**Magnus Huss** (født 22. oktober 1807 i Torps prestegård, Medelpad, død 22. april 1890 i Stockholm), var en svensk lege og professor, nevø til Magnus Huss (Vild-Hussen). Magnus Huss er kjent for å ha reist den første virkelig medisinske klinikk i Sverige og for å ha etablert alkoholisme som begrep og sykdom.

Unge år
-------

Magnus Huss var sønn av presten Johan Huss og Katarina Magdalena Hellzen. Han ble student ved Uppsala universitet i 1824, ble *filosofie kandidat* i 1829, *filosofie magister* i 1830, *medicine kandidat* i 1832, *medicine licentiat* i 1834, *kirurgie magister* i 1835 og *medicine doktor* (medisinsk doktorgrad) samme år. Allerede året før hadde Huss blitt utnevnt til assistentlege ved Serafimerlasarettet i Stockholm og ble i 1835 adjunkt i medisin og kirurgi ved Karolinska Institutet. 

I årene 1837-1838 var han på studiereise i Tyskland, Østerrike og Frankrike. I 1839 ble han utnevnt til assisterende overlege ved Serafimerlasarettet og begynte der den 1. august samme år i den første moderne medisinske klinikken i Sverige. Ved denne klinikken ble det innført fysikalske undersøkningsmetoder i samsvar med et nøye studium av den patologiske anatomien. Ved Magnus Huss' store fagkunnskap og iherdighet i sin lange tjenestetid som klinikkens leder kan den ovennevnte dagen med stor sannsynlighet sies å være et vendepunkt i den svenske medisinens historie.

I 1857 ble han gift med enkefriherrinnen Christina Maria Charlotta Banér.

I 1840 ble Huss utnevnt til overlege ved Serafimerlasarettet og *extra ordinarie* (midlertidig) professor og i 1846 ble han utnevnt til *ordinarie professor* (utnevnt på livstid) ved Karolinska Institutet. I 1860 ble han utnevnt til leder for Sundhetskollegium og generaldirektør over hospitaler, lasaretter og kurhus i landet. Han søkte avskjed fra stillingen som leder for Sundhetskollegium i 1864, men fortsatte som generaldirektør over hospitalene inntil 1876. I sin lærertid utøvet Huss også en omfangsrik konsultatorisk legevirksomhet.

Vitenskapelig innsats
---------------------

Magnus Huss var også aktiv som forfatter av vitenskapelige verk. I 1840 utgav han *Summarisk öfversigt af sjukvården å k. Seraphimerlazarettets medico-cliniska afdelning, under de sista fem månaderna af år 1839*. For årene 1840-1842 offentliggjorde han ulike rapporter, som i 1843 fortsatt med *Cliniska analekter*. I 1845 publiserte han sin *Observations sur la fièvre typhoide*. Sin største vitenskapelige anerkjennelse vant Huss med *Alcoholismus chronicus eller chronisk alkoholssjukdom* (to bind, 1849-1851), hvor de ved kronisk alkoholforgiftning fremkalte sykelige forandringene i kroppen først ble presentert som en egen sykdomsform. Verket ble i 1854 av det franske vitenskapsakademiet belønnet med Monthyonprisen.

Videre kan nevnes hans utmerkede monografier *Om typhus och typhoidfeberns statistiska förhållanden och behandling* (1855), oversatt til tysk, fransk og engelsk samt *Om lunginflammationens statistiska förhållanden och behandling* (1860), oversatt til tysk. For den fordel de nordamerikanske militærlegene under den amerikanske borgerkrigen hadde av det førstnevnte verket uttalte USAs krigsminister i et offisielt brev en anerkjennende takk. I tillegg til de ovennevnte verk publiserte Huss i tidsskrifter en mengde større og mindre artikler, han redigerte økonomiske rapporter fra Serafimerlasarettet, 1850-1860, og fra Kronprinsessan Lovisas vårdanstalt för sjuka barn, 1852-1864, samt *Öfverstyrelsens öfver hospitalen underdåniga berättelser*, 1861-1876.

Studier av kronisk alkoholisme fikk Huss til. med hele sin overbevisning. å kjempe mot drukkenskap. Blant hans skrifter om dette er *Om bränvinsbegäret och bränvinssuperiet i Sverige* (1853; avtrykk av hans arbeid *Om Sveriges endemiska sjukdomar*, 1852), *Om bleksot och bränvinssuperi i Sverige* (1852) samt *Om dryckenskapen och dess följder för den enskilde, för familjen, för kommunen, för staten* (1882; ble i løpet av de syv første månedene etter utgivelsen solgt i 20 000 eksemplarer). I 1887 utgav han *Varningsord mot bränvinsbruk och dryckenskap*, boken ble i henhold til kongelig brev av 10. februar 1888 tilgjengelig i allmenne skolers lesesaler. I 1865 utgav Huss opplysningsskriftet *Om kaffe; dess bruk och missbruk*.

Arbeide for folkehelsen
-----------------------

Magnus Huss la også ned en stor innsats i en rekke andre saker til beste for folkehelsen. Sammen med K.P. Dahlgrens tok han initiativ til etableringen av *Kronprinsessan Lovisas vårdanstalt för sjuka barn*. Sammen med professorene Hjalmar August Abelin, Pehr Henrik Malmsten og Carl Gustaf Santesson sendte Huss ut en innbydelse til innsamling for opprettelsen av *Stockholms sjukhem* og bidro deretter i arbeidet med dets oppføring og etablering av administrasjon. 

Ved reorganiseringen av Allmänna Barnhuset i Stockholm, for etablering av barnekrybber og for forbedrede lover for pleie av sinnssyke var han tilsvarende aktiv. Han var også leder for styret i *Statens seminarium för bildande af lärarinnor* og deltok i styret for Gymnastiska centralinstitutet samt dels leder, dels styremedlem i adskillige offentlige komiteer.

Huss var styremedlem i Vetenskapsakademien (1844), Vetenskaps- och vitterhetssamhället i Göteborg (1846; æresstyremedlem 1859), styremedlem av Vetenskapssocieteten i Uppsala (1850; æresstyremedlem 1885) og av Fysiografiska sällskapet i Lund (1878). I 1857 ble han adlet og deltok som medlem av adelen og ridderskapet riksdagene i 1859-1860, 1862-1863 og 1865-1866. I 1866 flyttet han til Östergötland og var 1873-1874 representant i riksdagens andre kammer for Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds domsagas valkrets. I årene 1874-1883 var han bosatt på Kvistrum i Gärdserums sogn i norra Kalmar län, men flyttet i 1883 tilbake til Stockholm.

Ettermæle
---------

Magnus Huss var den første lege som kategoriserte overdrevet inntak av alkohol som en egen lidelse, som han benevnte som alkoholisme og det er hva han er mest kjent for i ettertiden. I 1976 ble det første Magnus Huss Symposium om alkoholisme arrangert i Stockholm, siden har flere andre tilsvarende symposium blitt avholdt.

Bibliografi
-----------

* *Summarisk öfversigt af sjukvården å k. Seraphimerlazarettets medico-cliniska afdelning, under de sista fem månaderna af år 1839* (1840)
* *Observations sur la fièvre typhoide* (1845)
* *Om Sveriges endemiska sjukdomar* (1852)
* *Alcoholismus chronicus eller chronisk alkoholssjukdom* (1854)
* *Om typhus och typhoidfeberns statistiska förhållanden och behandling* (1855)
* *Om lunginflammationens statistiska förhållanden och behandling* (1860)
* *Om kaffe; dess bruk och missbruk* (1865)
* *Om dryckenskapen och dess följder för den enskilde, för familjen, för kommunen, för staten* (1882)
* *Några skizzer och tidsbilder från min lefnad* (1891), utgitt posthumt

Referanser
----------

1. ↑   Svenskt biografiskt lexikon, «Magnus Huss», Svensk biografisk leksikon-ID 13907[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Tvåkammar-riksdagen 1867–1970, side(r) 78, oppført som Huss i Ekhult, Magnus, Svenskt porträttarkiv sj9PGLAlnmUAAAAAABgamw, bind 2, besøkt 22. mars 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Svenskagravar.se, «Huss, MAGNUS», besøkt 12. april 2023[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   oppført som Generaldirektör Magnus Huss f. 22/11 1807 d. 22/4 1890, Swedish Gravestone ID 339692?pid=1, besøkt 11. april 2023[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* *Nordisk familjebok*, 1904–1926
* Selldén, Hjalmar (1910): *Magnus Huss: Sveriges bästa läkare : en minnesteckning*, Lindblad

Eksterne lenker
---------------

* Om Magnus Huss, fra *Svenskt biografiskt handlexikon*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenskt biografiskt lexikon **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** CiNii **·** KulturNav
 |