**Norske Redningshunder** (tidl. *Foreningen Norske Lavinehunder*) er en humanitær organisasjon som trener opp redningshunder og hundeførere til innsats i den frivillige redningstjenesten i Norge. Organisasjonen har flere lokallag rundt om i landet.

Norske Redningshunder arrangerer kurs og treningssamlinger rundt om i landet. De lærer opp hunder og førere til å lete etter savnede mennesker i snøskred, på barmark og i ruiner. De som består de avsluttende prøver, føres opp på Norske Redningshunders tjenestelister, og kan kalles ut av politiet ved leteaksjoner. All innsats i organisasjonen er på frivillig basis, og verken hundeførere, instruktører eller tillitsvalgte får noen økonomisk godtgjørelse for innsatsen de yter samfunnet.

Formål
------

Norske Redningshunder er en landsomfattende humanitær organisasjon. Organisasjonens formål er:

* Utdanne og godkjenne hunder og førere til redningstjenesten.
* Holde aktuelle myndigheter og andre aktuelle instanser løpende orientert om Norske Redningshunders alarmplaner og beredskapstiltak, hvor godkjente ekvipasjer er plassert og hvilke disipliner de er godkjent i.
* Utvide og utvikle samarbeidet med andre organisasjoner i redningstjenesten.
* Opparbeide interesse for og spre opplysning om bruk av hund i redningstjenesten.
* Utgi et faglig kvalifisert tidsskrift.

Redninghund på trening. Hunden har bringkobbel, som er en av to godkjente meldingsformer for redningshunder.

Utdanningsveien
---------------

Organisasjonens utdanningsprogram skal sikre at: 

* Hundeførere utdannes i tråd med visjonen.
* Hundeekvipasjene har relevant, kvalitetssikret og godkjent utdanning for å bistå den frivillige redningstjenesten og oppdragsgivere med å finne savnende personer.

Redningshund med halsmelding i dekkhaug på USAR-trening. 

  

Det er 3 disipliner i Norske Redningshunder: 

* Ettersøkning: Godkjent Redningshundekvipasje
* Lavine: Godkjent Lavinehundekvipasje

* USAR (Urban Search and rescue): Godkjent USAR-hundeekvipasje. Dette er en tilleggsutdanning, og ekvipasjen må være godkjent redning- eller lavinehundekvipasje før man kan ta USAR-godkjenning.

  

Godkjenningsprogrammets oppbygging 

* Modul 1: Grunnutdanning
* Modul 2: Praktisk utdanning og ferdighetsprøver
* Modul 3: Videregående utdanning innen ettersøkning, lavine og tilleggsutdanning USAR

* Modul 4: Eksamen ettersøkning, lavine og tilleggsutdanning USAR

  

Hunden trenes opp til å varsle om funn (av person eller gjenstand) med en av to meldingsformer: Enten at hunden halser (gjør) og hundefører tar seg til stedet hvor hunden er, eller med bringkobbel, som hunden tar i munnen, løper tilbake til fører som setter på line og hunden tar med fører tilbake til funnstedet.

Historikk
---------

Norske Redningshunder (NRH) er en landsomfattende humanitær redningsorganisasjon. Organisasjonens formål er å utdanne hunder og hundeførere til bruk i redningstjenesten og å spre opplysning om hundens muligheter til å finne mennesker som er savnet. 

De seneste årene har NRH til enhver tid på landsbasis ca. 170 godkjente redningshunder, 100 lavinehunder og 25 USAR-hunder i døgnberedskap. Ekvipasjene (hund og fører) har en gjennomsnittlig tjenestetid på seks til syv år. 

Kaare F. Skalstad og hans hund Heidi var Norges første lavinehundekvipasje. Tanken om å bruke hund i redningstjenesten oppsto under en redningsaksjon etter et snøskred på Upsete i 1947. Kaare la merke til at en liten hund tilhørende en hytteeier viste interesse for et område i skredet. Hunden snuste og gravde litt med poten og fant en vott. Den mistet så interessen og gikk videre. På dette stedet ble det satt i gang søk med sondestenger og det ble gjort funn. 

Kaare kunne ikke glemme opplevelsen med hunden og begynte å bygge videre på tanken om å utnytte hundens luktesans til å finne mennesker som er savnet. I 1956 så Foreningen Norske Lavinehunder (FNL) dagens lys under ledelse av Kaare F. Skalstad. Fra den spede begynnelse med syv hundeførere på det første kurset har Foreningen Norske Lavinehunder vokst til en landsomfattende organisasjon. 

I perioden 1956 til 1983 opererte organisasjonen med landsdelskontakter for å ivareta kontakten med medlemmer i vårt langstrakte land. Disse var direkte underlagt styret. Årsmøtet var organisasjonens høyeste myndighet med styret som ansvarlig mellom årsmøtene. 

Etter årsmøtet i 1983 ble organisasjonsformen endret til den form den har i dag. Landet er nå inndelt i distriktsorganisasjoner med egne styrer som rapporterer til hovedstyret. En del distriktsorganisasjoner har også lokale lag som rapporterer til distriktsstyret. Det blir nå avholdt representantskapsmøter som er organisasjonens høyeste myndighet. På disse møtene sender hver distriktsorganisasjon to delegater med tale- og stemmerett. I organisasjonens vedtekter er det nedfelt hvordan representantskapsmøtene skal forberedes og gjennomføres. I perioden 1984 til 1998 ble representantskapsmøtene avholdt hvert år. 

Organisasjonen skiftet i 1992 navn til Norske Redningshunder. Fra 1998 ble perioden mellom representantskapsmøtene endret til to år etter vedtak på representantskapsmøtet. 

I august 1999 ble det for første gang sendt sivile hunder ut av Norge på redningsoppdrag. Etter jordskjelvet i Tyrkia reiste åtte ruinsøksekvipasjer og tre ledere fra Norske Redningshunder nedover på oppdrag fra Utenriksdepartementet for å bistå med søksarbeidet. I romjulen 2003 ble gruppen Norwegian Search and Rescue Team sendt til Bam i Iran for å bistå etter jordskjelvkatastrofen der. Norwegian Search and Rescue Team, NORSAR, besto av ekvipasjer og stab fra Norske Redningshunder, redningsmannskaper fra Oslo Brann- og Redningsetat samt medisinsk personale fra Norsk Luftambulanse. Organisasjonens ruinsøksekvipasjer og NORSAR ble ved flere anledninger satt i utvidet beredskap i forbindelse med jordskjelv og andre katastrofer i utlandet. NORSAR ble oppløst og beredskapsutstyret stående igjen etter bidrag etter jordskjelvet i Nepal i 2015. Årsakene skal ha vært intern uenighet om organisering og manglende bevilgninger. Dermed har ikke Norge lenger et sertifisert team, og har ikke bidratt ved katastrofer som jordskjelvet i Tyrkia og Syria i 2023.

Ved en langvarig ettersøkningsaksjon, når de lokale ekvipasjene trenger hvile, eller om det er mangel på lokale redningshunder, er det aktuelt å frakte hund og hundefører langt med bil, helikopter eller småfly.

Redningshunder
--------------

* Lavinehunder er trent for å finne folk i snømasser.
* Ettersøkningshunder er trent for å finne folk i terrenget.
* Ruinhunder (tilleggsutdannelse) er trent for å finne folk i ruiner og jordmasser.

Referanser
----------

1. ↑  «Høyringsinnspel frå: Videokonferansehøring: Samfunnssikkerhet i en usikker verden Meld. St. 5 (2020-2021)». *Stortinget* **(norsk nynorsk)**. 15. januar 2021. Besøkt 15. oktober 2023.
2. ↑  Wergeland, Paal (30. august 2016). «– Norge mangler spesialistgruppe for søk og redning i urbane strøk». *NRK*. Besøkt 15. oktober 2023.
3. ↑  Korsvoll, Astrid Solheim (20. februar 2023). «Helene vil redde liv med Nitro i Tyrkia, men får ikkje reise». *NRK* **(norsk nynorsk)**. Besøkt 15. oktober 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Norske Redningshunder – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Norske Redningshunder på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Norske Redningshunder på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Norske Redningshunder på Instagram Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |