtyske laget som vant håndballturneringen for menn foran Sovjetunionen og Romania. Øst-Tyskland vant fire kamper og spilte uavgjort 14-14 mot Ungarn i gruppespillet. De vant gruppe-A og var dermed kvalifisert for finalen. I finalen møtte de Sovjetunionen som vant gruppe-B. Finalen, som ble spilt 30. juli 1980, endte med østtysk seier med 23-22. Voigt spilte alle seks kampene som målvakt i håndballturneringen.

Åtte år tidligere, under Sommer-OL 1972 i München, spilte han to kamper for Øst-Tyskland som målvakt, de kom på fjerdeplass i håndballturneringen.

OL-medaljer
-----------

* Gull 1980 Sovjetunionens flagg Moskva - **Gull** i håndball menn Øst-Tysklands flagg Øst-Tyskland

Eksterne lenker
---------------

* (en) Siegfried Voigt – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Siegfried Voigt – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Siegfried Voigt – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Kulturell appropriasjon** eller **kulturell appropriering** er et begrep innen sosiologi og antropologi som innebærer at noe tas fra en kultur og settes inn i en annen. Det kan være en person som tilhører en kultur av høy status tilegner seg noe fra en kultur av lavere status. Uttrykket kan være negativt ladet, det kan da også kalles *kulturell misappropriering*.

Begrepet brukes ofte i identitetspolitisk debatt for å kritisere personer de mener viser manglende respekt for minoriteters og svake gruppers kulturuttrykk. Dette ut fra en forestilling om at kulturen eies eller kun kan forvaltes av medlemmer av denne gruppen selv. Når noe kritiseres som uønsket kulturell appropriasjon, argumenteres det ofte mot dette med at det ikke finnes objektive kriterier for å skille kulturutveksling fra kulturtyveri, og at forestillingen om kulturell misappropriering bygger på et rent subjektivt forståelse av hva som er krenkelser.

Historisk bruk
--------------

Begrepet *cultural appropriation* er opprinnelig amerikansk, oppstått i et USA der 250 år med slaveri og etterfølgende rasesegregasjon er et nasjonalt traume. Samtidig er for eksempel rapmusikk en musikktype som sorte amerikanere fikk fra sorte jamaicanere på 1970-tallet, samtidig som de fleste sorte artister i USA så ned på de sorte i Jamaica og deres kultur, og kalte rocksteady og reggae for «jungelmusikk».

*Svenska Dagbladet* løftet i april 2015 frem New York-designeren Donna Karan som et eksempel. Hun hadde lansert en ramadan-kolleksjon, og ble deretter anklaget for kulturell appropriasjon. Kombinasjonen av islam og mote ble ansett kontroversiell.

Eksempler på kulturell appropriasjon
------------------------------------

Kulturell appropriasjon kan eksempelvis handle om Elvis Presleys gjennomslag innen rocken eller da den amerikanske musikeren Pharrell Williams poserte på foto i britisk *Elle* ikledd en indianerkrone. Andre eksempler er da den amerikanske artisten Madonna fremsto med den indiske bindiprikken i pannen – et symbol som gifte hindukvinner tradisjonelt bærer.

Den indiske forfatteren og journalisten Sandip Roy mente at Vestens «India-porno» presenterer de tidligere koloniherrenes bilde av et India som utelater de siste tiårenes utvikling, og at verdensstjerner i Vest gjennom sin kontroll over internasjonale mediekanaler medvirker til å spre en forenklet og nedverdigende bilde av et land og dets kultur.

I USA diskuteres og stilles spørsmål ved de hvite lån fra afroamerikansk musikk, fra jazzens forskjellige stiler til dagens hip-hop.

I norsk sammenheng ble uttrykket særlig kjent i oktober 2017 i forbindelse med at finansminister Siv Jensen kledte seg ut i indianerkostyme på en fest.

Referanser
----------

1. ↑  «appropriere - Det Norske Akademis ordbok». *www.naob.no*. Besøkt 4. april 2018.
2. ↑  «Mener venstresiden taper på moraldebatt». *Aftenposten*. Besøkt 3. april 2018.
3. ↑  «Styres debatten av følelser, kveler vi det frie ord» **(norsk)**. Besøkt 2. mai 2018.
4. ↑  NRK. «Siv Jensens indianerkostyme får folk til å rase». *NRK*. Besøkt 2. mai 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Kulturell approprioasjon, med Elvis som verstingen. NRK *Ekko*, 21. mars 2018.
Vold mot kvinner
**Vold mot kvinner** er fysisk og psykisk vold som rammer kvinner.

Per 2020 setter man i økende grad forekomsten av vold mot kvinner i sammenheng med vold mot barn. FN definerer vold mot kvinner som «enhver form for kjønnsbasert vold som fører til, eller sannsynligvis fører til, fysisk, seksuell eller mental skade og lidelse for kvinner, herunder trusler om slike handlinger, tvang eller vilkårlig frarøvelse av frihet, i offentlig eller privat liv». Erklæringen om eliminering av vold mot kvinner fra 1993 understreket av vold mot kvinner kunne utøves av personer av begge kjønn, familiemedlemmer eller staten. FN har erklært 25. november som den internasjonale dagen for avskaffelse av vold mot kvinner.

Istanbul-konvensjonen, formelt Europarådets konvensjon om forebygging og bekjempelse av vold mot kvinner og vold i nære relasjoner, er en internasjonal konvensjon for å forebygge og bekjempe vold mot kvinner og vold i nære relasjoner.

I dag brukes i FN- og andre internasjonale sammenhenger ofte begrepet *kjønnsbasert vold* (*gender-based violence*, forkortet GBV), som favner bredere og også kan omfatte vold mot menn. Uttrykkene *kjønnsbasert vold* og *vold mot kvinner* blir likevel i stor grad brukt overlappende, da kjønnsbasert vold i størst grad rammer kvinner.

Norge
-----

I Norge etablerte regjeringen i 2004 Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) som nasjonalt forskningssenter på vold, herunder vold mot kvinner.

Referanser
----------

1. ↑  United Nations General Assembly *Declaration on the Elimination of Violence against Women* (1993)
2. ↑  «International Day for the Elimination of Violence against Women». *www.un.org*. Besøkt 30. desember 2020.
3. ↑  «What is gender-based violence?». *European Institute for Gender Equality* **(engelsk)**. Besøkt 30. desember 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Tema: Vold mot kvinner, via FN-sambandet.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
Hagegnom ved Oslofjorden, 2006.
**Kulturhistorie** er tradisjonelt betegnelsen på en disiplin innen historiefaget, som beskjeftiger seg med den menneskelige kulturs historie. Dette kan være dagligdags praksis så vel som finkultur, håndverk, kunst, arkitektur, religiøse og andre åndelige forhold og immateriell kultur.

I dag brukes termen (ved norske universiteter) som samlebetegnelse på de tidligere fagene folkloristikk (folkeminneforskning) og etnologi (folkelivsgransking). Kulturvitenskap er en annen term som brukes om mer eller mindre det samme forsknings- og undervisningsfeltet, blant annet ved Universitetene i Bergen og i Tromsø.

Kulturhistorie som fag reflekterer over hvordan fortidens og nåtidens mennesker har levd sine liv og gitt mening til sin egen tilværelse. Faget jobber med materialitet og praksis, fortelling, tradisjon og ritualer. Man forsøker å forstå enkeltmennesket som kulturelt vesen, som skaper og som viderefører av mentalitet og kulturelle praksiser.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cultural history – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Om kulturhistorie på nettstedet Ariadne
* Om Kulturhistorie, studieretning ved Universitetet i Oslo
* Om faget Kulturvitenskap ved Universitetet i Bergen
* Folkekultur og elitekultur, om norsk kultur i middelalderen, artikkel hos Norgeshistorie.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NKC
 |
Petter Thoen.
**Petter Thoen**, (født 17. november 1943 i Oslo i Norge) er en norsk kunstner, kokebokforfatter og barnebokforfatter bosatt og virksom i Sverige.

Thoen startet sin karriere på slutten av 1950-tallet som tegneserietegner for magasiner som *Nå*, *Alle menn* og *Aktuelt*. Utover 60-tallet laget omslag til skandinaviske utgaver av kjente tegneserier som *Superman*, *Batman*, *Hjälp*, *En rolig halvtimma*. Man kan tydelig se referansr til tegneseriene i flere av Thoens kunstneriske arbeider, som f.eks. litografiene «Superbat» som spiller på både Superman og Batman, og «I asked for two carat» som benytter seg av tegneserienes form og uttrykk.

Thoen flyttet til USA i 1972 og arbeidet som art director. Han hadde sitt eget reklamebyrå Johnston, Thoen & Partners med kunder som General Electrics, Rockwell International og Wall Street Journal. Thoen vant over hundre kjente reklamepriser, blant annet CA Award, ANDY Award, Clio Award og BELDING Award.

Thoen er en anerkjent kunstner som har solgt en betydelig mengde malerier og litografier, blant annet gjennom Fineart i Norge og Konstbolaget i Sverige.

Petter Thoens bilder sklir rett inn i det kunsthistorien definerer som Popkunst eller Pop-Art. Denne kunstretningen vokste frem i USA i 1950-60 årene. Slik man hadde begynt å kalle populær musikk for pop-musikk, begynte man nå å kalle populær kunst for pop-kunst.

I lkehet med Roy Lichtenstein låner Thoen det visuelle språket, motivene og teknikken til tegneseriene og omformer det til et eget kunstnerisk uttrykk. Han både maler tegneserieruter opp i store formater i akryl og olje og lager serigrafier av de samme motivene. Thoen og popkunstnerne rokker ved det evige spørsmålet i kunsten: Hva er egentlig kunst? Må noe være unikt for å kalles kunst? Er tegneserier, dets teknikk og populærkulturens motiver kunst? Når slutter populær-kulturen og hvor begynner kunsten? Når en tegnserierute blir til et maleri?

Han har hittil utgitt 9 kokebøker og var nylig konsulent på kokeboken til HAV Fisk & Catering (Hötorget Stockholm). Han har bidratt med mange oppskrifter til nettstedet menyse.com, som senere ble til spisa.nu.

I Norge er Thoen representert hos Galleri Fineart.no og Galleri Ramfjord

Eksterne lenker
---------------

* Fineart
* Konstbolaget
* Petter Thoen
* Spisa.nu
**Moncloapalasset** (spansk *Palacio de la Moncloa*) er en bygning i distriktet Moncloa-Aravaca i Madrid. Siden 1977 er Moncloapalasset offisiell bolig for statsministeren i Spania. Statsministerboligen er omgitt av regjeringskontorer som huser visestatsministrene og et pressesenter. Til sammen utgjør disse Moncloakomplekset. *La Moncloa* benyttes som begrep for den spanske regjeringen.

Moncloapalasset har gitt navn til Moncloa-paktene, en serie avtaler om økonomi, politikk og samfunnsforhold undertegnet av regjeringen og de politiske partiene etter det første demokratiske valget i 1977.

Bygningen ble vernet i 1927 og har status som *Bien de Interés Cultural*.

Referanser
----------

1. ↑  Eamonn Rodgers (red.): *Encyclopedia of Contemporary Spanish Culture*, London: Routledge, 1999, s, s. 367–368.
2. ↑  Consulta a la base de datos de bienes inmuebles, Historical Heritage, Ministerio de Cultura.

Eksterne lenker
---------------

* La Moncloa, den spanske regjeringens nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ULAN **·** BNE
 |
***Ecnomaeus*** er en slekt av glansbiller med kølleformede antenner. De fleste har en matt glans og mer eller mindre flat kroppsform. De voksne billene finner man ofte på blomster, larvene kan finnes i mange ulike habitater. Noen få arter er regnet som skadedyr.

Utseende
--------

Små til middelsstore (1 – 15 mm) biller, de fleste artene er forholdsvis brede og flate, men det finnes også noen som er avlange eller hvelvede, fargen er oftest mer eller mindre rødlig. Overflaten er kledt med fine, korte hår og har som oftest kraftig mikroskulptur og er derfor temmelig matt glinsende. **Hodet** er lite, kort og bredt. Antennene er nokså korte, 10- eller 11-leddete, med en tydelig, tre-leddet kølle ytterst. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske stort, omtrent så bredt som dekkvingene, jevnt tilsmalnet fremover. **Dekkvingene** er mer eller mindre parallellsidige, og dekker vanligvis hele bakkroppen (av og til kan det aller bakerste leddet stikke ut). De har vanligvis ikke tydelige punktrekker. **Beina** er korte og kraftige. Hos underfamilien blomsterglansbiller (Meligethinae) har framleggene (protibiae) tenner på yttersiden, mellom- og bakleggene skarpe lengdelister.

**Larvene** er lange og tynne, sylindriske, litt krumme og gjerne hvite.

Levevis
-------

De voksne billene i mange grupper finner man gjerne på blomster, der de spiser pollen. Larvene kan leve i mange ulike habitater.

Systematisk inndeling
---------------------

  

* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
				+ Familien glansbiller, Nitidulidae
					- Underfamilien Epuraeinae - noen ganger slått sammen med Carpophilinae
						* stammen Epuraeini
							+ Slekten ***Ecnomaeus*** Erichson, 1843
								- *Ecnomaeus brevis* Grouvelle, 1913
								- *Ecnomaeus concavus* Erichson, 1844
								- *Ecnomaeus dilatipennis* Lechanteur, 1955
								- *Ecnomaeus haroldi* Reitter, 1873
								- *Ecnomaeus kolbei* Grouvelle, 1913
								- *Ecnomaeus latus* Lechanteur, 1955
								- *Ecnomaeus planus* Erichson, 1843
								- *Ecnomaeus scaphula* Erichson, 1844
								- *Ecnomaeus schoutedeni* Lechanteur, 1955
								- *Ecnomaeus waterhousei* Grouvelle, 1908

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 15. oktober 2020. Besøkt 15. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
Nes, Hedmark.Tingnes, Nes kirke og broforbindelsen over til Helgøya hvor bildet er tatt fra.  Foto: Thomas Andersen 
**Nes** er en halvøy i Mjøsa, et sogn i Ringsaker og tidligere en selvstendig kommune på Hedmarken, opprettet som Nes formannskapsdistrikt i 1837.

Den 1. januar 1964 ble Nes slått sammen med Furnes og Ringsaker (og en liten del av Vang) til den nye Ringsaker kommune. Nes hadde ved sammenslåingen 4.184 innbyggere.

Det største tettstedet på Nes er Tingnes, som var kommunesenteret for gamle Nes kommune. Tingnes har fått navnet sitt etter plasseringen av formannskapssalen i gamle Nes kommune. På Tingnes er det båthavn, kolonialbutikk, frisørsalong, bensinstasjon, bank, sveiseverksted, kulturhus, kafeteria og pub. På Tingnes finner vi også en av Ringsakers to middelalderkirker, Nes kirke. Kirken er laget i engelsk-gotisk stil, og har jernbeslått sakristiport med innskriftbånd og ring på hoveddøren fra middelalderen.

Et annet tettsted er Stavsjø. Her finner man Stavsjø kirke, skole, idrettsplass, dagligvarehandel, fotpleier, frisørsalong, treningsstudio, aromaterapi, slalåmbakke, blomsterbutikk og bensinstasjon. Tidligere finansminister og AP-politiker Sigbjørn Johnsen kommer fra Stavsjø. 

Årlig avholdes «Nes-dagene», arrangert av Nes Røde Kors Hjelpekorps, på enten Tingnes eller, som det har vært de siste årene, på Skurven på Helgøya. Arrangementet består av kulturelle og sosiale innslag fra livet på halvøya.

Baldisholteppet stammer fra den i 1879 nedrevne Baldishol kirke på Nes. Det oppbevares i dag på Kunstindustrimuseet i Oslo.

Eksterne lenker
---------------

* Forskrift om sammenslåing av Ringsaker, Nes, Furnes og Vang kommuner, Hedmark (Lovdata)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |