En norsk skipsfører (t.v.) og en matros på fergen MF «Bastø I» på vei inn mot Moss.**Dekksoffiser** er en betegnelse som brukes om skipsoffiserer på handelsskip, nærmere bestemt om navigasjonsutdannet befal, til forskjell fra maskinoffiser.

I Norge må besetning som tjenestegjør som skipsfører, overstyrmann og ansvarshavende vaktoffiser, ofte kalt første- eller andrestyrmann, i henhold til *forskrift om kvalifikasjoner og sertifikater for sjøfolk* og STCW-konvensjonen inneha kompetansesertifikat for dekksoffiser utstedt av Sjøfartsdirektoratet.

Det skilles mellom fem klasser av kompetansesertifikatet, hvor dekksoffiser klasse 5 er det laveste og dekksoffiser klasse 1 er det høyeste. De ulike klassene angir funksjonen innehaveren kan ha på skipet, samt eventuelle begrensninger i skipets bruttotonnasje og fartsområde. Sertifikatklassene blir mellom annet av Sjøfartsdirektoratet forkortet til *D1*, *D2*, *D3*, *D4* og *D5*.

Sertifikatklasser
-----------------

### Dekksoffiser klasse 1, sjøkaptein

Kompetansesertifikat dekksoffiser klasse 1 gir rett til å tjenestegjøre på skip uavhengig av bruttotonnasje og fartsområde som ansvarshavende vaktoffiser, overstyrmann og skipsfører. Kompetansesertifikat dekksoffiser klasse 1 gir enerett til tittelen sjøkaptein.

### Dekksoffiser klasse 2

Kompetansesertifikat dekksoffiser klasse 2 gir rett til å tjenestegjøre som ansvarshavende vaktoffiser på skip uavhengig av bruttotonnasje og fartsområde, overstyrmann på skip uavhengig av bruttotonnasje og fartsområde, samt skipsfører på skip med bruttotonnasje opp til 500 i Nord- og Østersjøfart. Dersom innehaveren har nok relevant fartstid kan vedkommende tjenestegjøre som skipsfører på skip med bruttotonnasje opp til 3000.

### Dekksoffiser klasse 3

Kompetansesertifikat dekksoffiser klasse 3 gir rett til å tjenestegjøre som ansvarshavende vaktoffiser på skip uavhengig av bruttotonnasje og fartsområde, samt overstyrmann på skip med bruttotonnasje opp til 3000 i ubegrenset fartsområde. Dersom innehaveren har nok relevant fartstid kan vedkommende tjenestegjøre som skipsfører på skip med bruttotonnasje under 500 i Nord- og Østersjøfart.

### Dekksoffiser klasse 4

Kompetansesertifikat dekksoffiser klasse 4 gir rett til å tjenestegjøre som ansvarshavende vaktoffiser uansett skipsstørrelse og fartsområde, samt overstyrmann på skip med bruttotonnasje under 500 i Nord- og Østersjøfart. Dersom innehaveren har nok relevant fartstid kan vedkommende tjenestegjøre som skipsfører på skip med bruttotonnasje under 500 i Nord- og Østersjøfart.

### Dekksoffiser klasse 5

Kompetansesertifikat dekksoffiser klasse 5, ofte kalt kalt kystskippersertifikat, gir rett til å tjenestegjøre på skip med bruttotonnasje under 500 i Nord- og Østersjøfart som ansvarshavende vaktoffiser og overstyrmann. Dersom innehaveren har nok relevant fartstid kan vedkommende tjenestegjøre som skipsfører på skip med bruttotonnasje under 500 i Nord- og Østersjøfart.

Stillingsbetegnelser
--------------------

I henhold til *forskrift om kvalifikasjoner og sertifikater for sjøfolk* skilles det mellom tre stillingsbetegnelser for dekksoffiserer; skipsfører, overstyrmann og ansvarshavende vaktoffiser, ofte kalt første- eller andrestyrmann.

* Skipsfører er den som har den øverste myndighet om bord.
* Overstyrmann er den dekksoffiser som har rang nest etter skipsfører og overtar kommandoen på skipet dersom skipsfører blir ute av stand til å ivareta sine plikter.
* Ansvarshavende vaktoffiser på bro og dekk er den som har ansvar for brovakt eller laste-/lossevakten.

Utdanning
---------

Utdanning som dekksoffiser kan fås både ved fagskole og høgskole.

Opptak til fagskoleutdanningen krever fullført og bestått videregående opplæring med fagbrev som matros eller fiske og fangst, samt minimum 30 måneder relevant fartstid på sertifikatpliktig fartøy. Opplæringen gis på to nivå, operativt nivå og ledelsesnivå. Det er krav om bestått operativt nivå for å kunne melde seg opp til sluttvurdering på ledelsesnivå. Fullført opplæring i operativt nivå gir teoretisk kompetanse til å løse kompetansesertifikat for dekksoffiser klasse 4, mens fullført opplæring på ledelsesnivå gir teoretisk kompetanse til å løse kompetansesertifikat for dekksoffiser klasse 1, sjøkaptein.

Opptak til høgskoleutdanningen krever generell studiekompetanse, samt forkurs ingeniør(noen plasser). Alternativt opptak er gjennom Y-veien, hvor opptakskravet er fagbrev som fisker eller matros. Utdanningen er 3-årig bachelor, og gir teoretisk kompetanse til å løse kompetansesertifikat for dekksoffiser klasse 1, sjøkaptein.

For kompetansesertifikat klasse 5 kan teoretisk kompetanse alternativt oppnås ved gjennomført kurs. Disse kursene har gjerne en kombinasjon av undervisning i klasserom, på simulator og hjemmestudie mellom samlingene.

Se også
-------

* Skipsoffiser
* Skipsfører
* Overstyrmann
* Styrmann
* Fartsområde
* Fritidsskippersertifikat

Referanser
----------

1. ↑  «Bokmålsordboka | Nynorskordboka». *ordbok.uib.no*. Besøkt 22. mars 2018.
2. 1 2  «Dekksoffiserer og loser». *www.vilbli.no*. Besøkt 15. desember 2021.
3. 1 2 3  «Forskrift om kvalifikasjoner og sertifikater for sjøfolk - 4. Sertifikatkrav dekksavdeling - Lovdata». *lovdata.no* **(norsk)**. Besøkt 22. mars 2018.
4. ↑  Sjøfartsdirektoratet. «Søk personlig maritimt sertifikat - Sjøfartsdirektoratet». *www.sdir.no* **(norsk)**. Besøkt 27. mars 2018.
5. ↑  «Bli kjent med yrket: Kystskipper». *utdanning.no*. Besøkt 27. mars 2018.
6. ↑  «Forskrift om kvalifikasjoner og sertifikater for sjøfolk - 4. Sertifikatkrav dekksavdeling - Lovdata». *lovdata.no* **(norsk)**. Besøkt 27. mars 2018.
7. 1 2  «Dekksoffiser, heltid». *utdanning.no*. Arkivert fra originalen 11. august 2020. Besøkt 27. mars 2018.
8. 1 2  «Nautikk, ingeniør - bachelor». *utdanning.no*. Besøkt 27. mars 2018.
9. ↑  «Få kystskippersertifikatet D5 - kurs hos Kursguiden.no 2018». *Kursguiden.no* **(norsk)**. Besøkt 27. mars 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |