|  |
| --- |
| Mercury-Redstone 4 |
| Mercury-Redstone 4 |
| Oppdrag |
| Fartøyets navn: | Mercury MR-4 |
| Romferge: |  |
| Kallesignal: | Liberty Bell |
| Kommandomodul: |  |
| Månemodul: |  |
| Mannskap: | 1 |
| Rampe: | Launch Complex 5 (LC-5) |
| Oppskyting: | 21. juli 1961, 12:20:36 UTC Cape Canaveral |
| Bærerakett: | Redstone (rakett) |
| Landing: | 21. juli 1961, 12:36:13 UTC 27°32′9″N, 75°45′57″W |
| Ødelagt: |  |
| Reiselengde: | 486,15 km |
| Nyttelast: |  |
| Startvekt: |  |
| Kommandomodul: | 1286 kg |
| Månemodul: |  |
| Oppdragets lengde: | 15 min 37 s |
| Kurs |
| Romvandring: |  |
| Apogeum: | 190,39 km |
| Perege: |  |
| Inklinasjon: | ° |
| Eksentrisitet: |  |
| Omløp: |  |
| Omløpstid: | suborbital |
|  |
| Månelanding: |  |
| Månevandring: |  |
| Tid på overflaten: |  |
| Prøver: |  |
| Apoapsis: |  |
| Periapsis: |  |
| Inklinasjon: | ° |
| I bane rundt: | {{{i bane rundt}}} |
| Omløp: |  |
| Omløpstid: |  |
| Mannskapsbilde |
| Gus Grissom |
| Navigasjon |
| **Forrige oppdrag**Mercury-Redstone 3 | **Neste oppdrag**Mercury-Atlas 6 |
|  Mercury-Redstone 4 på Commons |

**Mercury-Redstone 4** var en bemannet romferd i NASA sitt Mercury-program. Det var den andre bemannede amerikanske romferden. Mercury-Redstone 4 ble skutt opp med en Redstone-rakett fra Launch Complex 5 (LC-5) på Cape Canaveral i Florida. Romskipet gjennomførte en suborbital ferd, med astronaut Virgil I. Grissom ombord. Ferden varte mindre enn 16 minutter og oppnådde en høyde på litt over 190 km.

Mannskap
--------

* Virgil I. Grissom, pilot

**Backupmannskap**

* John Glenn, pilot

Høydepunkter fra ferden
-----------------------

Mercury-Redstone 4-ferden var planlagt som en reprise av Mercury-Redstone 3. En skulle nå en apogeum (maks høyde) av 187 km, med en planlagt reiselengde på 481 km. Grissom skulle oppleve 6,33 G ved oppskyting og 10,96 G ved landing.

Oppskytingen var planlagt til 16. juli. Skydekket var imidlertid for tett, og oppskytingen ble utsatt to dager. Men NASA opplevde nok en utsettelse på grunn av dårlig vær. Ved begge anledningene hadde Grissom ikke gått om bord i romskipet. 19. juli var Grissom det, da oppskytingen ble avlyst bare 10 minutt og 30 sekunder før tiden.

Om morgenen 21. juli 1961 gikk så Grissom ombord kl 08:58 UTC, og luken ble satt på plass. 45 minutter før oppskyting oppdaget en tekniker på rampen at en av boltene som festet luken var ute av stilling. Det ble en 30 minutters pause i nedtellingen og McDonnell- og NASA-ingeniører bestemte at de 69 gjenværende boltene ville være nok til å holde luken på plass. Bolten som var ute av stilling ble aldri skiftet ut eller reparert. 

Liberty Bell ble skutt opp 12:20:36 UTC, 21. juli 1961.

Grissom innrømmet senere at at han ble litt redd ved oppskyting, men la til at han snart fikk selvtillit da akselerasjonen økte. Han hørte motoren til raketten, men trodde at oppskytingsklokken hadde startet sent. Som Shepard ble han overrasket over hvor greit oppskytingen gikk, men han merket snart gradvis verre vibrasjoner. 

Da rotasjonen av romskipet var unnagjort kunne han ta manuell kontroll. En konstant trang til å se ut av vinduet gjorde konsentrasjonen på å kontrollere kapselen vanskelig. Grissom fortalte Shepard i kontrollsenteret at panoramaet av Jordens horisont var fascinerende. 

### Landing og tap av Liberty Bell

Det var ingen problemer forbundet med å avfyre landingsrakettene eller selve landingen. Nedslaget i sjøen var mildere enn Grissom hadde forventet, selv om Liberty Bell lente kraftig over til den venstre siden. Grissom trodde at kapselen lå opp ned. Den snudde seg gradvis, og da vinduet kom over vann, løsnet Grissom fallskjermene og aktiverte en nødhjelps-bryter. Liberty Bell så vanntett ut, men bevegde seg kraftig i bølgene.

Da helikoptrene som skulle plukke opp Liberty Bell nærmet seg, kontaktet piloten Grissom for å høre om han var klar for å bli hentet. Grissom svarte at de skulle vente 5 minutter mens han skrev ned data fra cockpit. Han brukte en blyant for å skrive, men dette var vanskelig med de tykke hanskene på drakten. Etter å ha logget dataene ba Grissom helikopteret om å nærme seg for å plukke opp ham og kapselen. Grissom fortalte at han lå stille i setet da luken plutselig sprang løs fra kapselen. Liberty Bell tok inn vann og begynte å synke.

Grissom klarte å ta seg ut av den synkende romkampselen, og svømte vekk. Helikopteret forsøkte å løfte Liberty Bell opp av vannet, men klarte det ikke. Libery Bell ble kuttet løs og sank i havet på en dybde av 4-5 km. 

Grissom ble senere gitt hovedskylden for at luken sprengte seg løs, selv om han hele tiden hevdet at den gjorde dette uten at han gjorde noe aktivt. Grissom ble ikke invitert til Det hvite hus etter sin romferd, slik Shepard ble.

Redningen av Liberty Bell
-------------------------

20. juli 1999, på 30-årsdagen for Apollo 11 sin månelanding, og en dag før 38-årsdagen til Mercury-Redstone 4 ble Liberty Bell funnet på havbunnen av et team ledet av Curt Newton og finansiert av Discovery Channel og Oceaneering International, Inc. Teamet var i stand til å løfte romkapselen opp fra sjøbunnen og opp til et redningsskip. Kapselen ble funnet etter 14 års leting av Newport og hans team. Det lå på 4,5 km dyp, 550 km sørøst for Cape Canaveral og var i overraskende god tilstand.

«The Kansas Cosmosphere and Space Center» tok fra hverandre og renset kapselen, og sendte den på en tur rundt om i USA helt frem til 15. september 2006. Etter dette ble den returnert til Cosmosphere der den står i permanent utstilling.

Eksterne lenker
---------------

* Field Guide to American Spacecraft Pictures of Liberty Bell 7 on display after recovery and restoration.
* This New Ocean: A History of Project Mercury – NASA SP-4201 Arkivert 17. juni 2010 hos Wayback Machine.
* NASA MR-4 News Conference July 22, 1961, Cocoa Beach, FL
* NASA NSSDC Master Catalog
* Results Of The Second U.S. Manned Suborbital Spaceflight July 21, 1961 (NASA)
* Liberty Bell 7 Recovery Evaluation and Nondestructive Testing – NASA – December 1999 (PDF format)