En skisse av Salamos tempel, vendt mot øst.
**Salomos tempel** (hebraisk: בית המקדש‎, *Beit HaMikdash*, «Huset av Det som er Hellig»), også kjent som **Det første tempelet i Jerusalem**, var i henhold til den hebraiske Bibelen, det første tempelet for religionen til de bibelske israelitter (jødene), opprinnelig bygget av kong Salomo på den høyde som er kalt Moria i Jerusalem. Det var formgitt for å kunne huse Paktens ark, og tjene israelittene og proselyttene som et sentralt sted for å ære og dyrke Israels gud Jahve.

I henhold til *Bibelen* fungerte det som det religiøse fokus for religiøs dyrkelse og ofring kjent som *korbanot* i oldtidens jødedom. Det ble fullført i år 960 f.Kr. ble ødelagt av babylonerne i år 586 f.Kr. Jødisk eskatologi (læren om de siste ting) inkluderer at et tredje tempel gang vil bli bygget.

Et nytt tempel, *Det andre tempelet i Jerusalem*, ble bygget 535 f.Kr. etter at jødene var kommet tilbake fra landsforvisningen i Babylon, fullført i 516 og innviet året etter, og revet av romerne i 70 e.Kr.

Bibelens redegjørelse
---------------------

Kong Salomo innvier tempelet i Jerusalem, maleri av James Tissot.
En skisse av Salomos tempel basert på beskrivelser i Bibelen.
Den eneste kilde for informasjon et tempel i Jerusalem i jernalderen (Midtøstens jernalder II, ca. 1000-586/587 f.Kr.) er den redegjørelse som finnes i *Josvas bok*, *Dommernes bok*, *Samuelsbøkene* (første og andre), og *Kongebøkene* (første og andre). Tempelet figurer også i en del bøker med profetier som er tilskrevet føreksilprofetiene, eksempelvis *Jesajaboken* 6, *Mikas bok* 4:11, og *Jeremias bok* 7, som også er inkludert i *Bibelen*.

*Første Kongebok* forteller hvordan kong Salomo bygde tempelet: detaljer om byggingen er gitt i kapittel 6 og 7, og dens dedikasjon av Salomo er beskrevet i kapittel 8. *Andre Kongebok* beskriver oppleggene for oppussing av tempelet i tiden under kong Joasj av Judeariket på 800-tallet f.Kr.

I henhold til *Andre Kongebok* ble tempelet plyndret av Joasj av Israel (en annen ved navn Joasj) tidlig på 700-tallet og på nytt av kong Akas av Judea. Akas installerte også en del kultiske nyvinninger i tempelet som var avskyelig i henhold til forfatteren av *Kongebøkene*.

Tempelet figurer også i redegjørelsen om kong Hiskia som vendte Judea vekk fra idoler; da Hiskia senere i det samme århundret er konfrontert med en beleiring av den assyriske kong Sankerib, istedenfor å plyndre tempelets skatter, benyttet Hiskia tempelet til det som det var ment for, til hus for å be til gud.

En antatt rekonstruksjon av Salomos tempel.
Hiskias sønn var derimot svært forskjellig fra sin far og under regimet til Manasse tidlig og midten av 600-tallet f.Kr. gjorde også Manasse nyvinninger i tempelkulten. Han er beskrevet som en avgudsdyrkende Salomo som også henfalt til avgudsdyrking av ideoler, og er videre beskrevet som en konge som «gjøre»,, «bygger» høye steder (se *Femte Mosebok* 12 for forbudet mot høye steder), dog ble Salomos avgudsdyrkelse straffet med et delt kongedømme, Manasses avgudsdyrkelse ble straffet med landsforvisning.

Kong Josjia, sønnesønn av Manasse, pusset opp og gjorde endringer på tempelet for fjerne avgudene og ødelegge det avgudsdyrkende presteskapet en gang rundt 621 f.Kr. Tempelet ble plyndret av den babylonske kong Nebukadnesar II under det kortvarige regimet til Jojakin, ca. 598, sønnesønn av Josjia.

Babylonerne angrep Jerusalem på nytt og brente tempelet i 586/587 f.Kr. sammen med det meste av byen. Bymurene ble brutt ned, og de som overlevde ble fraktet vekk.

Arkeologiske spor
-----------------

Ingen arkeologiske spor har blitt funnet av Salomos tempel. Sommeren 2007 rapporterte arkeologiske undersøkelser på det antatte sted for det første tempelet at gjenstander fra 700-tallet og 500-tallet f.Kr. som «kan ha vært det første fysiske bevis på menneskelig aktivitet på tempelhøyden» på den tiden.

Referanser
----------

1. ↑  Nettbibelen: *Første Kongebok* 6:1-38 Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine.
2. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 12:4-16
3. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 14:14
4. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 16:8
5. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 16:10-18
6. ↑  Leithart, Peter J.: *1&2 Kings, Brazos Theological Commentary on the Bible*, s. 254 (2006).
7. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine. 18:23, 19:1, og i Sanheribs prisme
8. ↑  Nettbibelen: Andre Kongebok 19:1-14 Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine.
9. ↑  Leithart, Peter J.: *1&2 Kings, Brazos Theological Commentary on the Bible*, s. 258 (2006).
10. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 21:4-9
11. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 21:3-7
12. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 21:3
13. ↑  Leithart, Peter J.: *1&2 Kings, Brazos Theological Commentary on the Bible*, s. 263 (2006).
14. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine. 22:3-9; 23:11-12
15. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 24:13 Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine.
16. ↑  Nettbibelen: *Andre Kongebok* 25 Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine.
17. ↑  Langmead, Donald; Garnaut, Christine (2001): Encyclopedia of architectural and engineering feats (3. illustrerte utg.). ABC-CLIO. ISBN 157607112X, 9781576071120.
18. ↑  National Geographic: *Solomon's Temple Artifacts Found by Muslim Workers*

Litteratur
----------

* Finkelstein, Israel; Silberman, Neil Asher (2006): *David and Solomon: In Search of the Bible's Sacred Kings and the Roots of the Western Tradition*. Free Press. ISBN 0-7432-4362-5.
* Finkelstein, Israel; Silberman, Neil Asher (2002): *The Bible Unearthed: Archaeology's New Vision of Ancient Isreal and the Origin of Sacred Texts*, Simon and Schuster
* Mazar, Benjamin (1975): *The Mountain of the Lord*, Doubleday, NY. ISBN 0-385-04843-2.
* De Vaux, Roland (1961): *Ancient Israel: Its Life and Institutions*, McGraw-Hill, NY. overs. John McHugh
* Goldman, Bernard (1966): *The Sacred Portal: a primary symbol in ancient Judaic art*, Detroit: Wayne State University Press.
* Hamblin, William & Seely, David (2007): *Solomon's Temple: Myth and History*, Thames and Hudson. ISBN 0500251339

Se også
-------

* Tabernakelet
* Tempelet i Jerusalem
* Det andre tempelet i Jerusalem

Eksterne lenker
---------------

* Resources > Biblical History > Jerusalem, The First Temple Jødisk historisk ressurssenter, Universitetet i Jerusalem
* Jewish Encyclopedia: *Temple of Solomon*.
* Nat, Arnold Vander: *The Temple of Jerusalem*
* Telushkin, Joseph: *The Temple*. Jewish Literacy (Jewish Virtual Library).
* Wells, Steve: *The Skeptic's Annotated Bible*.

Portal: Historie

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |