**Bohrium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med atomnummer 107 og kjemisk symbol **Bh**.

Historie
--------

Bohrium ble fremstilt for første gang i 1976 av en sovjetisk forskergruppe ved Joint Institute for Nuclear Research i Dubna, og senere av en tysk forskergruppe ledet av Peter Armbruster og Gottfried Münzenberg ved Gesellschaft für Schwerionenforschung (Instituttet for forskning på tunge ioner) i Darmstadt, Tyskland ved å kaldfusjonere 209**Bi** (vismut) og 54**Cr** (krom):

{\displaystyle \,\_{83}^{209}\mathrm {Bi} +\,\_{24}^{54}\mathrm {Cr} \,\to \ \,\_{107}^{262}\mathrm {Bh} +\,\_{0}^{1}\mathrm {n} }
I IUPAC/IUPAP *Transfermium Working Group* (TWG) sin rapport fra 1992 ble den tyske forskergruppen offisielt anerkjent som stoffets oppdager. I likhet med de andre nyoppdagede grunnstoffene 101 – 109 ble det ikke oppnådd enighet om navnevalget før i 1997. Inntil da hadde stoffet det midlertidige navnet **unnilseptium** (kvasi-latinisering av tallene en-null-syv) med kjemisk symbol **Uns**.

Stoffet er oppkalt etter den danske fysikeren Niels Bohr.

Bohriumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Bohrium er et radioaktivt transisjonsmetall. Stoffet er komplisert og kostbart å fremstille, og dette kombinert med den korte halveringstiden gjør at det er forsket lite på bohriums fysiske og kjemiske egenskaper. Det antas at det ved romtemperatur er et fast stoff, og at det har likhetstrekk med rhenium.

### Isotoper

Bohrium har ingen kjente stabile isotoper. Hittil er 9 isotoper kjent, og de mest stabile av de som har er 273**Bh** og 274**Bh** med halveringstid 90 minutter (beregnet), og 275**Bh** med halveringstid 40 minutter (beregnet). Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 minutt, og de fleste kortere enn 1 sekund. Minst én av isotopene, 261**Bh** kan nedbrytes ved spontan kjernespalting (fisjon).

CAS-nummer:54037-14-8

Forekomst
---------

Bohrium forekommer ikke naturlig, men fremstilles i laboratorier.

Anvendelse
----------

Bohrium har ingen bruksområder pr. dags dato, bortsett fra i vitenskapelig forskning.

Referanser
----------

1. ↑  «Brookhaven National Laboratory - National Nuclear Data Center: Isotoptabell for bohrium». Arkivert fra originalen 24. september 2008. Besøkt 26. mai 2008.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |