**Angelo Poliziano**, også kjent som **Politian**, egentlig **Angelo Ambrogini** (født 14. juli 1454 i Montepulciano i Italia, død 28. september 1494 i Firenze) var en italiensk humanist og dikter. Poliziano var venn og protegé av Lorenzo de' Medici, og en at de fremste klassisk lærde i renessansen[] Han behersket gresk og latin like godt som sitt italienske morsmål, og var en ledende dikter, filosof og filolog. Blant hans tidlige verker er en latinsk oversettelse av *Iliaden* (ferdig i 1475). Hans dikteriske mesterstykke er verket *Stanze cominciate per la giostra del Magnifico Giuliano de' Medici* (ferdig i 1478), som er et av den italienske litteraturs mest lysende arbeider.[]

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Angelo Poliziano het egentlig **Ambrogini**, men kalte seg Poliziano etter sin fødeby (Montepulciano, latin: *Mons Politianus*). Han fikk i Firenze sin introduksjon og undervisning i klassisk lærdom av samme lærer som Lorenzo de' Medici, som ble hans beskytter.

### Litterær karriere fra ung alder av

Mellom sitt trettende og nittende år forfattet Poliziano brev på latin og epigrammer på gresk, oversatte fire bøker av *Iliaden* til latinsk vers og utgav en edisjon av Catullus. Knapt femtenårig diktet han *Stanze per la giostra di Giuliano de' Medici* og, attenårig, dramaet *Orfeo*. Han ble satt til lærer for Lorenzos sønner, ble i 1480 utnevnt til professor i antikkens litteratur i Firenze og ble senere kannik ved katedralen.

### Forfatterskap

Som filolog vant Poliziano europeisk berømmelse.[] I særdeleshet innen tekstkritikken var hans virksomhet banebrytende.[] Han foreleste over antikkens litteratur og lærdom. På latin diktet han større poem (*Manto, Ambra, Rusticus, Nutricia*), som tevler med antikkens diktning, og hans filologiske avhandlinger, *Miscellanea* (1489), ble lenge beundret og etterlignet.[]

Hans ovennevnte *Stanze*, bestående av 168 strofer ottave rime på det toskanske folkespråk, forherliger med mytologisk tema Giulianos opptreden i et turneringsspill (samtidig med at Lorenzos ble besunget av Luca Pulci). Skjønt planløst og ufullbyrdet, gav ikke desto mindre dette dikt ved sin versifikasjon oppslaget til poesiens renessanse i Italia.[] Skildringen av Venus' øy, Kypros, ble senere imitert av Ludovico Ariosto og Torquato Tasso. 

Polizianos tragedie *Orfeo*, med antikke talekor og mange lyriske partier, innebar frøet til såvel renessansens hyrdedrama som den moderne vestlige operaen.[] Hans lyriske dikt (*Rime*) er toskanske sanger i folkelig tone. 

Som øyenvitne til utbruddet av familien Pazzis sammensvergelse mot medicéerne skildret Poliziano den på latin i *Pactianæ conjurationis commentariolum* (1478). Videre må nevnes samlingen av hans brev, *Epistolæ* (1519).

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   BeWeb, BeWeB person-ID 1734, besøkt 5. februar 2021[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Archivio Storico Ricordi, Archivio Storico Ricordi person-ID 12396, besøkt 3. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.palazzo-medici.it[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Mathematics Genealogy Project[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Thomas Baier, Tobias Dänzer, Ferdinand Stürner (Hrsg.): *Angelo Poliziano: Dichter und Gelehrter*. Narr Francke Attempto, Tübingen 2015.
* Tobias Leuker: *Angelo Poliziano: Dichter, Redner, Stratege. Eine Analyse der „Fabula di Orpheo" und ausgewählter lateinischer Werke des Florentiner Humanisten* (= *Beiträge zur Altertumskunde* 98). Teubner, Stuttgart 1997, ISBN 3-519-07647-0
* Ida Maïer: *Ange Politien. La formation d'un poète humaniste (1469–1480).* Droz, Genève 1966

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** MGP **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |