recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Warschauer Straße stasjon** er en omstigningsstasjon i bydelen Friedrichshain i distriktet Friedrichshain-Kreuzberg i Berlin. S-Bahnstasjonen Warschauer Straße befinner seg under Warschauer Brücke og Warschauer Straße undergrunnsstasjon befinner seg overfor denne, parallelt med Warschauer Straße og Industriepalast. I tillegg har trikken M10 som er en ringbane fra Nordbahnhof via Danziger straße og Frankfurter Tor endeholdeplass ved siden av undergrunnsstasjonen, mens M13 som er en ytre ringbane helt til bydelen Wedding i tidligere Vest-Berlin, har sin endestasjon på den andre siden av broen. Gjennom knutepunktet „Warschauer Straße" med U-Bahn, S-Bahn og trikk passerer det mer enn 50.000 mennesker hver dag.

Undergrunnsstasjon
------------------

Undergrunnsstasjonen på Warschauer Brücke (som ikke er underjordisk) ble tatt i bruk 17. august 1902. Arkitekt var Paul Wittig på oppdrag av firmaet Siemens & Halske. De laget stasjonen som endepunkt på den første undergrunnsbane og høybanelinje; den nåværende linje U1. Stasjonen består av 360 meter lange og 26 meter brede viadukter. Etter byggingen av Berlinmuren i 1961 ble stasjonen liggende ubrukt, siden den befant seg i Øst-Berlin i motsetning til resten av U1 som befant seg i Vest-Berlin. Stasjonen ble da blant annet benyttet for firmaet Berliner Glühlampenwerk Narva. 

Etter den tyske gjenforeningen ble stasjonen restaurert, omdøpt til Warschauer Straße og åpnet 14. oktober 1995.


| **Forrige stasjon** |   |  Deutsche Bahn |   | **Neste stasjon**
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin OstbahnhofWestkreuz |  | Berlin bybane |  | OstkreuzEndestasjon |
| Berlin OstbahnhofEndestasjon |  | Den prøyssiske østbane |  | OstkreuzBraniewo |
|  | Berlin–Guben |  | OstkreuzGuben |

|  Berlins undergrunnsbane |
| Schlesisches TorUhlandstraße |  | U1 |  | *Endestasjon* |

|  Berlins S-bane |
| OstbahnhofSpandau |  | S3 |  | OstkreuzErkner |
| OstbahnhofWestkreuz |  | S5 |  | OstkreuzStrausberg Nord |
| OstbahnhofPotsdam |  | S7 |  | OstkreuzAhrensfelde |
| OstbahnhofEndestasjon |  | S75 |  | OstkreuzWartenberg |
| OstbahnhofSpandau |  | S9 |  | Treptower ParkSchönefeld lufthavn |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Datakvalitet** refererer til tilstanden til kvalitative eller kvantitative opplysninger. Det er mange definisjoner av datakvalitet, men data anses generelt for å høy kvalitet dersom de er egnet for dets tiltenkte bruk i drift, beslutningstaking og planlegging.

Definisjon
----------

God datakvalitet innebærer at dataene har evnen til å støtte de informasjonsformål de brukes til.
Dette innebærer at de må tilfredsstille krav til:

* Korrekthet (*accuracy*)
* Fullstendighet (*completeness*)
* Aktualitet (*timeliness*)
* Konsistens (*consistency*)

Tilsvarende engelske begreper i parentes.

Utvidet definisjon
------------------

De 4 kriteriene for god datakvalitet er etterhvert godt innarbeidet innen fagfeltet dataintegrasjon. Dette er en grov, generell fremstilling som, med få unntak, gjelder i de fleste sammenhenger. Denne kan tilføyes flere punkter og presiseringer for eksempel:

* Anvendelighet (versatility)
* Formatriktighet
* Presisjon
* Struktur

Informasjonskvalitet vs. Datakvalitet
-------------------------------------

Datakvalitet må ikke forveksles med informasjonskvalitet, ettersom data og informasjon er ikke det samme. Data er ikke i seg selv informasjon, men en kilde av verdier som kan settes sammen i en riktig kontekst til å danne informasjon.

God informasjonskvalitet deler flere av kriteriene for god datakvalitet, men har gjerne i tillegg krav om relevans (for en sak), objektivitet og andre mer raffinerte krav. Informasjon er gjerne spesielt rettet mot spesifikke formål, mens data skal kunne tjene flere forskjellige formål.

Aktualitet
----------

Datakvalitet har blitt spesielt aktuelt etter at man begynte med distribuerte IT-løsninger, eller klient-tjener løsninger i organisasjoner. Disse systemene er såkalt heterogene kilder til informasjon for organisasjonen. Dvs at de lagrer den samme informasjonen på forskjellige måter, med forskjellig detaljeringsgrad og med vekt på forskjellige sider ved dataene. Dette skaper behov for bearbeiding av ulike sider ved datakvaliteten for å kunne kombinere og konsolidere informasjon fra disse kildene. Det finnes, i tillegg til egne dataintegrasjonsverktøy, som opererer på lavnivå, også større administrasjonssystemer for automatisk datakonsolidering. De to hovedgruppene av slike systemer er gylden oppføring-systemer og grunndataforvaltnings-systemer.

Verktøy
-------

Det finnes ulike verktøy på markedet for å håndtere de forskjellige sidene ved datakvalitet.
På lavt nivå finnes det verktøy for datastandardisering av mer eller mindre fritekst informasjon, deduplisering av datasett og berikelse av datarader fra eksterne kilder. For de to sistnevnte er det vanlig å bruke såkalt fuzzylogikk, eller fuzzymatching for å kunne sammenligne data.

På høyt nivå finnes det verktøy for å profilere og modellere data, slik at de lagres på en måte som ivaretar konsistens og dataintegritet.
Det finnes også verktøy for å overvåke dataintegritet, eller såkalt data auditing.

Se også
-------

* Dataintegritet
* Domeneintegritet
* Entitetsintegritet
* Referanseintegritet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NKC
 |
**Humanitær intervensjon** er en betegnelse som brukes for å beskrive utenlandsk intervensjon av *humanitære grunner*, for eksempel for å stoppe det man anser som et folkemord.

Ifølge folkeretten skal ikke et land noen gang angripe et annet, med mindre det eller dets allierte er blitt angrepet først. Humanitær intervensjon strider sånn sett mot dette, men mange internasjonale jurister vil hevde at folkerettens egentlige mål er å verne sivile, og at humanitær intervensjon derfor er lovlig i henhold til folkeretten.

Det er bare FNs sikkerhetsråd som har lov til å autorisere bruken av humanitære intervensjoner. NATOs angrep på Jugoslavia i forbindelse med Kosovokrigen ble av NATO fremstilt som en human intervensjon. Også Irak-krigen og angrepet på Afghanistan ble gjennomført på bakgrunn av lignende argumentasjon.

Definisjon
----------

«Militær intervensjon (bruk av militær makt) i en annen stat uten myndighetenes samtykke med målet om å forhindre utbredt lidelse eller død blant befolkningen» (Annika Hansen, 2005).

Kriterier for militær intervensjon
----------------------------------

Kommisjonen bak R2P skisserer seks kriterier som bør legges til grunn for militær intervensjon:

1. Rettferdig sak: Militær intervensjon kan bare rettferdiggjøres etter at det er gjort alvorlig og ubotelig skade på mennesker, eller det må være umiddelbart sannsynlig at dette vil skje. Følgende eksempler gis: Omfattende tap av menneskeliv, som enten er et resultat av bevisst statshandling, statlig forsømmelse eller manglende evne til å handle. Det kan også være riktig
med militær inngripen ved statssammenbrudd eller omfattende etnisk rensing ved drap, tvangsforvisning, terrorhandlinger eller voldtekt.

2. Rett intervensjon/edelt motiv: Hovedhensikten med intervensjon må være å stoppe eller avverge menneskelig lidelse – uansett hvilke andre motiver som intervenerende stater måtte ha.

3. Siste utvei: Militær intervensjon kan bare skje etter at enhver ikke-militær mulighet for å løse krisen fredelig er blitt forsøkt.

4. Forholdsmessige midler: Omfang, varighet og intensitet i en militær intervensjon bør være minst mulig for å sikre målet om å beskytte mennesker.

5. Gode utsikter: Det må være en rimelig mulighet for å lykkes med å stoppe eller avverge lidelsene som har rettferdiggjort intervensjon. Det må være sannsynlig at en internasjonal inngripen ikke gjør vondt verre.

6. Rett myndighet: FNs sikkerhetsråd er det mest passende organ til å autorisere militær intervensjon for å beskytte mennesker.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Databasehåndteringssystem** eller **DBMS** (engelsk: *database management system*) er programvare utviklet for å håndtere datamaskinbaserte databaser. I ABM-sammenheng er en DBMS en programvare for håndtering av lagring, søking og oppdatering av postene i en database. Databasehandterare er driver fortløpende kontroll over at databasen er oppdatert, fullstendig og pålitelig. De er oftest serverbaserte og muliggjør det såkalte klient/serverkonseptet. Eksempler på databasehåndteringssystemer er DB2, Oracle Database, Microsoft SQL Server, Microsoft Access, PostgreSQL, MySQL, 4th Dimension og FileMaker.

Beskrivelse
-----------

Et databaseskjema er en modellbeskrivelse av informasjonsinnholdet for en gitt database. Den vanligste formen for databaseskjema i dagens databasesystemer er versjon relasjonsmodellen, men med en rekke forenklinger og brudd på dens fundamentale prinsipper.

Et databaseskjema består som regel av en beskrivelse av hvilke entiteter databasen representerer, der entitetenes egenskaper er beskrevet ved hjelp av attributter.

Databasemotoren sørger for funksjonalitet for lagring, tilgang til og modifikasjon av data i databasen, samt støtte for transaksjonskontroll, kontroll av rettigheter og oppsyn med dataintegritet.

Databasespråket tillater definisjon og manipulasjon av databasen. De mest brukte databasespråkene i dag er varianter av SQL-DDL (SQL Data Definition Language) og SQL-DML (SQL Data Manipulation Language). Førstnevnte tillater opprettelse og vedlikehold av databaseskjema, mens sistnevnte tillater registrering, vedlikehold og sletting av databasens innhold.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Database management systems – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Databaser |
| --- |
| 
* Database
* Relasjonsdatabase
* Objektdatabase
* Objektrelasjonell database
* XML
* Databasehåndteringssystem (DBMS)
* Databasemotor
* Datavarehus
* Relasjonsalgebra
* Serialiserbarhet
* Historie
* Nøkler
* Normalisering
* Tabell
* SQL
* NoSQL
* XQuery
* ODBC
* JDBC
* Perl DBI

 |
| Tema innen SQL | 
* Select
* Insert
* Update
* Delete
* Join
* Union
* Create
* Drop
* Utløser
* Visning
* Lagret prosedyre

 |
| Implementasjoner | 
* Apache Derby
* Berkeley DB
* Clipper
* Firebird
* IBM DB2
* Informix
* Ingres
* Microsoft SQL Server
* MySQL
* Oracle
* PostgreSQL
* SQLite
* Visual FoxPro

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** NKC
 |
**Belgias kvinnelandslag i fotball** representerer Belgia i internasjonal fotball.

Belgias landslag har aldri kvalifisert seg til EM eller VM i fotball, og de har bare unntaksvis unngått sisteplassen. Foran kvalifiseringen til EM i 1997 ble Belgia plassert i klasse B, og dermed redusert til å spille om kvalifisering til neste kvalifisering. Belgia vant sin gruppe, og kvalifiserte seg til klasse A. De var derfor med i kvalifiseringen til VM i 1999. Der kom de imidlertid fortsatt på sisteplass, og måtte ned igjen. Belgia var med i toppen av klasse B i de to neste kvalifiseringene uten å lykkes, men da klasse A ble utvidet, ble Belgia inkluidert for kvalifiseringen til EM i 2005. Belgia kom nok engang sist i kvalifiseringen, men i 2005 ble ordningen med klasse A og B annullert, og Belgia kunne fortsette i vanlig kvalifisering. Kvalifiseringen til VM i 2007 endte med en ny sisteplass.

Imidlertid gikk det framover for kvalifiseringen til EM i 2009. Belgia endte riktignok nest sist, men de var bare to poeng fra kvalifiseringsplassen til Nederland. i kvalifiseringen til VM i 2011 kom Belgia i gruppe med Sverige og Den tsjekkiske republikk, og havnet bak disse. I løpet av kvalifiseringen varierte Belgia fra ettmålstap borte mot Sverige til hjemmetap mot Wales og uavgjort borte mot Aserbajdsjan. Landslaget tapte hjemme og vant borte både mot Wales og Den tsjekkiske republikk.

Eksterne lenker
---------------

* Kongelige belgiske fotballforbunds sider (nederlandsk)

| * v
* d
* r
Nasjonale fotballandslag for kvinner i Europa (UEFA) |
| --- |
|  | Albania **·** Andorra **·** Armenia **·** Aserbajdsjan **·** Belarus **·**. Belgia **·** Bosnia-Hercegovina **·** Bulgaria **·** Danmark **·** England **·** Estland **·** Finland **·** Frankrike **·** Færøyene **·** Georgia **·** Gibraltar **·** Hellas **·** Irland **·** Island **·** Israel **·** Italia **·** Kasakhstan **·** Kosovo **·** Kroatia **·** Kypros **·** Latvia **·** Liechtenstein **·** Litauen **·** Luxembourg **·** Malta **·** Moldova **·** Montenegro **·** Nederland **·** Nord-Irland **·** Nord-Makedonia **·** Norge **·** Polen **·** Portugal **·** Romania **·** Russland **·** San Marino **·** Serbia **·** Skottland **·** Slovakia **·** Slovenia **·** Spania **·** Sveits **·** Sverige **·** Tsjekkia **·** Tyrkia **·** Tyskland **·** Ukraina **·** Ungarn **·** Wales **·** Østerrike |  |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Inge André Olsen** (født 21. januar 1978) er en norsk fotballeder og tidligere fotballspiller.

Han var forsvarsspiller i Stabæk. Han kom til Stabæk i 1998 etter å ha spilt for Start. Han har 27 kamper og 1 mål på aldersbestemte landslag.

IA, som han kalles i Stabæk-miljøet, ble av mange regnet som ett av Norges absolutte største forsvarstalenter.[] Skader har imidlertid ødelagt mye for ham. Han spilte fast første sesongen i Stabæk, men de tre neste sesongene ble preget av bl.a. et par benbrudd.

I mars 2007 ble han innkalt til sin første landslagssamling for det norske A-landslaget, i en alder av 29 år. Dessverre fikk han et benbrudd rett etter det, og mistet begynnelsen av 2007-sesongen i Tippeligaen.

På slutten av 2007-sesongen ble han lånt ut til Start, og var blant lagets best spillende spillere, til tross for at Start rykket ned til Adeccoligaen. Han vendte så tilbake til Stabæk, før han ble lånt ut til Strømsgodset for hele sesongen 2008.

Den 21. januar 2010 ble det meldt at Olsen hadde lagt opp som aktiv fotballspiller på grunn av helsen; han ville ikke gjøre større skade enn det allerede var gjort på kroppen. Det utslagsgivende var hans siste hælskade, som ble operert uten at skaden ble noe bedre.

Den 1. januar 2011 tok Olsen over som sportslig leder i Stabæk etter Tom Schelvan, og har dermed det overordnede ansvaret for klubbens elitesatsing på herresiden.

Den 18. desember 2019 ble det offentliggjort at han tar over som sportsjef for den danske klubben AaB Fodbold fra 1. april 2020.

Referanser
----------

1. ↑   FBref, FBref spiller-ID b565160c[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 24. januar 2010. Besøkt 21. januar 2010.
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Inge André Olsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Inge André Olsen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Inge André Olsen – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Inge André Olsen – Transfermarkt (manager) Rediger på Wikidata

* (en) Inge André Olsen – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (no) Inge André Olsen – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Inge André Olsen – FBref Rediger på Wikidata
**DNB Livsforsikring AS** (stiftet 11. mai 1938 som Norsk Kollektiv Pensjonskasse ⅍) er et norsk livs- og pensjonsforsikringsselskap, som har forretningsadresse i Bergen. I de senere år har selskapet vært foruten noe tradisjonelt hovedkontor. Ledelse og hovedfunksjoner er i Trondheim og Bergen, mens sentrale markedsfunksjoner er tillagt Oslo.

DNB Livsforsikring selger forsikrings- og pensjonsprodukter til bedrifter, offentlige foretak, kommuner, foreninger og privatpersoner. Selskapet er en av de største kapitaleierne i Norge med en bokført balanse på 270 milliarder kroner i 2012.

Historikk
---------

Selskapet ble stiftet 11. mai 1938 som Norsk Kollektiv Pensjonskasse ⅍ (NKP). 16. oktober 1989 fusjonerte NKP med Livsforsikringsselskapet Hygea stiftet 1. november 1880, og dannet Vital Forsikring ⅍.

I 1996 ble selskapet kjøpt av Den norske Bank (DnB), og endret selskapsform til allmennaksjeselskap. 9. mars 2004 ble Vital slått sammen med Gjensidige NOR Spareforsikring AS i forbindelse med fusjonen mellom Gjensidige NOR og DnB.

11. november 2011 skiftet selskapet navn til DNB Livsforsikring ASA, sammen med andre endringer av navn og selskapsstruktur i morselskapet DNB. Tre år senere endret de selskapsform fra allmennaksjeselskap til aksjeselskap.

Referanser
----------

1. ↑   w2.brreg.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑  Endring av foretaksnavn

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* NKP (DNB Livsforsikring) hos *Forsikringsforeningen.no*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Johnny Byrne** (født 1935 i Dublin i Irland, død 3. april 2008) var en irsk-født britisk manusforfatter og -redigerer. I 1960-årene jobbet han som literaturredaktør og skrev poesi og noveller for bladet *Science Fantasy*. Han skrev også manusene til *The Season of the Witch* (1971, for TV-serien *The Wednesday Play*) og filmen *Adolf Hitler, My Part in His Downfall* (1972). Han fikk jobben som hovedforfatter og konsulent på serien *All Creatures Great and Small* og han skrev også flere episoder av *One by One*. Den siste serien han skrev manus for er *Med hjartet på rette staden*.

Månebase Alfa
-------------

Byrne var den mest produktive manusforfatteren på den første sesongen av (*Månebase Alfa,* 1973–75) og han fikk opprinnelig jobben som manusredaktør på den andre sesongen. Produsentene ville ha en større innvirkning på det amerikanske markedet så de valgte å hyre en amerikansk konsulent, Fred Freiberger. Byrne skrev episodene *Matter of Life and Death* (basert på et utkast av Art Wallace), *Another Time Another Place*, *Force of Life*, *Voyager's Return* (basert på et utkast av Joe Gammon), *End of Eternity*, *The Troubled Spirit*, *Mission of the Darians*, *The Testament of Arkadia*, *The Metamorph*, *The Immunity Syndrome* og *The Dorcons*.

Doctor Who
----------

Byrne skrev tre historier for *Doctor Who*. Den første, *The Keeper of Traken* (1981), gjenopplivet skurken Master og er første del av en trilogi om denne figuren. For denne historien skapte Byrne også Nyssa, som ble en av Doktorens følgesvenner.

Hans andre historie heter *Arc of Infinity* (1983) og handler om time lorden Omega, som tidligere hadde vært med i historien *The Three Doctors*. Byrnes tredje og siste historie, *Warriors of the Deep* (1984), brakte tilbake silurene og er løst basert på episoden *Guardian of Piri* fra *Space: 1999*. Han skrev også manuset for en *Doctor Who*-film i 1990, men på grunn av en rettstvist mellom BBC og filmselskapet, ble ikke manuset brukt.

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Internet Speculative Fiction Database, ISFDB forfatter-ID 11681, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Social Networks and Archival Context, oppført som Johnny Byrne (writer), SNAC Ark-ID w6vb0xbp, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Outpost Gallifrey Arkivert 12. april 2009 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Johnny Byrne på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (fr) Johnny Byrne på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Johnny Byrne på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Johnny Byrne hos The Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
***Afroeubria*** er slekt biller med larver som lever i rennende vann. Det er larvene som er best kjent i denne gruppen – de er flate og hele oversiden er dekket at brede ryggplater som danner et skjold. Sett ovenfra kan de minne om mynter, og de er kjent som "water pennies" på engelsk. De voksne billene, som kan minne om hårbiller (Scirtidae), er skjøre og kortlivede.

Utseende
--------

Små (2-3 mm), bredt ovale, nokså flate, gulbrune biller. Kroppen er lite sklerotisert (myk) og de voksne dyrene er temmelig skjøre. Antennene er ganske lange og sagtakkede eller kamformede. **Hodet** er ganske lite og gjerne ikke synlig ovenfra. Fasettøynene er utstående, med fine fasetter, uten hår. Antennene er 11-leddete og når minst til midten av brystskjoldet, hos noen arter er de lengre enn kroppen. De fleste av leddene har et side-utskudd slik at antennen blir mer eller mindre sagtakket eller kamformet. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske lite og kort, sterkt tilsmalnet framover. **Dekkvingene** er brede og flate, ofte med dype punktstriper. **Beina** er slanke, føttene er tynne og fem-leddete. **Larvene** ("water pennies") er flate med ovalt omriss. Oversiden er fullstendig dekket av brede, overlappende ryggplater, glatt og jevn. På undersiden sitter tre par kraftige bein. Bakkroppen har en del lange hår.

Levevis
-------

Larvene lever på steiner i raskt rennende elver og bekker. Den flate formen og glatte overflaten gjør at de unngår å bli tatt av strømmen når de kryper rundt og beiter på alger som vokser på steinene. De voksne billene er nokså kortlivede, og finnes gjerne i vegetasjonen nær bekkene der larvene lever. De flyr bra og kan komme til lys om natten.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Afrika (Tanzania, Ghana, Sør-Afrika).

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
			* Familien Psephenidae – ca. 210 arter fordelt på 29 slekter
				+ Underfamilien Afroeubriinae
					- Slekten ***Afroeubria*** Villiers, 1961
						* *Afroeubria hygropetrica* Villiers, 1961
						* *Afroeubria monodi* Villiers, 1961
						* *Afroeubria sebastiani* Lee, 2003

Eksterne lenker
---------------

  

* (en) *Afroeubria* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Afroeubria* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Afroeubria* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**DR Update** var en dansk nyhetskanal på tv som ble drevet av Danmarks Radio (DR). Kanalen sendte nyheter både på internett og tv. DR Update produserte små, kompakte nyhetsinnslag, som ble oppdatert mellom 7.00 og 23.00 på hverdager og mellom 9.00 og 23.00 på lørdager og søndager samt i juli.

Klippene ble også vist på DR Updates hjemmeside samt på tv-kanalen DR Update. Kanalen var den første større nyhetskanalen i Danmark som i første rekke ble utviklet på internetts premisser. Tv-kanalen DR Update hadde en plass i det digitale bakkenettet i Danmark. Canal Digital, Yousee og Viasat distribuerte også kanalen i sine programpakker.

Kanalen sendte kontinuerlige nyhetssendinger på ti minutter. Kanalen ble drevet i samarbeid med DRs regionalradioer, som hadde fått utlevert hundre DV-kameraer. Dermed kunne DR Update bygge på DRs eksisterende nett av journalister landet over. DR Update produserte også nyhetene på DR1 klokken 12.00, 15.00 og 17.50.

I 2011 hadde kanalen 1,4 millioner seere ukentlig.

Historie
--------

Kanalen startet som en nyhetskanal på internett 7. juni 2007, og startet å sende på tv 19. februar 2008. Kanalen ble «relansert» 1. februar 2011, med nytt studio og ny grafikk, to nye programledere samt at kanalen fikk mer konsekvent lengde på nyhetssendingene. Dette ble gjennomført fordi flere så kanalen på tv enn på internett, og DR ønsket derfor å tilpasse kanalen bedre til tv-mediet.

I forbindelse med en større omlegging av DRs TV-kanaler ble det 4. juni 2012 varslet at kanalen vil bli lagt ned i løpet av 2013. Kanalen ble endelig lagt ned i mars 2013.

Nyhetsankere
------------

* Lotte Thor Høgsberg
* Louise Bjerregaard
* Morten Schnell Lauritzen
* Louise Reumert
* Kasper Jessing
* Kristian Porsgaard
* Maria Yde

Ledelse
-------

* Per Bjerre (redaksjonssjef)

Referanser
----------

1. ↑  «DR Update springer ud af skabet». DR. 1. februar 2011. Besøkt 23. september 2011.
2. ↑  «DR kommer med to nye tv-kanaler». DR. 4. juni 2012. Besøkt 8. august 2012.

Eksterne lenker
---------------

* DR Updates hjemmeside

| * v
* d
* r
Danmarks Radio |
| --- |
| TV | 

|  |  |
| --- | --- |
| Kanaler | DR1 **·** DR2 **·** DR Ramasjang |
| Strømming | DR TV **·** DR2+ **·** DR3  **·** DR Bonanza  **·** DR Ultra |
| Nedlagte | DR K  **·** DR Update |

 |
| Radio | 

|  |  |
| --- | --- |
| FM og digitale | P1 **·** P2 **·** P3 **·** P4 |
| Digitale | P5 **·** P6 Beat **·** P8 Jazz |
| Regionale | P4 Bornholm **·** P4 Esbjerg **·** P4 Fyn **·** P4 København **·** P4 Midt & Vest **·** P4 Nordjylland **·** P4 Sjælland **·** P4 Syd **·** P4 Trekanten **·** P4 Østjylland |
| Nedlagte | P7 Mix |

 |
| Musikk | DR SymfoniOrkestret **·** DR Big Band **·** DR VokalEnsemblet **·** DR Koncertkoret **·** DR PigeKoret **·** DR Koncerthuset |

Portal: Danmark
**Lov om Den norske kirke** (**kirkeloven**) er en norsk lov som ble sanksjonert i statsråd 7. juni 1996 og trådte i kraft 1. januar 1997. Den erstattet tolv eldre, til dels overlappende, lover.

Loven regulerer Den norske kirkes organisering, medlemskap i kirken og forvaltningen av kirkebyggene. Formålet er å legge forholdene til rette for et aktivt engasjement og en stadig fornyelse i den evangelisk-lutherske folkekirke i Norge.

Da Stortinget i 2016 vedtok å omdanne Den norske kirke til eget rettssubjekt, skjedde dette gjennom en endring av kirkeloven.

I juni 2019 ble det lagt frem et forslag til ny lov om tros- og livssynssamfunn (trossamfunnsloven), som vil erstatte denne loven, lov om trudomssamfunn og ymist anna (fra 1969) og lov om tilskott til livssynssamfunn (fra 1981).

Referanser
----------

1. ↑  snl.no
2. ↑  Besl. O. nr. 48 (1994—95) side 7
3. ↑  § 1 Lovens formål.
4. ↑  Lov om endringer i kirkeloven (omdanning av Den norske kirke til eget rettssubjekt m.m.)
5. ↑  § 40
6. ↑  Nyhet fra Barne- og familiedepartementet: Ny tros- og livssynspolitikk
7. ↑  Prop. 130 L (2018–2019) *Lov om tros- og livssynssamfunn (trossamfunnsloven)*

Eksterne lenker
---------------

* Lovdata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Fokstugu landskapsvernområde** ligger i Dovre og Lesja kommuner i Innlandet fylke. Parken ble opprettet i 2002 
og dekker et område på 72,3 km².
Verneområdet ligger på begge sider av E6 over Dovrefjell og omkranser Fokstumyra naturreservat. Verneområdet grenser mot Dovre nasjonalpark i sør og Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark i nord. Området bidrar sammen med Vesle Hjerkinn landskapsvernområde til å binde sammen de store nasjonalparkene Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark og Dovre nasjonalpark og Rondane nasjonalpark til et nærmest sammenhengende stort verneområde fra Sunndalsfjella i nordvest til Ringebufjellet i sørøst. 

Området er en del av et stort, sammenhengende fjellområde med en del av den siste gjenværende bestand av Nord-Europas ville fjellrein og har et særpreget og vakkert natur- og kulturlandskap med seterbebyggelse og setervoller, vegetasjon og kulturminner. Det er også verneverdige geologiske forekomster og landskapsformer i området. Allmennheten skal ha anledning til naturopplevelse gjennom utøving av tradisjonelt og enkelt friluftsliv med liten grad av teknisk tilrettelegging. Avgrensningen av verneområdet gjør det mulig å gjenopprette den gamle trekkruta for villreinen mellom sør og nord.

Forvaltning og bruk av området
------------------------------

Området forvaltes av Dovrefjell nasjonalparkstyre.

Informasjon om parken gis fra nasjonalparksenter-nettverket *Nasjonalparker*, som har informasjonssentre i Dombås, Folldal, Kvikne og Sunndal. Nettverket dekker også Rondane og Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalparker.

Referanser
----------

1. ↑  «Forskrift om verneplan for Dovrefjell, vedlegg 8, vern av Fokstugu landskapsvernområde, Dovre og Lesja kommuner, Oppland.». Norges lover på nett hos Lovdata. Besøkt 23. september 2014.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Fokstugu landskapsvernområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
* Dovrefjell nasjonalparkstyre

| * v
* d
* r
Dovrefjell |
| --- |
| Dovre kommune **·** Dombås **·** Drivstua Fjeldstue **·** Drivstua stasjon **·** Fokstua **·** Hjerkinn **·** Hjerkinn fjellstue **·** Hjerkinn skytefelt **·** Hjerkinn stasjon **·** Kongsvold Fjeldstue **·** Kongsvoll stasjon **·** Kongsvoll fjellhage **·** Viewpoint Snøhetta **·** Dovre nasjonalpark **·** Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark **·** Rondane nasjonalpark **·** Fokstumyra naturreservat **·** Fokstugu landskapsvernområde **·** Veslehjerkinntjønnin naturreservat  **·** Hjerkinn/Kongsvoll/Drivdalen landskapsvernområde **·** Vesle Hjerkinn landskapsvernområde **·** Snøhetta **·** Rondslottet **·** Vårstigen **·** Pilegrimsleia over Dovrefjell **·** Eysteinkyrkja **·** Moskusfe  **·** Enige og tro inntil Dovre faller  **·** Dovrebanen **·** Dovregubben  **·** Dovregubben  *(lokomotiv)*  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Biostimulering** refererer stort sett til enhver prosess der et biologisk system (typisk bakterier, mikroalger, sopp og planter), levende eller døde, brukes for å fjerne miljøgifter fra luft, vann, jord, røykgasser, industrielle avløp etc. Den naturlige evnen til organismer til å adsorbere, akkumulere og bryte ned vanlige og nye forurensninger har tiltrukket seg bruk av biologiske ressurser i behandling av forurenset miljø. Sammenlignet med konvensjonelle fysiokjemiske behandlingsmetoder som lider av alvorlige ulemper, er biostimulering bærekraftig, miljøvennlig, billig og skalerbar. De fleste UNICEF, vannrensnings prosjekter, som støtter lokale tiltak er ofte lavkost bioremediering eller biostimulering. For eksempel kan et biostimulerings produkt ganske enkelt tilsettes i vannet, for å akselerere den naturlige prosessen, ved å forbedre vekstvilkårene for de naturlige mikroorganismene. Organiske forurensninger er generelt mer tilgjengelig for biologisk nedbrytning enn tungmetaller. Typiske bioremedieringer innebærer oksidasjoner. Biostimulering konverterer den naturlige nedbrytning av hydrokarboner, til karbondioksid og vann.

Biostimulering kan vise til reduksjon av organisk slam i renseanlegg, reduksjon av nitrogen innhold fra utløpsvann fra renseanlegg, en miljøgevinst ved å øke effektiviteten av den biologiske renseprosessen. Metallholdig forurensning kan fjernes eller reduseres med varierende biosaneringsteknikker. Hovedutfordringen for den naturlige nedbrytningsprosessen er hastighet, prosessene er langsomme om man ikke benytter produkter som vil stimulerer til vekst av naturlige bakterier i grunnmasser og vann. Tilsetning av et biostimuleringsprodukt kan svært raskt under gunstige forhold, mangedoble hastigheten på nedbrytningen av skadelige hydrokarboner. Biostimuleringsprodukt er basert på en ikke kjemisk sammensetning, som inneholder næringsstoffer og enzymer som optimaliserer vekstvilkårene for de naturlige bakteriene.

Biostimulering skiller seg fra bioremediering, ved at bioremedierings behandling ofte tilsettes bakteriekulturer. Begge metoder kan benyttes ved *In situ-teknikker*, som behandler forurensede områder direkte, i forskjell til *ex situ-teknikker*, som brukes på utgravde materialer. Ofte vil bioremediering teknikker forutsette tilsetning av ytterligere bakterier, mineraler og pH-buffere for å øke veksten og metabolismen til mikroorganismene. Biostimulering benytter ikke noen form for bakterietilsetninger i produktet, som tilsettes i de grunnmasser, grunnvann eller vannkilder som er forurenset. Det finnes en rekke referanseprosjekter, hvor biostimulering svært raskt, har brutt ned akutte forurensninger av hydrokarboner. Biostimulering vil redusere organisk avfall i biologiske renseanlegg med over 50% i løpet av noen få måneder. om renseanlegget har en redusert eller lav bakterieflora, og følgelig mye organisk slam.

Referanser
----------

1. ↑  *Innovations in environmental biotechnology*. Singapore. 2022. ISBN 978-981-16-4445-0. OCLC 1319075889.
2. ↑  «www.epa.gov» (PDF). www.epa.gov. Desember 2013.
**Hüttener Berge** (dansk: *Hytten Bjerge*) er et landskap vest for Eckernförde i Schleswig-Holstein i Tyskland. Området domineres av bakker, skoger og mindre innsjøer. Området er vernet gjennom en cirka 22 hektar stor naturpark, Naturpark Hüttener Berge.

Naturparkens høyeste punkter er Scheelsberg på 106 meter og Aschberg på 98 meter. Scheelsberg er dermed Sydslesvigs høyeste punkt. På Aschberg finnes blant annet et vandrerhjem og den cirka 7 meter høye bronsestatuen av rikskansler Otto von Bismarck, som tidligere var en del av Bismarck-tårnet på Knivsbjerg ved Aabenraa. 

Større innsjøer er Wittensee og Bistensee, hvorfra elva Sorge har sitt utspring. I landsbyen Holzbunge ligger naturparkens informasjonssenter Redderhus. Like nord for Hüttener Berge ligger Schleswig og Schlei. Mot øst slutter landskapet mot halvøyene Schwansen og Dänischer Wohld (Jernved).

Referanser
----------

1. ↑  «Herzlich Willkommen im Naturpark Hüttener Berge!». *www.naturpark-huettenerberge.de*. Besøkt 23. januar 2022.
2. ↑  «Hüttener Berge | BFN». *www.bfn.de* **(tysk)**. Arkivert fra originalen 23. januar 2022. Besøkt 23. januar 2022.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
*Se også Foldfjorden i Møre og Romsdal*

**Foldafjorden**, **Foldfjorden** eller bare **Folda** er en fjord i Namsos og Nærøysund kommuner i Trøndelag. Folda er et havområde som ligger utenfor fjorden og strekker seg sørover og Foldafjorden er fjorddelen av dette området. Innerfolda er en lang fjordarm av Foldafjorden og fra starten av Foldafjorden til bunnen av Innerfolda er fjorden 71 kilometer lang. 

Fjorden har innløp mellom Abelvær i nord og øya Jøa i sør og strekker seg innover i en nordøstlig retning. På østsiden av Jøa går Gyltfjorden sørover. Nordøst for innløpet til Gyltfjorden ligger bygda Salsnes. Litt lenger nordøst ligger den lille fjorden Fjærangen. Geisneset deler fjorden i to. På sørsiden fortsetter fjorden østover til Oppløyfjorden. Like etter fjorden har passert nordsiden av Geisneset deler fjorden seg videre i to. Kvisten fortsetter østover, mens Korsnesstraumen går nordover til Kolvereidvågen og Kolvereid. Her starter også Innerfolda som strekker seg 42 kilometer videre innover.

Fylkesvei 769 krysser de ytre delene av denne fjorden og går et lite stykke videre til bygda Lund. Derfra går det Ferjesambandet Hofles–Geisnes–Lund nordover til Geisnes og Hofles på nordsiden av fjorden.

Referanser
----------

1. ↑  *Den Norske los. Bind 4: Farvannsbeskrivelse Statt-Rørvik*. Stavanger: Norges sjøkartverk. 1992. s. 311. ISBN 82-90653-09-3.
2. ↑  Folda på Norgeskart.no fra Statens kartverk

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Bergen landdistrikt**, også benevnt **Domkirkens og Korskirkens landsogn**, var en kommune i Hordaland fylke, Norge. Kommunen (herredet) ble etablert i 1837. I 1835/1875 hadde området 1381/4833 innbyggere. Ved lov av 18. mai 1876 ble Bergen landdistrikt tatt opp i Bergen (som den gang var et eget fylke) fra 1. januar 1877.

Opprinnelsen til Bergen landdistrikt var en grenseoppmåling i årene 1776-89 som skulle fastslå hvor byens grenser skulle gå. Resultatet av dette arbeidet ble opprettelsen av to *landsogn* - som ikke ble underlagt byens jurisdiksjon. *Korskirkens landsogn* som omfattet hele Sandviken ble skilt ut fra Hammer prestegjeld, og *Domkirkens landsogn* som omfattet Kalfaret, Nygård og Møhlenpris.

Herredet omfattet Domkirkens og Korskirkens landsogn, med strøkene Møhlenpris, Nygård, Kalfaret, Sandviken og Ytre Sandviken (totalt ca. 4,7 km²), og byfjellene Fløyfjellet og Sandviksfjellet. Disse inngår i dag i bydelen Bergenhus.

Referanser
----------

1. ↑  Hartvedt, Gunnar Hagen (2009). *Bergen byleksikon*. Kunnskapsforl. s. 20,161. ISBN 9788257317614.

Eksterne lenker
---------------

* Dag Jukvam: *Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen Arkivert 10. mars 2003 hos Wayback Machine.*. Statistisk sentralbyrå (1999).
* Hjemmehørende folkemengde Hordaland 1801-1960. Arkivert 10. juni 2007 hos Wayback Machine. University of Tromsø. Registreringssentral for historiske data.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Bergen hovedbrannstasjon** er Bergen brannvesens hovedkvarter og ligger på Nygårdstangen ved Store Lungegårdsvann, sentralt plassert ved et trafikknutepunkt i Bergen.

Bygningen
---------

Bygningen tegnet av arkitektkontoret Stein Halvorsen AS fikk 1. premie etter en konkurranse i 2000. Brannstasjonen ble oppført mellom 2005-2007. Bygningen har form som en kvart sirkel. Mot trafikkmaskinen virker bakveggen lukket og i stor grad tekket med kobber. Hovedfasaden vendt mot Store Lungegårdsvannet og Fjellsiden er bygget i glass og ubehandlet, sibirsk lerk.

På bakkeplan er det et stort garasjeanlegg. Oppholdsrom, soverom og kantine ligger i 2. etasje og kontorer øverst, sammen med 110-sentralen i Hordaland. Bygningen inneholder også treningsrom og en stor gymsal. 

Bygningen er på totalt 7800 kvadratmeter og hadde en kostnad på 180 millioner. Prosjektets totalkostnad var på 300 millioner kroner.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 5. august 2019. Besøkt 5. august 2019.

Se også
-------

* Corps de Garde (Bergen)
* Gamle Bergen hovedbrannstasjon
* Skansen brannstasjon
* Bergen brannvesen

Eksterne lenker
---------------

* Stein Halvorsen AS
* Bygg.no Arkivert 28. desember 2007 hos Wayback Machine.
* Bergen hovedbrannstasjon - Et signalbygg i bybildet Arkivert 5. august 2019 hos Wayback Machine.
* Bergen Byleksikon på nett, om Hovedbrannstasjonen
**Bergen kommunale kvinnelige industriskole** eller "*Bergen kommunale kvindelige industriskole*", sprang ut fra en privat industri- og husflidskole etablert i 1883 av Anna Kreetz (født i Stettin i 1840). Skolen ble overtatt av Bergen kommune i 1899. Skolen er i dag Årstad videregående skole.

Bakgrunn
--------

Skolen skulle gi fagutdannelse for kvinner og fikk derfor økonomisk støtte fra stat, kommune og fra Brennevinssamlaget. Organisatorisk var skolen underlagt Kirke- og Undervisningsdepartementet.

Første året hadde industriskolen lokaler i Joachim Frieles gt. 1, og flyttet deretter til Sigurds gate 28, hvor den ble værende frem til 1977. På grunn av trangboddhet benyttet også skolen andre lokaler til deler av undervisningen. 

Skolen hadde i starten fire avdelinger, Hovedavdelingen, Avdelingen for finere håndarbeider, Tremåneders kurs og Frikurs for ubemidlede kvinder. Hovedavdelingen var et årskurs med praktiske fag og tegning. Her lærte elevene linsøm for hånd og med maskin, stopping og lapping m.m. I tillegg ble det undervist i strikking. Parallelt med dette lærte elevene rissing og klipping av klær. Avdelingen for finere håndarbeider hadde vekt på brodering, knipling, filèarbeider o.l. Tremåneders kursene vektla ett av fagene linsøm, kjolesøm eller sying av gutteklær. På Frikurset for ubemidlede kvinner ble det undervist i lapping, stopping, tilskjæring av undertøy m.m. Sistnevnte kurs ble for øvrig avviklet allerede i 1909 på grunn av manglende oppslutning.

Elevene ved skolen betalte skolepenger, og alle kurs ble avsluttet med eksamen, og en utstilling av arbeidene som elevene hadde laget. 

Ved kommunesammenslåingen i 1972, ble industriskolen administrativt overført fra Bergen kommune til Hordaland fylkeskommune. Den endret samtidig navn til Bergen husflidskole. Skolen fortsatte imidlertid sin tilværelse i Sigurdsgate 28 ennå noen år. I 1977 da det nye skolebygget på Krohnsminde ble tatt i bruk, flyttet skolen sin virksomhet dit og ble samlokalokalisert med Bergen husmorskole. Med virkning fra 01.01.1982 fikk de to skolene felles administrasjon og ble til Krohnsminde videregående skole. August 2003 slo Krohnsminde Videregående seg sammen med Bergen yrkesskole og ble til Årstad videregående skole, med adresse Fjøsangerveien 38. 

Årstad videregående skole
Arkivmateriale etter "Bergen kommunale kvindelige industriskole", fra perioden 1899 til ca. 1972 oppbevares på Bergen Byarkiv (A-2850). 
Arkivmateriale om Industriskolen etter 1972 (Bergen husflidskole/Krohnsminde videregående skole) finnes hos Hordaland fylkesarkiv.

Eksterne lenker
---------------

* Industriskolen - oppslagsverket oVe, artikkel av Grete Fjeldtvedt, Bergen Byarkiv.
* Bergen byleksikon på nett, om Bergen Husmorskole
* Bergen byleksikon på nett, om Krohnsminde videregående skole
* Bergen byleksikon på nett, om Årstad videregående skole
* Brev til skolen «fra en angrende synder»
Engelsk frokost med egg, bacon, pølse, tomater og *bubble and squeak*.
Full engelsk frokost med egg, bacon, pølser, tomatbønner, tomat, sopp, toast, røstipotet, white pudding og blodpudding.
**Engelsk frokost** (eng. ***Full English breakfast***) er et tradisjonelt morgenmåltid fra England. Måltidet tilbys gjerne til turister som kost i hoteller, pensjonater og vertshus, men det har også en viktig stilling i engelskmennenes oppfatning av morgenmat.[]

I nyere tid er det forholdsvis sjelden blant engelskmenn å spise en tradisjonell engelsk frokost hver dag.[] Maten er temmelig fet, og det stadig økende antall helsebevisste engelskmenn anser engelsk frokost som et måltid for spesielle anledninger.[] Engelskmennenes dagligdagse frokost består nå gjerne av et raskt måltid med frokostblanding og/eller ristet brød (*toast*) med marmelade.[] Grapefrukt er også svært vanlig.[] Lørdag eller søndag morgen er det imidlertid alminnelig å nyte en tradisjonell engelsk frokost i ro og mak.[] På institusjoner hvor man får servert mat, som skoler, universiteter og aldershjem, er det ikke uvanlig at man har full engelsk frokost to-tre ganger i uken og enklere frokost de andre dagene.[]

> The only way to eat well in England is to have breakfast three times a day.
> 
> 
> W. Somerset Maugham
> 
> 

Ingrediensene i engelsk frokost varierer med geografi og smak, og er ikke enestående for England. Skotsk, walisisk og irsk frokost deler mange av kjennetegnene og ingrediensene.[] Hovedelementene er egg og bacon, men for å kunne kalles engelsk frokost behøves flere ingredienser. Til frokosten serveres appelsinjuice og te, og eventuelt kaffe.

Egg og bacon blir vanligvis stekt, men grillet bacon og posjerte egg eller eggerøre er alternativer. Noen av de andre ingrediensene som kan inngå i en engelsk frokost er:

* ristet brød, stekt brød, eller brød med smør
* pølser
* stekte, grillede eller hermetiserte tomater
* sopp
* blodpudding
* bønner i tomatsaus
* sauterte poteter, pommes frites, røstipotet eller *bubble and squeak*
* smakstilsetninger som ketchup og HP-saus

På britiske hoteller og pensjonater kan en engelsk frokost også omfatte andre retter som frokostblandinger, havregrøt, kippers, ristet brød og syltetøy eller marmelade, *kedgeree* eller krydrede og stekte nyrer. Fruktsaft og tørre kornblandinger ble en del av engelskmennenes frokost etter 1950.[] Begrepet *engelsk frokost* brukes til å skille mellom det store tradisjonelle morgenmåltidet og den enklere kontinentale frokosten med te, kaffe, juice og butterdeigshorn. Kaffe til frokost er en kontinental tradisjon som ble introdusert gjennom hotellkosten.[]

Eksterne lenker
---------------

* (en) English breakfast – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |
Hypotenus vist i en rettvinklet trekant.
En **hypotenus** er en rettvinklet trekants lengste side, eller den som er på motsatt side av den rette vinkelen. Hypotenusens lengde kan bli funnet med Pythagoras' læresetning eller ved sinus/cosinus.

Etymologi
---------

Ordet *hypotenuse* stammer fra det latinske ordet *hypotēnūsa*, som er en romanisering av det gammelgreske ordet *hypoteínousa* (*pleurā́* eller *grammḗ*), hunnkjønn presens partisipp-formen av *hypoteínō*, som igjen er en sammensetning av ordene *hypó* («under») og *teínō* («jeg strekker»). Ordet ὑποτείνουσα ble brukt av Platon i Timeus 54d, samt mange andre oldtidsfortattere, som en trekants hypotenus.

En folkeetymologi sier at *tenuse* betyr «side», og dermed at *hypotenuse* betyr en støtte som en propell eller strebepilar, men dette er heller upresist.

Beregning av hypotenusen
------------------------

Vanligvis beregnes hypotenusen størrelse ved Pythagoras’ læresetning.

{\displaystyle \ c^{2}=a^{2}+b^{2}\,}
Hvor *a* og *b* er de respektive katetenes lengde, og *c* er hypotenusens lengde.
Med andre ord er hypotenusen lik roten av summen til den kvadrerte lengden av katetene.

Her betyr *h* hypotenus, *k1* er hosliggende katet, *k2* motstående katet og *v* vinkel.
Hypotenusen kan også beregnes ved hjelp av de trigonometriske funksjonene som kan brukes med en fordel dersom bare én katet og én vinkel mellom katet og hypotenus er kjent, både med cosinus-formelen 

{\displaystyle h={\frac {k\_{1}}{\cos(v)}}}
der *h* er hypotenus, *k*1 er hosliggende katet og *v* er vinkel, og sinus-formelen

{\displaystyle h={\frac {k\_{2}}{\sin(v)}}}
der *k*2 er motstående katet.

Se også
-------

* Rettvinklet trekant
* Katet
* Trigonometri

Referanser
----------

1. ↑  Harper, Douglas. «Hypotenus» **(engelsk)**. Online Etymology Dictionary.
2. ↑  u(po/, tei/nw, pleura/ Liddell, Henry George; Scott, Robert; *A Greek–English Lexicon* hos Perseus Project
3. ↑  Anderson, Raymond (1947). *Romping Through Mathematics*. Faber. s. 52.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** MathWorld
 |
**Bakutis Coast** er den delen av kysten av Marie Byrd Land i Vest-Antarktis som strekker seg fra et punkt ovenfor østsiden av Dean Island til Cape Herlacher, eller mellom Hobbs Coast i vest og Walgreen Coast i øst. Den strekker seg mellom 127°35'W og 114°12'W. Kysten i dette området ligger innenfor flere store isdekte øyer og den særdeles store Getz isbrem. Kysten ble oppdaget av medlemmer av U.S. Antarctic Service, 1939-41, og delvis kartlagt etter flyfoto tatt under Operasjon Highjump, 1946-47, begge ekspedisjonene ledet av admiral Richard E. Byrd. U.S. Geological Survey kartla kysten ferdig fra landmålinger og flyfoto fra U.S. Navy 1959-66.

Bakutis Coast ble navnsatt av Advisory Committee on Antarctic Names og oppkalt etter kontreadmiral Fred E. Bakutis, kommandant i U.S. Naval Support Force i Antarktis, fra 1965 til 1967.

Byrd Station ligger i de indre områdene innenfor Bakutis Coast, rundt 500 kilometer fra selve kysten.[]

Referanser
----------

1. ↑  «Bakutis Coast». Geographic Names Information System, U.S. Geological Survey. Besøkt 20. januar 2020.

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** GNIS **·** SCAR

 |
Isaac Newton portrettert av Godfrey Kneller i 1689
**Hypotheses non fingo** (latin: *Jeg danner ingen hypoteser*) er et berømt sitat fra Isaac Newton, som skriver seg fra essayet *General Scholium* som var lagt til tredjeutgaven av hans Philosophiæ naturalis principia mathematica (utgitt 25. mars 1726).

Det var et tilsvar til dem som offentlig hadde utfordret ham til å gi en forklaring på *årsakene* til gravitasjon heller enn bare å redegjøre for de matematiske prinsippene for bevegelse. Sammen med Ockhams barberkniv er uttrykket en formulering av hvordan det aristoteliske konseptet for naturfilosofi ble forlatt.

Avsnittet hvor uttrykket forekommer lyder:

> Hittil har jeg forklart himmelens og havets fenomener med gravitasjonskraften, men vi har ikke angitt årsaken til denne kraften... ...Men hittil har jeg ikke vært i stand til å finne ut fra fenomenene de egenskaper gravitasjonen har, og jeg danner ingen hypoteser. For det som ikke kan utledes fra fenomenene, må kalles en hypotese, og hypoteser – hva enten de er metafysiske eller fysiske, enten de er av okkult eller mekanisk art – har ingen plass i eksperimentell filosofi.
> 
> 
> Isaac Newton, *Philosophiæ naturalis principia mathematica*
> 
>

Referanser
----------

1. ↑  Fra den norske oversettelsen gjengitt i Anfinn Stigen:*Tenkningens historie* (bind 2), Gyldendal Norsk Forlag 1983, ISBN 82-05-14665-9 , side 457

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | (en) The Mathematical Principles of Natural Philosophy (1729)/General Scholium – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden |