*For informasjon om den kristne høytiden, se påske.*
Et bord satt opp for feiring av *pesach*, jødisk påske.

|  |
| --- |
| **Jødedommen** |
|  |
| ***Skrifter*** |
| **Tanákh** |
| ( Torá · Nebiím · Ketubím ) |
| medrásj · Mekhiltá |
| Haggadá · siddúr |
| **Talmúd** |
| Misjná · Jerusjalmí |
| Bablí · Toseftá |
| Emunót vede‘ót |
| **Misjné Torá** |
| Moré nebukhím |
| **Sjulḥán ‘arúkh** · Mappá |
| Me‘ám lo‘éz |
| S. jesirá · Bahír · Zohar |
| ***Gudsteneste og bønn*** |
| Tempelet i Jerusalem |
| synagoge · minján |
| sjaḥarít · musáf |
| minḥá · ne‘ilá · ‘arbít |
| Modé aní · Sjemá‘ |
| torálesing |
| kaddísj · ‘amidá |
| aronittisk velsignelse |
| ‘alénu |
| kiddúsj · hammosí |
| b. hammazón |
| habdalá |
| ***Merkedager*** |
| det jødiske året |
| pesach · ‘omer · sjabuót |
| tisj‘á beáb · seliḥót |
| rosj hasjaná · kippúr |
| sukkót · sjeminí ‘aséret |
| simhat Torá · hanukka |
| tu bisjbát · purim |
| ***Livssyklus*** |
| berít milá |
| pidjón habbén |
| zebed habbát |
| bar miṣvá · bat miṣvá |
| bryllup |
| ***Rituelle yrker*** |
| rabbiner · ḥazzán |
| daján · gabbáj |
| sofér · sjoḥét |
| ***Dagligliv*** |
| halakhá · bet din |
| mat · kasjrút  sjeḥitá |
| mikvé · tebilá · sjabbát |
| tallét · tefillín |
| ***Kulturell inndeling*** |
| sefardisk · askenasiskmizrahisk · jemenittisk |
| italkisk · romaniotiskBeta Esrael · Bene Israelcochini · b. Menasjé |
| ***Teologisk inndeling*** |
| **samaritansk** |
| **karaittisk** |
| **rabbanittisk** |
| ortodoks · ḥasidisk |
| konservativ · reform |
| rekonstruksjonistisk |
| renewal · humanistisk |
|   |
| **Abrahamittiske rel.** |
| Jødedom  kristendom |
| islam  bahá’í  sikhisme |

**Pesach** (hebraisk: פֶּסַח, *pesaḥ*), også kalt for **jødisk påske**, er den høytiden som regnes som den viktigste jødiske helligdagen. Ordet *pesach* oversettes med «å gå forbi» og henviser til at Gud «gikk forbi» husene til israelittene i Egypt da han drepte egypternes førstefødte. Imidlertid betyr ikke *pesach* «å gå forbi», men viser til den rituelle, haltende dansen som beskrives i *Første Kongebok* da profeten Elia målte krefter med Ba'al-prestene på Karmelberget, og disse prøvde å komme i ekstase ved å danse: «*Imens hinket og hoppet de omkring alteret de hadde reist.*»

Jødene feirer *pesach* som en høytid til minne om sin frigjøring av Gud fra slaveriet i Egypt og sin frihet som nasjon anført av Moses, fortellingen i *Andre Mosebok* i *Det gamle testamente* (*Den hebraiske Bibelen*). I henhold til standard bibelsk kronologi skal dette ha skjedd en gang rundt 1300 f.Kr. Det heter i fortellingen at kvinnene ikke fikk tid til å la brødet heve før flukten.

Regler
------

I de syv eller åtte dagene som *pesach* varer, spiser jødene *matza*, dvs. usyret og uhevet brød. Det skal ikke finnes noe gjæret mat (*chametz*) i huset, og i forkant av høytiden gjøres det grundig rent i hjemmene. I kristen eller messiansk jødisk tro kan påbudet om ikke å spise syret brød, som Gud pålegger israelittene i *Andre Mosebok*, knyttes til Kristi rene offer/utslettelse av syndene.

Dagen før pesach skal alle førstefødte menn faste. Dette er til minne om at Gud ikke drepte de førstefødte jødiske sønnene under den siste landeplage i Egypt. 

Den første og andre kvelden i pesach kalles seder-aften. Ordet seder betyr orden, for på disse kveldene skjer alt etter bestemte regler. I boken *haggada shel pesach* («påskefortellingen») som er beregnet på denne spesielle kvelden, fortelles historien om utferden fra Egypt. Boken forklarer også ritualene og hvordan sederen skal utføres. En av de viktigste forberedelsene til denne kvelden er å gjøre klar de seks gjenstandene som skal være på sederfatet. Dette er et hardkokt egg, et stekt kjøttbein, bitre urter, persille, *charoset* (blanding av eple, vin og nøtter) og *chazeret* (andre bitre urter). Alt har sin bestemte betydning, og i løpet av seder-kveldens ritualer viser man til de enkelte elementene.

En mann med to *matzot* (usyrede brød). Illustrasjon fra *København-haggadaen*.
Sedermåltidet gjennomføres på denne måten:

**1) Kaddesh:** Det er en velsignelse  
 
En velsignelse over vinen til ære for helligdagen. Alle fyller glassene sine med vin og drikker. Deretter fylles glass nummer to (av i alt 4 glass, som skal drikkes i løpet av kvelden, disse kan inneholde druevin, druejuice eller rosevin). Alle må drikke 4 glass vin i løpet av måltidet.

**2) Urchatz:** Vasking av hendene  

En vasker hendene uten å si en velsignelse, dette gjør man før man skal spise *karpas* (grønnsaker).

**3) Karpas:** Grønnsaker  

En grønnsak (som oftest persille) dyppes i saltvann og spises. Saltvannet representerer tårene som ble felt under slaveriet. Persille passer godt til dette formålet, fordi saltvannet som ristes av persillen, likner tårer.

**4) Yachatz:** Bryting av *matza*
Det skal være 3 *matzot* (usyrede brød) på bordet. En av *matza'*ene på bordet brytes. Den ene delen returneres til bunken, mens den andre settes til side som *afikoman* (som en «dessert» det siste man spiser under måltidet.) 

**5) Maggid:** Historien  

Forteller om utferden fra Egypt. Denne delen begynner med at den yngste til stede stiller «de fire spørsmål»: et sett med spørsmål om hvorfor denne kvelden er annerledes enn alle andre kvelder, noe som også oppmuntrer til aktiv deltagelse i sederen og vekker nysgjerrighet hos de tilstedeværende. I løpet av kvelden diskuteres historien og alt annet som har med helligdagen å gjøre.
Haggada'en fremstiller fire forskjellige typer mennesker: den vise, som vil vite alle de tekniske detaljene; den onde, som utelukker seg selv fra tradisjonen (og straffes for det); den mindre begavede, som trenger å vite det helt grunnleggende, og den som ikke en gang vet hvordan han skal spørre og heller ikke vet nok til å vite hva en behøver å vite. *Maggid* – historien – er bygget opp slik at den skal tilfredsstille de intellektuelle behovene til alle de fire typer menneskene.
Ved slutten av *Maggid* uttales en velsignelse over det andre glasset med vin som drikkes.

**6) Rachtzah:** Vasking av hender  

Hendene vaskes, og nå sies det også en velsignelse. Dette er forberedelse for spising av *matza.*

**7) Motzi:** Velsignelse over kornprodukter  

Ha'motzi-velsignelsen, en velsignelse over brød eller kornprodukter som brukes til alle måltider, sies nå over *matzaen.*

**8) Matza:** Velsignelse over matzah  

Før en spiser matzaen, sies en velsignelse spesielt for den.

**9) Maror:** Bitre urter  

En velsignelse sies over en bitter grønnsak (vanligvis pepperrot), og den spises. Dette symboliserer bitterheten i slaveriet. Maror spises sammen med *charoset*, som er en blanding av eple, nøtter, kanel og vin, og symboliserer mursteinsblandingen jødene brukte da de som slaver måtte bygge for egypterne.

**10) Korech:** «Sandwich»  

Rabbi Hillel mente at *maror* skulle spises sammen med *matza* og *pesach*-offeret i en «sandwich». Derfor spiser man *maror* på et stykke *matzah* med litt *charoset* (ettersom en sluttet med ofringer for 2.000 år siden, har man ingen *pesach*-ofringer)

**11) Shulchan Orech:** Middagen  

Dette er «hovedretten». Det er ingen spesielle regler for hva som spises ved dette måltidet (*chametz* spises selvsagt ikke).

**12) Tzafun:** Afikoman  

Den delen av *matza* som ble lagt til side tidligere, spises nå som «dessert»; måltidets avsluttende rett. Når det gjelder *afikoman*, finnes det ulike tradisjoner knyttet til dette. Hos noen familier gjemmer barna den, og foreldrene må da enten finne den eller «betale» barna med en gave for å finne den. Hos andre er det slik at foreldrene gjemmer den, og deretter får barna gave for å finne den. Hensikten er å holde barna våkne under alle ritualene før selve måltidet.

**13) Barech:** Avsluttende bordbønn  

Man heller opp det tredje glasset med vin (alle sammen), og den avsluttende bordbønnen sies. Ved slutten uttales en velsignelse over det tredje glasset og det drikkes. Fjerde glass helles i, i tillegg til et ekstra glass som settes til side for profeten Eliahu. Ifølge tradisjonen er det han som skal bringe Messias til jorden, og dette skal skje på *pesach*. På dette tidspunkt åpnes ytterdøren, for å ønske Eliahu velkommen.

**14) Hallel:** Salmer  

Flere salmer synges. man velsigner det siste vinglasset som drikkes.

**15) Nirtzah:** Lukking  

En enkel erklæring om at sederen er fullført, med et ønske om at man neste år skal få feire *pesach* i Jerusalem (med andre ord, at Messias må komme). Dette etterfølges av diverse salmer og historier.

Påsketiden varer helt til pinsen, som kalles *sjavout.*

Opprinnelig var *pesach* en gammel israelittisk landbruksfest hvor man feiret våren med kornets og kvegets fruktbarhet. Et sannsynligvis noe nyere element er tilknytningen til utvandringen fra Egypt hvor hver familie slaktet et lam. Lammet ble tilberedt og spist med usyret brød og urter. Lammets blod ble smurt på dørstolpene for å holde døden vekk. Til minne om den gang ble det en tradisjon å spise lam hvert år om aftenen ved utgangen av den 14. nisan. Lammet skulle slaktes og spises i Jerusalems tempel, men det ble etterhånden for besværlig slik at lammet ble slaktet i templet, hvoretter hver familie spiste det seremonielle måltid i hjemmet.

Referanser
----------

1. ↑  «Pesach», *Random House Webster's Unabridged Dictionary*
2. ↑  «Passover», *Online Etymology Dictionary*
3. ↑  Svend Holm-Nielsen: *Det gamle testamente* (s. 194), Gads forlag, København 1969
4. ↑  1. Kongebok 18,26, *nettbibelen.no*
5. ↑  Seder Olam Rabbah beregnet Moses' livsløp til 1391–1271 f.Kr. med frigjøringen og flukten fra Egypt datert til før 1271, det vil si 1311 f.Kr.
6. ↑  Nettbibelen: 2. Mos. 12,34-39
7. ↑   Nettbibelen: *Andre Mosebok* 12,15-20 og 13,5-7

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BBC Things
 |