recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Rex Rotary*** var en av de illegale avisene som ble utgitt under den tyske okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig.

Navnet *Rex Rotary* var enkelt og greit fabrikknavnet på stensilmaskinen som ble brukt. Under krigen kunne sjøl en fri stensilmaskin ha stor symbolsk kraft. Opplaget er anslått til 2000 eksemplarer.

Bak avisen sto den samme gruppen som laget *London-Nytt*. Sentrale personer var Petter Moen, Reidar Østlid og Torvald Larssen. Illustrasjoner ble laget av Per Alveberg og Jack Lund. Aktiviteten i avisorgansasjonen var høy, fram til Gestapo slo til under det såkalte pressekrakket i begynnelsen av februar 1944.

Moen var leder for gruppen bak *Rex Rotary*. Avisen kom med seks svært innholdsrike nummer, i høyt opplag. Moen selv ble arrestert i 1944, og var blant de mange som omkom da fangeskipet DS «Westfalen» forliste på vei til Tyskland.

Referanser
----------

1. 1 2  Side 128. Hans Luihn: *Den frie hemmelige pressen*, Nasjonalbiblioteket (1999) ISBN 82-7965-010-5
2. ↑  Side 23. Hans Luihn (red): *Illegale aviser 1940 – 1945*. AL Biblioteksentralen (1995) ISBN 82-7022-165-1
3. ↑  Side 66. Hans Luihn: *De illegale avisene*, Universitetsforlaget (1960)

Portal: Andre verdenskrig
**Rexhep Kemal Meidani** (født 17. august 1944) er en albansk politiker fra det albanske sosialistpartiet. Han var Albanias president mellom 1997 til 2002.

Han ble utdannet fra det naturvitenskapelige fakultetet ved Universitetet i Tirana i 1966. Frem til 1996 jobbet han som professor og dekanus ved samme universitet. 

Under det første demokratiske valget i Albania i 1991 var han leder av den sentrale valgkomitéen. Og mellom 1992 og 1996 var han leder for det albanske senteret for menneskerettigheter. I 1996 sluttet han seg til det albanske sosialistpartiet og ble senere samme år utnevnt til leder.

Ved valget 24. juli 1997 var Meidani leder for en venstrekoalisjon og ble utnevnt til president.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Sali Berisha** | **Albanias president**(1997–2002) | Etterfølger:**Alfred Moisiu** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** Munzinger (iba)
 |
**Historie i historien** er et litterært virkemiddel eller «conceit», hvor en historie fortelles i handlingen til en annen historie. I det franske språket benyttes uttrykket ***mise en abyme*** om den samme litterære teknikken, selv om dette også kan referere til heraldikken, ved plassering av et bilde av et mindre skjold på et større skjold. En historie i historien kan brukes i romaner, noveller, skuespill, TV-programmer, filmer, dikt, musikk og til og med filosofi. Enkelte historier kan selv inneholde en historie i historien, og det eksisterer også tilfeller hvor enda flere lag har blitt brukt.

I William Shakespeares tragedie *Hamlet* benyttes en vri kalt **skuespill i skuespillet**; et skuespill ved navnet *The Murder of Gonzago* (senere endret til *The Mouse-trap*) blir fremført av noen omreisende skuespillere, etter oppfordring fra prins Hamlet selv. Dette var et av Shakespeares mest yndede virkemidler.

Tilsvarende teknikk kan også benyttes i filmatiseringer, kalt **film i filmen**.
Herodot har populært fått æren av å være den første historikeren
En **historiker** er en person som jobber med faget historie; en som nedskriver og fortolker historien. Det har eksistert historikere i ulike sivilisasjoner i tusener av år.

For å bli historiker i moderne tid er det vanlig å studere historie ved et universitet e.l. til høyere nivå. Tittelen historiker er imidlertid ikke beskyttet, og man kan arbeide med historie uten å ha bakgrunn fra universitetsfaget historie, eller gjennom å opparbeide seg tilsvarende akademisk kompetanse uten formalisert utdannelse. Uttrykket blir også brukt om representanter for andre fag som arbeider med den historiske dimensjonen av sitt fag eller vitenskapshistorie mer allment, for eksempel jurister som arbeider med rettshistorie og medisinere som arbeider med medisinhistorie, som da gjerne betegnes eksempelvis rettshistorikere eller medisinhistorikere.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Historians – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av historiker

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** GND **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC **·** NKC **·** NKC **·** BNE
 |
**Jurby** (mansk: *Jourbee*) er en *parish* (sogndistrikt) i sheadingen Micheal på Man som har i henhold til folketellingen av 2006 659 innbyggere, en liten nedgang fra 677 fra 2001. Sognet er en av tre divisjoner av sheadingen (administrativt område) Michael. De andre to er Ballaugh og Michael.

Sognekirken er Kirk Patrick.

Det er hovedsakelig er jordbruksdistrikt på nord-nordvestkysten av Man, men har også en industripark på gamle Jurby Airfield. Her ligger også Mans nye fengsel som ble åpnet sommeren 2008.

Den gamle flyplassen, *Jurby Airfield*, ble opprinnelig benyttet som en treningsbase under den andre verdenskrig av det kongelige britiske flyvåpen, Royal Air Force (RAF). I løpet av 1950-tallet ble den også benyttet som treningsleir for offiserskadetter på korttidskommisjon for RAF. Kurset varte i tre måneder. Deler er benyttet i dag som industripark. Den gamle rullebanen blir i dag brukt som racerbane for motorsyklister.

I 2009 ble det lenge utsatte *Manx Transport Museum* åpnet i en gammel hangar. Det finnes også et lignende museum i Man, *Manx Transportation Museum*.

Det nye fengselet, *Isle of Man Prison*, med kapasitet for 138 celler, begynte å motta gjester i august 2008. I tillegg til menn vil fengselet også ta imot mindreårige og kvinner. Fengselet har moderne fasiliteter som senter for sport og utdannelse.

Referanser
----------

1. ↑  «Manx Transportation Museum», Isle of Man Guide
2. ↑  «Successful transfer of prisoners to Jurby», Isle of Man Guide

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jurby – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Isle of Man Building Control Districts, viser sognets grenser
* Glenology – Manx Glens, en pågående studie av dalfører på man, deres lokalisering og betydning
* A Manx Notebook, historiske dokumenter
* RAF Jurby Airfield Arkivert 29. juni 2010 hos Wayback Machine. flyplassen
* Luftfoto av Jurby ved Jon Wornham]

| * v
* d
* r
Isle of Man |
| --- |
| Byer | Castletown **·** Douglas (hovedstad) **·** Peel **·** Ramsey | Mans flagg |
| Landsbyer | Andreas **·** Ballabeg **·** Ballasalla **·** Ballaugh **·** Ballure **·** Barregarrow **·** Braaid **·** Colby **·** Cregneash **·** Crosby **·** Dalby **·** Derbyhaven **·** Foxdale **·** Glen Maye **·** Glen Vine **·** Laxey **·** Newtown **·** Onchan **·** Port Soderick **·** Port St Mary **·** Port Erin **·** Ronague **·** St Johns **·** Strang **·** Sulby **·** Tromode **·** Union Mills |
| *Sheadings* | Ayre **·** Garff **·** Glenfaba **·** Michael **·** Middle **·** Rushen |
| *Parishes* | Andreas **·** Arbory **·** Ballaugh **·** Braddan **·** Bride **·** German **·** Jurby **·** Lezayre **·** Lonan **·** Malew **·** Marown **·** Maughold **·** Michael **·** Onchan **·** Patrick **·** Rushen **·** Santon |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames
 |
**Jure Radelj** (født 26. november 1977 i Ljubljana) er en slovensk tidligere skihopper som representerte SSK Ilirija.

Han konkurrerte internasjonalt i årene 1993-2007. Hans beste sesong i verdenscupen og den tysk-østerrikske hoppuka var 2000/01, da han ble nummer 19 sammenlagt i verdenscupen og nummer 18 i Hoppuka. Hans beste individuelle plassering i enkeltrenn i verdenscupen var 6.-plass i Kuopio 2. desember 2000. I kontinentalcupen ble han nummer 6 sammenlagt i 1995/96.

Radelj deltok i VM i 1997, 1999 og 2001, med 21.-plass i storbakken i Lahtis i 2001 som beste individuelle plassering. Han var på det slovenske laget som ble nummer 5 lagkonkurransen i Bischofshofen i 1999 og i lagkonkurransen i storbakken i Lahtis i 2001, og nummer 6 i lagkonkurransen i normalbakken samme år. Han ble nummer 49 i VM i skiflyging i Bad Mitterndorf (Kulm) i 1996 og nummer 29 i Oberstdorf i 1998.

Referanser
----------

Kilder
------

* Jens Jahn, Egon Theiner: *Enzyklopädie des Skispringens*. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider
* Skijumping.pl: Jure Radelj (polsk, besøkt 11. september 2011)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jure Radelj – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata
**Jurasaidae** er en nyoppdaget familie av små og spinkle biller.

Utseende
--------

Små (2,5-3 millimeter), spinkle, blekt gulbrune til mørkbrune biller. Hannene kan overflatisk minne mye om bløtvinger i underfamilien Malthininae, men skiller seg fra disse på at de ikke har store, påfallende, ytre kjønnsorganer. Hodet er kort og bredt med rundet utstående fasettøyne, antennener er litt kraftig trådformede, omtrent halvparten så lange som kroppen. Pronotum er firkantet, bredere enn langt. Dekkvingene er jevnbrede, nokså tynne, og forkortede slik at de bare dekker omtrent halve bakkroppen. Beina har noe forlengede hofter (coxae), tykke lår (femora), rette legger (tibiae) og smale, fem-leddete føtter (tarser). Hunnene er helt ulike hannene, larvelignende (neoteniske). Hode og antenner er normalt utviklede for et voksent insekt, kroppen er tynnhudet larvelik. Larvene er sylindriske, tynnhudete, skinnende hvite.

Levevis
-------

Arten lever på bakken under løvstrø, larvene lever trolig av å suge ut væske fra sopphyfer.

Utbredelse
----------

Gruppen er bare kjent fra den Atlantiske skogen i Brasil, et sterkt truet habitat. De er funnet både i regnskog og i tørrere krattskog (caatinga).

Systematisk inndeling
---------------------

Selv om artene overflatisk minner om bløtvinger, viser molekylære studier at de er nærmere beslektet med smellere, dette støttes av noen trekk ved larvene.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien Smellere, Elateroidea
			* Familien **Jurasaidae** Rosa, Costa, Cramp & Kundrata, 2020
				+ Slekten *Jurasai* Rosa, Costa, Cramp & Kundrata, 2020
					- *Jurasai digitusdei* Rosa, Costa, Cramp & Kundrata, 2020
					- *Jurasai itajubense* Rosa, Costa, Cramp & Kundrata, 2020
				+ Slekten *Tujamita* Rosa, Costa, Cramp & Kundrata, 2020
					- *Tujamita plenatulum* Rosa, Costa, Cramp & Kundrata, 2020

Referanser
----------

1. ↑  Simone Policena Rosa, Cleide Costa, Katja Kramp og Robin Kundrata (2020) Hidden diversity in the Brazilian Atlantic rainforest: the discovery of Jurasaidae. a new beetle family (Coleoptera, Elateroidea) with neotenic females. *Scientific Reports* 10, 1544.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Jurasaidae* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Jurasaidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Tubb 2000**, også kjent som T2K, er en amerikansk sylinderlåsrifle som ble designet av David Tubb og Rock McMillan for langholdsskyting. Den har blitt produsert i USA av McMillan Brothers Rifle Company. David Tubb er en merittert skytter, og har vunnet det amerikanske mesterskapet i NRA Highpower Rifle 11 ganger og ble i 2015 ICFRA Palma-verdensmester i veteranklassen.

I likhet med SIG Sauer 200 STR kan pipen på Tubb 2000 skiftes av brukeren, og på denne måten kan samme rifle brukes til en rekke kamringer. Våpenet har justerbart skjefte, sikter, grep og avtrekker, og har en støtabsorberende kolbe istedenfor munningsbrems.

Etterfølgeren til Tubb 2000 ble lansert i 2017, og heter **Tubb ATR** (Advanced Tactical Rifle).

Referanser
----------

1. 1 2  Anderson, Dave. «The T2K: a great shooter designs a great rifle.». Besøkt 24. august 2015.
2. ↑  «High Power Rifle». Massachusetts Rifle Association. Arkivert fra originalen 5. mars 2016. Besøkt 24. august 2015.
3. ↑  «New Tubb Gun by David Tubb -». *The Firearm Blog* **(engelsk)**. 17. februar 2017. Besøkt 8. juli 2022.
***Menschen am Sonntag*** er et tysk stumfilmdrama fra 1930 regissert av Curt og Robert Siodmak fra dreiebok av Billy Wilder. Filmen omhandler det daglige livet til en gruppe unge mennesker en sommerdag i mellomkrigstidens Berlin.

Filmen anses i dag for å ha vært svært innflytelsesrik, ikke bare i Tyskland, men også Hollywood. I tillegg til de to brødrene Siodmak og Wilder bidro flere andre personer som skulle bli viktige skikkelser innen filmen, både i hjemlandet og internasjonalt, som Edgar G. Ulmer (produsent), Fred Zinnemann (filmfotograf) og Eugen Schüfftan, (utvikler av spesialeffekter)

Handling
--------

Historien begynner ved Zoologischer Garten stasjon en lørdag morgen, og følger fem sentrale karakterer over en helg. Wolfgang, en kjekk ung mann, legger merke til en attraktiv ung kvinne, ser ut til å vente på en person som ikke har dukket opp. Han tar henne med for å spise iskrem, og inviterer henne til en piknik dagen etter. Erwin arbeider som drosje-sjåfør. Han får en telefon fra kjæresten Annie, som planlegger at de skal på kino den kvelden.

Når han kommer hjem fra jobb den kvelden krangler de kontinuerlig, mens de forbereder seg på å gå på kino. Neste morgen reiser Erwin og Wolfgang sammen på et tog til Nikolassee, akkompagnert av Christl og venninnen hennes Brigitte. Annie blir hjemme, og sover hele dagen. De fire turistene går på piknik, svømmer i sjøen og spiller plater på en bærbar grammofon. Wolfgang flørter med Brigitte, til Christls irritasjon.

Skuespillere
------------

* Erwin Splettstößer
* Brigitte Borchert
* Wolfgang von Waltershausen
* Christl Ehlers
* Annie Schreyer
* Kurt Gerron
* Valeska Gert
* Heinrich Gretler
* Moriz Seeler
* Ernö Verebes

Referanser
----------

1. ↑  Berlinalen hjemmeside Arkivert 11. februar 2007 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Menschen am Sonntag* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Menschen am Sonntag* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Menschen am Sonntag* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Menschen am Sonntag* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Menschen am Sonntag* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Menschen am Sonntag* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Menschen am Sonntag* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (de) *Menschen am Sonntag* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *Menschen am Sonntag* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Menschen am Sonntag* på Silent Era Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Mensjikovpalasset** (russisk: Меншиковский дворец) er et barokt byggverk i St. Petersburg, som ligger ved Store Neva på Vasilij-øya. Palasset var den første stenbygningen i byen. Siden 1981 har palasset vært et offentlig museum, som en del av Eremitasjen.

Palasset ble bygd fra 1710 som residens for guvernøren i St. Petersburg, general Aleksandr Danilovitsj Mensjikov. Bygget ble tegnet av den italienske arkitekten Giovanni Maria Fontana, senere av den tyske arkitekten Gottfried Schädel. Palasset ble åpnet i 1713, men byggingen holdt frem til 1727, da Mensjikov og hans familien ble forvist til Sibir og eiendomen konfiskert.

I 1731 ble en kadettskole etablert som tok i bruk palasset og et nabobygg. På slutten av 1800-tallet ble Mensjikovpalasset restaurert og tatt i bruk som museum for kadettkorpset. I 1924 ble museumssamlingene flyttet til Eremitasjen og andre museum. I perioden 1956-1981 ble palasset restaurert enda en gang og åpnet for publikum som en del av Eremitasjen med en samling av russisk kunst fra sent 1600-tall og tidlig 1700-tall.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Restoration work in the Menshikov Palace» **(engelsk)**. The State Hermitage Museum. Arkivert fra originalen 9. januar 2010. Besøkt 10. november 2012.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Menshikov palace in Universitetskaya enbankment – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) The State Hermitage Museum: Artikkel om restaureringen av Mensjikovpalasset Arkivert 9. januar 2010 hos Wayback Machine.
* (en) Worldwalk.info: Side om Mensjikovpalasset

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
**Mentalisering** kan defineres som «evnen til å trekke slutninger om mentale tilstander hos en selv og andre». Å kunne trekke slutninger om andres atferd og indre mentale liv gjør det mulig å forutsi andres atferd og ut i fra dette igjen regulere sin egen. For å kunne trekke disse slutningene, må man forstå andres og ens egne mentale tilstander (tro, motiver, emosjoner, ønsker og behov). Man tenker seg at evnen til å gjøre dette legger til rette for og bedrer sosial interaksjon.

Implisitt og eksplisitt mentalisering
-------------------------------------

Mesteparten av tiden mentaliserer mennesker implisitt. Mentaliseringsevnen er da refleksstyrt og spontan. Man tilpasser seg andre ved å justere tonefall, graden av avansert språk, kroppsspråk og øyekontakt. Eksplisitt mentalisering innebærer å utforske andre mulige synspunkter og måter å forstå på. Den eksplisitte mentaliseringen krever at man er åpen for mulige tolkninger.

Mentalisering og affekt
-----------------------

Et menneske i affekt kan ha svekket eksplisitt mentaliseringsevne og sette likhetstegn mellom sin forståelse av virkeligheten og virkeligheten selv.

Svikt i mentalisering og dårlig psykisk helse
---------------------------------------------

Dårlig mentalisering kan i sin ytterste konsekvens føre til dårlig psykisk helse. Rothschild-Yakar et al. har utført en studie der de så på hvilken rolle mentalisering og relasjoner til foreldre kan være prediktorer for spiseforstyrrende atferd. Utvalget besto av pasienter med alvorlig anorexia nervosa – binging/purging type, samt en kontrollgruppe. Gjennom testen «Reflective Functioning Scale» (RF-skala), utviklet av Fonagy et al. (1998) fant man en korrelasjon mellom lav mentaliseringsevne og større «drive for thinness». Når man så på relasjonen til foreldre, fant man også en korrelasjon gjennom QRI (Quality of Relationship With Parents), utviklet av Pierce (1994). Forfatterne konkluderte med at lav mentaliseringevne og en dårlig relasjon med foreldre kan være påvirke hvor predisponert individer er for utviklingen av en eventuell spiseforstyrrelse. De bemerker også at utvalget var relativt lite (34 i eksperimentgruppe og 35 i kontrollgruppe) og begrenset til en subtype av anorexia nervosa.

Se også
-------

* Empati

Referanser
----------

1. 1 2 3  
Rutherford, H. J. V. Wareham , J. D. Mayes, L. C. Vrouva, I. Fonagy, P. & Potenza, M. N. (2010). «Sex differences moderate the relationship between adolescent language and mentalization». *Personality disorders: Theory, research, and treatment* **(engelsk)**. 3 (4): 393-405. PMID 22800178. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. ↑  Wallroth, Per (2011). *Mentaliseringsboken* **(norsk)**. Arneberg Forlag. ISBN 9788282200400.
3. ↑  Rothschild-Yakar, L.; Levy-Shiff, R.; Fridman-Balaban, R.; Gur, E.; Stein, D (2010). «Mentalization and relationships with parents as predictors of eating disordered behavior». *The Journal of Nervous and Mental Disease* **(engelsk)**. 198 (7): 501-507. PMID 20611053. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** GND
 |
**Sturla Brørs** (født 25. september 1890 i Namdalseid, død 17. november 1986 i Levanger) var en norsk folkehøgskolelærer og forfatter. Han skrev romaner, dikt, teaterstykker for amatørteater og lokalhistorie, blant annet bygdeboka for hjembygda.

Etter å ha tatt lærerutdanning var han lærer ved Vefsn folkehøgskole 1911–1912, deretter på Sund, Dovre og Namdals folkehøgskole. Fra 1932 var han rektor på Nordmøre folkehøgskole i Surnadal.

Han debuterte som forfatter i 1918 med amatørteaterstykket *Tater-gjenta*, og fulgte opp med romanen *Dei tri brørne og den gamle mannen* i 1925. I romanen drøftet han omforminga i bygdene i møtet mellom tradisjoner og den nye tids krav, og bondens tilknytning til gården.

Som pensjonist bosatte han seg på Levanger, og skrev om lokal historie, blant annet artiklene «Om levekår og arbeid i Namdalseid i 1850-1870-åra» (1965) og «Gammal tru og sed og skikk» (1979) og bøkene *Ei grend og folket der, Brørs-grenda, Namdalseid* (1964), *Namdalseid, bygd, gard, ætt* (1974) og *Gjømt, men ikkje glømt : det hende i ei trønderbygd* (1980).

Han er far til lokalhistorikeren Styrkår Brørs og bestefar til langrennsløperne Sigurd og Sturla Brørs.

Referanser
----------

1. 1 2   Historisk befolkningsregister, Historisk befolkningsregister ID pc00000003654797, verkets språk bokmål, besøkt 17. desember 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Trønder-Avisa, Arne Strand, «Sturla Brørs til minne», utgitt 21. november 1986[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Sturla Brørs, (25.september 1890 - 17.november 1986).», besøkt 31. desember 2022[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Trønder-Avisa, type referanse dødsannonse, utgitt 20. november 1986[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Olav A. Loen. *Bygda gav diktarsyn*. Rune forlag, 1970 (ebok)
6. ↑  Sturla Brørs 1890-1986 Arkivert 30. oktober 2015 hos Wayback Machine. BRØRS, EI GREND OG FOLKET DER, BRØRSGRENDA I NAMDALSEID

Litteratur
----------

* Kristian Halse. «Sturla Brørs, folkehøgskolemannen, diktaren og lokalhistorikaren. Skisser til eit bilete» I: *Årbok for Namdalen*, 1987

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF
 |
**Sture Janson** (født 25. juni 1943 i Bodø) er en norsk bassgitarist. Han er aktiv innen både jazz og klassisk musikk.

Janson medvirket i en rekke band ledet av Knut Kristiansen, Øystein Sunde, Ivar Antonsen trio, Jan Garbarek, Terje Bjørklund, Espen Rud, Fred Nøddelund, Roy Hellvin, Paul Weeden, Rowland Greenberg (*How about you?* 1988), Per Borthen, Eivin Sannes (*Sandu* 1991, *Jubilee* 1997), Halvard Kausland, Harald Gundhus, Einar Iversen (*Who can I turn to*, 1991), Thorgeir Stubø, Ditlef Eckhoff og nå senest, i Ola Calmeyer's kvartett, Laila Dalseth/Totti Bergh kvintett og Knut Mikalsen's trio (med Håvard Graff). 

Fra 1972 til 1976 spilte han også i Oslo-Filharmonien, Den Norske Operaens orkester og Per Nyhaugs studioband. Fra 1972 til 1980 spilte han dessuten med Radiostorbandet. Videre har han spilt inn plater med Oriental Sunshine (*Dedicated to the bird we love*, 1969), Lars Klevstrand (*Frie hender*, 1981), den irske jazzgitaristen Louis Stewart (*Good news*, 1986) og Turid Elisabeth Nygård (*Jula er for alle*).

Referanser
----------

1. ↑  biografi Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine. fra Norsk Musikkinformasjon (17.11.06)

Eksterne lenker
---------------

* Biografi fra Jazzbasen.
* Diskografi fra Jazzbasen.

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND
 |
**«If I Knew You Were Comin I'd've Baked a Cake»** er en amerikansk populærmusikksang med melodi og tekst av Al Hoffman, Bob Merrill og Clem Watts. Den ble publisert i 1950.

Den store hitversjonen i USA ble spilt inn av Eileen Barton i januar 1950. Innspillingen ble utgitt av National Records med katalognummer 9103.

En annen versjon ble spilt inn på plate av Georgia Gibbs. Innspillingen ble gjort 16. februar 1950 og utgitt av Coral Records med katalognummer 60169.

En britisk versjon ble spilt inn på plate av Gracie Fields i 1950 og har siden blitt brukt i en reklamekampanje på britisk TV.

En annen versjon ble spilt inn av Betty Harris og et kor, med Art Mooney's Orchestra. Innspillingen ble gjort 19. februar 1950 og utgitt av MGM Records med katalognummer 10660.

Bing Crosby og Bob Hope spilte inn en versjon sammen som utvidet standardteksten til å innbefatte vers om å lage et måltid og å forberede en gås.

I Australia ble en versjon spilt inn på plate av June Hamilton i mai 1950 og utgitt av Pacific Records med katalognummer 10-0030.

Denne sangen ble brukt i en sketsj i *Sesame Street* med Ernie og Cookie Monster, da Cookie Monster ønsket seg en cookie, men i stedet måtte slå seg til ro med en fødselsdagskake, laget av Ernie. Han spiser den vilt opp. Da Cookie Monster først ser den ferdige kaken utbryter han: «Oh! I wish it was a cookie».

En versjon ble brukt som åpningstema på *Exit 57*, en sketsjkomiserie som ble vist på Comedy Central, med Stephen Collins, Paul Dinello, Jodi Lennon, Mitch Rouse og Amy Sedaris i hovedrollene.

Manhattan-bandet The Maxes spilte i 2008 inn en versjon som en del av en samling med tolv Al Hoffman-sanger kalt *The Maxes Sing Al Hoffman*.

Visse versjoner av sangen innefatter teksten *«If I knew you were comin' I'd've baked a cake this morning»* istedenfor *«how'd you do».*

Norsk versjon
-------------

Egil Hagen har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Takk for det». Aage Braarud, sang, med Robert Levins orkester har spilt inn sangen. Den ble utgitt på 78-platen HMV A.L. 3093 i 1950.

Listeplasseringer
-----------------

| Artist | Liste | Høyeste  plassering | Uker på listen | Dato for listeplassering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eileen Barton | USAs flagg Billboard Best Sellers In Stores-listen | # 1 | 15 | 3. mars 1950 |
| Georgia Gibbs | USAs flagg Billboard Best Sellers In Stores-listen | # 21 | 6 | 17. mars 1950 |

Referanser
----------

1. ↑  National Records in the 3001 to 25000 series
2. ↑  Coral Records in the 60000 to 60499 series
3. ↑  MGM Records in the 10001 to 10499 series
4. ↑  Se plateetiketten
5. 1 2   Whitburn, Joel (1973): *Top Pop Records 1940-1955*. Record Research
**Yasmina** «**Nina**» **Bouraoui**, (arabisk:نينا بو راوي; født 31. juli 1967 i Rennes) er en fransk forfatter. Hun er vokst opp i Algerie og Frankrike og bor i Paris.

Nina Bouraouis første roman, *La voyeuse interdit*, kom ut i 1991 og skildret en innestengt muslimsk jentes voldsomme opprør mot familien og tradisjonen. Idag regnes Bouraoui som en av Frankrikes betydeligste forfattere og er oversatt til en lang rekke språk. For romanen *Mes mauvaises pensées* (norsk oversettelse: *Mine onde tanker*), som kom ut i 2005, mottok forfatteren Prix Renaudot. Bouraoui har også høstet andre prestisjefylte priser og flere ganger vært nevnt i forbindelse med Nobels litteraturpris.

Noen tilbakevendende temaer i forfatterskapet hennes er identitet, begjær, (homo)seksualitet, minne og barndom. Hun sier seg å være inspirert av blant andre Marguerite Duras, Annie Ernaux og Violette Leduc.

Bouraoui har også markert seg som sangskriver, blant annet med to sanger for Céline Dion, Immensité and Les paradis. Sangene er å finne på Céline Dions album D’elles, som kom ut i mai 2007.

Norske oversettelser
--------------------

2008 - *Mine onde tanker* (*Mes mauvaises pensées*, 2005), norsk oversettelse av Kristina Solum

2013 - *Kyssa våre er ein avskjed* (*Nos baisers sont des adieux*, 2010), norsk oversettelse av Margunn Vikingstad

2020 - *Alle mennesker har en naturgitt trang til å vite* (*Tous les hommes désirent naturellement savoir*, 2018), norsk oversettelse av Gøril Eldøen

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Nina\_Bouraoui, besøkt 22. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator xx0024122, besøkt 23. november 2019[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  ; *Autorités BnF*; besøksdato: 10. oktober 2015.
4. ↑   www.culture.gouv.fr[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Rognlien (26. august 2013). «Jenta som ikke ble gutt». *dagbladet.no* **(norsk)**.
* Mortensen, Ellen (2019). «Affekt, hybriditet og trans-figurasjon i Nina Bouraouis Garçon manqué». *Norsk litteraturvitenskapelig tidsskrift*. 02 **(norsk)**. 22: 168–181. ISSN 1504-288X. doi:10.18261/issn.1504-288X-2019-02-04.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** ICCU **·** CiNii **·** MusicBrainz
 |
***No Love Deep Web*** (stilisert som ***NØ LØV∑ D∑∑P W∏B*** eller bare ***NO LOVE DEEP WEB***) er det andre studioalbumet til den eksperimentelle hiphop-gruppen Death Grips. Det ble selvutgitt av gruppen online som en fri nedlastning 1. oktober 2012. Det ble spilt inn fra mai til august 2012, og viser hva gruppen har skildret som en mørkere og mer minimalistisk stil enn tidligere. Albumet ble lekket av gruppen selv på grunn av komplikasjoner over utgivelsesdatoen med plateselskapet Epic, som senere droppet dem. Albumet ble senere tilgjengelig for kjøp via gruppens eget konsern, Third Worlds, samt via Harvest Records.

Albumets utgivelse ble møtt med stor oppmerksomhet fra online mediegrupper, hovedsakelig på grunn av sitt seksuelt eksplisitte albumcover, som er et bilde av gruppemedlemmet Zach Hills erigerte penis, med albumtittelen skrevet på langs. Utgivelsen fikk generelt gode anmeldelser fra kritikerne som roste dets kompleksitet.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 18. mars 2017. Besøkt 17. mars 2017.
2. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *No Love Deep Web* på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) *No Love Deep Web* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) *No Love Deep Web* på AllMusic Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
***Praey for the Gods*** er et action-eventyrspill utviklet av No Matter Studios. Utviklingen av spillet startet i 2014, og fra januar 2016 jobbet studioet fulltid i Seattle. I oktober 2015 ga studioet ut en trailer til spillet på YouTube. Spillet ble utgitt 14. desember 2021 for Xbox One og Xbox Series X/S.

Handling
--------

Spilleren begynner eventyret strandet på en frossen øy, uten noen ekstra våpen eller utstyr, og må søke etter forskjellige ressurser (våpen, forsyninger, og så videre) for å overleve i det frosne landskapet. Spillet bruker et utmattelsessystem. Over tid vil karakteren bli sulten, utmattet eller avkjølt, noe som påvirker spilleren ytelse negativt. Løping øker sult-følelsen raskere. Hvis man blir fanget i en iskald kuling eller i vann, må karakteren finne ly og tenne bål før kulden påvirker helse alt for mye.

Det finnes også forskjellige muligheter spredt rundt over hele kartet, for å holde disse problemene i sjakk, selv om det er sterkt tilrådelig å jakte, produsere mat, og hvile når dette er nødvendig. Ulike ressurser kan for eksempel bli funnet i kasser, kastet av dyr eller fiender, eller ligge spredt over resten av miljøet. Det er også mulig å gå på skattejakt, som involverer gåter, for å få tak i noen av gjenstandene spilleren behøver. Våpen har visse nivåer, i forhold til hvor enkelt de kan oppnås.

Referanser
----------

1. ↑  80.lv. «Prey for the Gods: The Game of Battling Bosses». *80.lv*. Besøkt 2. februar 2017.
2. ↑  «No Matter». *preyforthegods.com*. Arkivert fra originalen 19. mars 2017. Besøkt 2. februar 2017.
3. ↑  «Prey for the Gods is now going through Kickstarter». *Destructoid* **(engelsk)**. Besøkt 2. februar 2017.
4. ↑  «Prey for the Gods (Game) - Giant Bomb». *Giant Bomb* **(engelsk)**. Besøkt 2. februar 2017.
5. ↑  «Prey for the Gods Developer Talks Shadow of the Colossus, Gameplay, Multiplayer | Hardcore Gamer». Besøkt 2. februar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Praey for the Gods* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *Praey for the Gods* på OpenCritic Rediger på Wikidata

* (en) *Praey for the Gods* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *Praey for the Gods* hos Internet Game Database Rediger på Wikidata
* Spilltraileren, fra YouTube

Portal: Videospill
En **tjenestekonto** eller **applikasjonskonto** er en digital identitet brukt av en applikasjonsprogramvare eller tjeneste for å interagere med andre applikasjoner eller operativsystemet. De brukes ofte for maskin-til-maskin-kommunikasjon (M2M), for eksempel programmeringsgrensesnitt (API). Tjenestekontoen kan være en priviligert identitet innenfor konteksten av applikasjonen.

Oppdatering av passord
----------------------

Lokale tjenestekontoer kan interagere med forskjellige komponenter av operativsystemet, hvilket gjør koordinering av passordendringer vanskelig. Dette medfører at passord til tjenestekontoer i praksis sjelden byttes, hvilket utgjør et betydelig sikkerhetsspørsmål for en organisasjon.

Noen typer tjenestekontoer har ikke passord.

Vide tilganger
--------------

Tjenestekontoer brukes gjerne av applikasjoner for å få tilgang til databaser, kjøre batch-jobber eller skript, eller for å gi tilgang til andre applikasjoner. Slike priviligerte identieter har ofte vide tilganger til virksomhetens underliggende datalagre som ligger i applikasjoner og databaser.

Passord for slike kontoer er ofte bygget inn og lagret i klartekst-filer, hvilket gir en sårbarhet som kan repliseres på tvers av flere tjenere for å gi feiltoleranse for applikasjoner. Denne sårbarheten utgjør en signifikant risiko for en organisasjon fordi applikasjonen ofte huser akkurat den type data som er interessante for avanserte vedvarende trusler.

Tjenestekontoer er en ikke-personlig digital identitet og kan deles.

Misbruk
-------

Google Cloud lister opp flere muligheter for misbruk av tjenestekontoer:

* Eskalering av privilegier: Noen utgir seg for å være tjenestekontoen
* Spoofing: Noen etterligner tjenestekontoen for å skjule sin identitet
* Ikke-fornektelse (*non-repudiation*): Utførelse av handlinger på på sine vegne med en tjenestekonto i tilfeller hvor det ikke er mulig å spore handlingene til misbrukeren)
* Informasjonsavsløring: Uvedkommende henter ut informasjon om infrastruktur, applikasjoner eller prosesser

Se også
-------

* Kerberos Service Account, en tjenestekonto i Kerberos (protokoll)
* Administrert tjenestekonto, en tjenestekonto innen administrerte tjenester (*managed services*)
* Priviligert identitetskontroll (*privileged identity management*)
* Programvarerobot

Referanser
----------

1. ↑  «Understanding service accounts | IAM Documentation». *Google Cloud* **(engelsk)**. Besøkt 5. januar 2023.
2. ↑  «How to Manage and Secure Service Accounts: Best…». *BeyondTrust* **(engelsk)**. Besøkt 5. januar 2023.
3. 1 2 3 4 5  «Ldapwiki: Service Account». *ldapwiki.com*. Arkivert fra originalen 5. januar 2023. Besøkt 5. januar 2023.
4. ↑  «Best practices for working with service accounts | IAM Documentation». *Google Cloud* **(engelsk)**. Besøkt 5. januar 2023.
5. ↑  «Best practices for working with service accounts | IAM Documentation». *Google Cloud* **(engelsk)**. Besøkt 5. januar 2023.
**Morten Krüger Hæstad** (født 11. mars 1987) er en norsk fotballspiller som spiller for Hønefoss. 

Han ble november 2002 tatt opp i stallen til Starts rekruttlag. Samme år medvirket i *Proffdrømmen* på TV3. Han hadde tidligere spilt for lokalklubben Randesund. I 2003 signerte Hæstad en kontrakt som gjorde han til Start-spiller til og med 2006-sesongen. I 2004 gjorde han sin debut for A-laget da han kom på på slutten av en kamp mot Strømsgodset, som var siste seriekamp det året. Start vant for øvrig kampen 2-1. 

I 2005 fikk Morten Hæstad lite spilletid. Han spilte bare for rekruttlaget sett bort i fra et innhopp mot Lyngdal i cupens første runde. Derfor ble han leid ut til Tønsberg som på den tiden spilte i 1. divisjon. Det ble en positiv opplevelse og Morten Hæstad fikk mye spilletid. Han bidro også til at Start 2 rykket opp til 2. divisjon fra 3. divisjon. I 2006-sesongen ble han leid ut igjen, denne gangen til Haugesund. Etter at Haugesund havnet på en niendeplass det året ble Morten Hæstad erklært en av årets spillere. Han debuterte for Norges U-landslag i oktober 2006. 

Etter at Alex Valencia ble skadet i 2007 ble det mye mer spilletid for Morten Hæstad det året. 9. april fikk han sin debut i sesongens første kamp borte mot Aalesund, en kamp som endte med 2-4 seier til Start. Morten Hæstad scoret et av målene. Etter at Alex Valencia ble solgt stod plutselig Morten Hæstad som eneste primære høyrekant på A-laget. 

Hæstad er lillebror til Kristofer «Doffen» Hæstad som spiller for Vålerenga. 

Den 15. februar 2008 signerte Morten Hæstad en ny kontrakt med Start som binder han til klubben fram til 2012. I august 2011 gikk han til Kongsvinger.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Morten Hæstad – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (no) Morten Hæstad – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Morten Hæstad – FBref Rediger på Wikidata

  


| * v
* d
* r
Hønefoss Ballklubb – 2023 |
| --- |
| 
* 1 Strandberg
* 3 Rydje
* 4 Muqkurtaj
* 5 Slemdal
* 6 Svendsen
* 7 Wang
* 8 El Amrani
* 9 Svensson
* 10 el Ghaouti
* 11 Ringberg
* 13 Ulshagen Jorde
* 14 Kuisch
* 15 Grimstad
* 17 Frøhaug
* 19 Delerud Volden
* 20 Aslaksen
* 21 Nestaker
* 23 Nilsen Bukten
* 26 Byttingsvik
* 27 Ghirmay
* 28 Mala
* 29 Groven
* 67 Lumanza

Hovedtrener: Halle
Assistenttrener: Dalen
Assistenttrener: Jankovic
 |
***ORDO – årbok for organiseringen av økonomi og samfunn*** (tysk: *ORDO - Jahrbuch für die Ordnung von Wirtschaft und Gesellschaft*) er et tysk tidsskrift for samfunnsøkonomi og sosialvitenskap.

Tidsskriftet ORDO ble grunnlagt 1948 av økonomen Walter Eucken og juristen Franz Böhm. Eucken og Böhm regnes begge som grunnleggerne av den samfunnsvitenskapelige og politiske retning kalt ordoliberalisme. Tidsskriftet ORDO er et forum for diskusjon av grunnleggende sosialøkonomiske og politiske spørsmål, i Tyskland såvel som internasjonalt.

Referanser
----------

1. ↑  «ORDO - Jahrbuch für die Ordnung für Wirtschaft und Gesellschaft» **(tysk)**. Verlag für Wirtschaftwissenschaften und Soziologie Lucius & Lucius, Stuttgart. Besøkt 2. august 2015.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Tyskland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISSN **·** ISSN
 |
OSB-overflate.
En bit av en OSB-plate, sett fra siden.
En **OSB-plate** (fra engelsk: *oriented strand board*) er en trefiberplate bestående av tynne finerflis og trefiberspon bundet i spesifikke retninger med voks og syntetisk harpiks under trykk. Når OSB-plater velges i stedet for sponplater skyldes det gjerne at OSB-plater er sterkere enn sponplater, det vil si at dersom man har én OSB-plate og én sponplate som har de samme dimensjonene, vil OSB-platen være den sterkeste. I tillegg er OSB-plater billigere enn sponplater. OSB-plater kan ha en grov og broket overflate med individuelle striper på rundt 2,5 cm × 15 cm, som ligger ujevnt over hverandre. Det lages OSB-plater i mange ulike tykkelser og av ulike typer.

Teknologien for å produsere OSB-plater ble oppfunnet av Armin Elmendorf i USA.

Bruksområder
------------

OSB-plater brukes mye som undertak, veggkledning, gulvunderlag og i møbelproduksjon, og er en god erstatning for sponplater. OSB-plater kan lakkes og males.

Produksjon
----------

Platene produseres under press og varmebehandling slik at treflisene komprimeres og bindes sammen med tresponet og harpiksen. Enkeltpaneler blir deretter kuttet fra mattene til ferdige størrelser. Platene leveres med og uten fals. OSB-plater selges vanligvis i følgende tykkelser: 9, 12, 15, 18 og 22 millimeter.

Typer
-----

OSB er delt inn i fire kategorier: 

* OSB 1 brukes mye til møbelproduksjon og innvendig veggkledning; OSB 1-plater tåler ikke fukt.
* OSB 2 brukes for det meste i spesielle konstruksjoner i tørre rom; den tåler ikke fukt så bra, men har god bæreevne.
* OSB 3 er den vanligste å se i norske byggevareforretninger. Platen brukes ofte som undertak og veggkledning, ettersom den normalt skal tåle fukt i kortvarige perioder.
* OSB 4 egner seg best til tunge strukturer fordi den er sterkere enn de tre andre kategoriene, men er ikke veldig populær ettersom den er mye dyrere i innkjøp.

Relaterte produkter
-------------------

* Kryssfinér
* Sponplate
* MDF
* Trefiberplate
* Asfaltplate
* Stubbloftsplate

Referanser
----------

1. 1 2  «De beste OSB-produsentene i 2020». *mytop-no.designuspro.com*. Besøkt 30. juni 2021.
2. ↑  «OSB». *Moelven* **(norsk)**. Besøkt 30. juni 2021.
3. ↑  Mogensen, Martin (9. desember 2021). «Slik bruker du OSB-plater». *Gjør Det Selv*. Besøkt 16. mars 2023.
4. ↑  «OSB Superfinish ECO fra ByggForm». *ByggForm*. Arkivert fra originalen 29. juni 2021. Besøkt 30. juni 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**ORF 1** er Østerrikes eldste tv-kanal, etablert i 1955. Den tilhører den østerrikske allmennkringkasteren ORF og er én av fire offentlige, riksdekkende tv-kanaler i landet.

Bakgrunn
--------

Kanalen startet opp med regulære sendinger i 1955 som en del av det statskontrollerte østerrikske kringkastingsselskapet. I 1967 ble ORF løsrevet fra politiske partier og den østerrikske staten. Tv-kanalen var den enste i landet frem til ORF 2 startet med prøvesendinger i 1961. 

ORF eins henvender seg til et yngre og urbant publikum, mens ORF 2 retter seg mot et bredere og mer folkelig publikum. ORF eins sender barneprogrammer, nyere filmer og serier samt komedieserier og større idretts- og underholdningsprogrammer.

I 2016 hadde ORF eins en markedsandel på 11,6 prosent av det østerrikske tv-markedet.

Referanser
----------

1. 1 2  «ORF – The Austrian Broadcasting Corporation - der.ORF.at». *der.ORF.at* **(tysk)**. Besøkt 14. desember 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Kjøtt- og fjørfebransjens Landsforbund** (**KLF**) er en interesse- og bransjeorganisasjon som representerer den privateide, frittstående delen av kjøtt-, egg- og fjørfebransjen i Norge.

KLF ble stiftet i 1910. Våren 2007 slo Kjøttbransjens Landsforbund og Fjørfebransjens Landsforening seg sammen til en organisasjon – KLF.

Organisasjonen har 159 medlemsbedrifter fordelt på 182 anlegg. Bedriftene er spredt over hele landet i rundt 100 kommuner og har om lag 4 400 årsverk med en omsetning på til sammen 15,5 milliarder kroner (2008).
Medlemsbedriftene består av eggpakkerier, eggproduktfabrikker, slakteri, kjøttindustri og kjøttforretninger. Størrelsen på bedriftene varierer fra små bedrifter med 2–3 ansatte til store slakteri- og kjøttforedlingsbedriftene med flere hundre ansatte.

KLFs medlemsbedrifter har ca. 55 prosent markedsandel i sluttmarkedet for rødt kjøtt, og ca. 36 prosent markedsandel i fjørfekjøttmarkedet. For egg er andelen på ca. 20 prosent (Sluttmarked = dagligvarehandel og storhusholdning).

Innenfor rødt kjøtt står KLFs medlemmer for ca. 28 prosent av den totale slaktemengden i Norge, mens andelen for slakt av fjørfe er på ca. 26 prosent.

KLFs medlemsbedrifter er tilsluttet Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) gjennom NHO Mat og Bio.

Om lag 5 .000 norske bønder leverer slakt fast til KLFs medlemsbedrifter, og i tillegg leverer ca. 10 000 bønder delvis sine slakt til medlemsbedriftene.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisiell blogg Rediger på Wikidata
* (no) Kjøtt- og fjørfebransjens Landsforbund på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Kjøtt- og fjørfebransjens Landsforbund på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Kjøtt- og fjørfebransjens Landsforbund på YouTube Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
Kjøresimulator utviklet av Universitet i Valencia i Spania, brukt for evaluering av sjåfører, veger, betjeningspaneler, med mer
Portabel simulator fra Drive Square for defensiv kjøring basert på en ekte bil og briller med kunstig virkelighet (2017)
En **kjøresimulatorer** er en simulator for bruk av kjøretøy. De finnes i mange former, og kan brukes til underholdning, føreropplæring, teknisk utvikling eller trening og testing av profesjonelle sjåfører. 

Ved å bruke kjøresimulatorer kan man forske på menneskelige faktorer som sjåførens atferd, ytelse og oppmerksomhet. De gjør det også mulig å studere atferd og situasjoner hvor det i virkeligheten ville vært ulovlige eller uetiske å plassere sjåfører. Videre kan de brukes for testing av effekten av svekkelse av sjåførens ytelse, for å analysere en førers oppførsel og for evaluering av eldre sjåfører.

En enkel simulator kan bestå av stol, skjerm, datamaskin, ratt og pedaler. Eksempler inkluderer bilsimulator, ambulanssimulator, bussimulator og lastebilsimulator. En bevegelsessimulator har en plattform som fysisk beveger sjåføren, og kan ha fra 1 til 6 frihetsgrader (for eksempel med en stewartplattform) for å simulerer akselerasjon, bremsing og sentripetalkrefter.

Se også
-------

* Flysimulator
* Skipssimulator
* Kunstig virkelighet
* Simracing, bilspill med mål om å simulere realistisk racing

Referanser
----------

1. ↑  «Den ultimate kjøresimulatoren». *Bil24.no*. 15. september 2020. Besøkt 24. juli 2023.
2. ↑  «Bruken av simulering og kjøresimulatorer i opplæringen til førerkort klasse B i Norge og Europa». *SINTEF* **(norsk)**. Besøkt 24. juli 2023.
3. ↑  Ringen, Terje (23. januar 2021). «Volvo med avansert kjøresimulator». *www.bilnorge.no*. Besøkt 24. juli 2023.
4. ↑  «Ny kjøresimulator klar for forskningsoppdrag». *Nord.no*. Besøkt 24. juli 2023.
5. ↑  AS, TV 2 (20. mai 2022). «Nå kan det ble kjøresimulator-sjekk for å beholde førerkortet». *TV 2* **(norsk)**. Besøkt 24. juli 2023.
6. ↑  Sudmann, Thea Melsen; Brækhus, Anne; Jørstad, Øystein Kalsnes (7. november 2022). «Helsekravene til førerkort – på riktig vei med ny teknologi». *Tidsskrift for Den norske legeforening*. ISSN 0029-2001. doi:10.4045/tidsskr.22.0607. Besøkt 24. juli 2023.
***The Late Late Show with Craig Ferguson*** er et humoristisk talkshow med Craig Ferguson som gikk på CBS fra 2005 til 2014. Programmet ble sendt fra CBS Television City, Los Angeles, California og hadde en times varighet (ca 45 minutter uten reklame). *Late Late Show* ble produsert av David Letterman og hans tv-produksjonsselskap Worldwide Pants Incorporated. Programmet ble tatt opp mandag til torsdag, og ble sendt mandag til fredag rett etter *Late Show with David Letterman*. Over 2000 sendinger gikk av stabelen før programmet ble nedlagt.

Historikk
---------

«The Late Late Show» ble opprinnelig laget for Tom Snyder og het da *The Late Late Show with Tom Snyder*. Dette programmet hadde sin første sending den 9. januar 1995. I 1999 tok Craig Kilborn over og han ledet det frem til 2004. Craig Ferguson overtok i 2005.

Referanser
----------

1. ↑  Littleton, Cynthia (20. desember 2014). «Craig Ferguson Signs Off ‘Late Late Show’ with Jay Leno, Homage to Classic TV Finales». *Variety* **(engelsk)**. Besøkt 29. desember 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Late Late Show with Craig Ferguson* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Late Late Show with Craig Ferguson* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

* (en) *Late Late Show with Craig Ferguson* på Metacritic Rediger på Wikidata