*For innsjøen i Oppland med samme navn, se Vangsvatnet (Lesja).*
**Vangsvatnet** er en innsjø som ligger i Voss kommune i Hordaland. Kommunesenteret Vossavangen ligger ved nordøstenden av innsjøen. 

Flere dalfører løper sammen ved Vossvangen og innsjøen får tilførsel fra Raundalen, Bordalen, Myrkdalen og Oppheimsvatnet. Den viktigste tilførsel er Vossos hovedløp på 1,5 km fra sammenløpet mellom Strandaelvi og Raundalselvi ved Tvildemoen. Et sund med en terskel på bare 12 meters dyp deler innsjøen i to basseng, det øvre (nærmest Vangen) er dypest med 60 meter (gjennomsnittlig 38 meter).

Kart med E16 (grønt) og Bergensbanen (stiplet tunnel) på nordsiden, og fylkesveien i rødt på sørsiden.
Historisk har vannet ofte vært islagt fra desember til april. Innsjøen er relativt næringsfattig. Det er laks, røye og ål i innsjøen, og det har vært drevet omfattende fiske med garn etter røye. Laks, sjøørret og ål går opp Flagafossen ved utløpet. Vosso mellom Vangsvatnet og Bolstadfjorden har vært en av Norges beste lakseelver. Den marine grensen er 94 meter i området. Om sommeren holder ørreten til i de øverste 2-3 meter, mens røye holder til i dypere vannlag.

Vangsvatnets utløp var opprinnelig trangt slik at Vossevangen var utsatt for oversvømmelse, dette problemet er stort sett bort etter at løpet ble utvidet. I 1719 og 1743 skal vannet ha steget til over kirkegulvet i Vangskyrkja. Ved gjenreisingen etter bombingen i april 1940 ble gatelegemet i sentrum hevet opp til 1,5 meter for å unngå fremtidige flomskader. Utløpet ved Bulken går i et 700 meter langt og smalt juv. Nedbørsfeltet består i stor grad av snaut, bratt fjell med lite naturlig regulering. Fjellene går opp i over 1200 meter og snøsmeltingen kan skape flom. En såkalt 100 års flom vil gi en vannstand på 7 meter over det normale. Den første utvidelsen av utløpet ble gjort i 1865 i regi av Kanalvesenet (NVE). En skadeflom i 1918 førte til at ytterligere tiltak ble vurdert, men ikke gjennomført og flommer skapte fortsatt problemer langs innsjøen og i sentrum. På 1980-ble senking ved tunnel vurdert og ved utvidelse av juvet vurdert. I 1991-1993 ble utløpet utvidet ved at 20 000 m3 ble sprengt bort, det ble samtidig bygget opp en terskel ved utløpet. Senkingen ga mer stabil og noe lavere normal vannstand.

Vossebanens stasjon på Bulken nær Vangsvatnets utløp. Utsikt innover.  Foto: Axel Lindahl, før 1890 
Europavei 16 og Bergensbanen (tidligere Vossebanen) går langs den nordlige bredden. Den gamle bygdeveien går på sørsiden (fylkesvei 311). De ble på 1800-tallet vurdert å anlegge kanal for dampskip langs Vosso fra Bolstadfjorden til Vangsvatnet. Planen ble lagt bort da Vossebanen ble realisert.

Grendene omkring innsjøen har vært bebodd siden vikingtid og folkevandringstid. Voss er et av distriktene i landet med flest gårdsnavn på «-vin».

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 8. juni 2015
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase – Dybdekart.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 8. juni 2015
3. 1 2 3  Gjerdåker, Johannes (1999). *Levande landskap: Vossebygdene - Granvin - Nærøydalen*. Voss: Voss veksel- og landmandsbank. ISBN 8271282875.
4. ↑  Haugen, Thrond O.; Kristensen, Torstein; Nilsen, Tom Ole; Urke, Henning Andre (2017). «Vandringsmønsteret til laksesmolt i Vossovassdraget med vekt på detaljert kartlegging av åtferd i innsjøsystema og effektar av miljøtilhøve». *MiNA fagrapport*. Norwegian University of Life Sciences, Ås. 41. Besøkt 6. april 2020.
5. 1 2  Sægrov, Harald (2000). *Utfisking og fiskeundersøkingar i Vangsvatnet i 1998-99*. Bergen: Rådgivende biologer. ISBN 8276583016.
6. ↑  *Vassdrag og samfunn*. Bergen: Universitetsforlaget. 1971.
7. ↑  *Fisk i vann og vassdrag: om økologien til aure, røyr og laks*. [Oslo]: Aschehoug. 1979. ISBN 8203119433.
8. ↑  Aarseth, I. Nesje, A. & Fredin, O. (2014). *West Norwegian fjords.* Geological Society of Norway (NGF) , Trondheim, 2014. ISBN 978‐82‐92‐39491‐5
9. ↑  Andersen, Bård (1996). *Flomsikring i 200 år*. [Oslo]: Norges vassdrags- og energiverk. ISBN 8241002637.
10. ↑  Rødland, Kjartan (2000). *Tut og køyr!: vegar og vegplanar i Hordaland 1970-2000*. Bergen: Alma mater og Statens vegvesen Hordaland. ISBN 8241902638.
11. ↑  Gubberud, Ivar J. (1983). *Vossebanen 1883-1983: en beretning om Vossebanens tekniske, økonomiske og politiske historie gjennom hundre år*. [Oslo]: Norsk jernbaneklubb. ISBN 8290286058.
12. ↑  Fretheim, Ole (1977). *Biletbok frå gamle Voss 1868-1940*. Voss: eige forl. ISBN 8271310119.
13. ↑  *Kulturhistorisk vegbok*. Bergen: Hordaland fylkeskommune : Nord 4 : Vestkyst. 1993. ISBN 8273260267.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |