recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Museum Ovartaci** er et kombinert kunstmuseum og psykiatrisk, historisk museum som tidlege lå på *Risskov Psykiatriske Hospital* i det nordlige Aarhus, Jylland, men fra april 2019 ligger på Katrinebjergvej 81 i Aarhus N. 

Museets råder over ca. 9 000 verk – hvorav 850 er utstilt, og som alle har til felles at de er skapt av kunstnere med psykiske lidelser. Museet er oppkalt etter *Ovartaci* som var innestengt på Risskov i 56 år, og som i denne perioden skapte flere verk, senere hyllet av Asger Jorn og Per Kirkeby. Sistnevnte er museets protektor.

Referanser
----------

1. 1 2  *Om museet*, ovartaci.dk. Besøkt 30. september 2016 Arkivert 2. oktober 2016 hos Wayback Machine.
2. ↑  *Overtossens museum' gisper efter vejret*, politiken.dk. Besøkt 30. september 2016

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Museum Ovartaci – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |

Portal: Danmark
Hovedinngangen til Møller kompetansesenter
**Møller-Trøndelag kompetansesenter** var en del av det statlige spesialpedagogiske systemet, Statped. Senteret ble i 2013 slått sammen med Tambartun til Statped midt.

Senterets fagområder var hørselvansker samt språk-, tale- og kommunikasjonsvansker og man ga tjenester til tunghørte og døve med ulike behov for tekniske hjelpemidler, høreapparat og cochleaimplantat. Tjenestene omfattet opplæring, rådgivning, utredning, kurs, informasjon, læremiddelutvikling og FoU-arbeid.

Geografisk nedslagsfelt
-----------------------

Møller kompetansesenter ga tjenester i forhold til alle kategorier av hørselvansker i Møre og Romsdal, Sør- og Nord-Trøndelag, og tjenester i forhold til tegnspråk og tegnspråklige brukere i Nordland, Troms og Finnmark. Senteret hadde et nasjonalt ansvar for utvikling av læremidler for tegnspråklige, mens tjenester innen språk-, tale- og kommunikasjonsvansker ble gitt i Nord- og Sør-Trøndelag.

Se også
-------

* A.C. Møller skole

Eksterne lenker
---------------

* A. C. Møller skole Senterets grunnskole for tegnspråklige elever
* Møller barnehage[*død lenke*]
* læremiddelutvikling
* Faglig løft for PPT
SAME *Dorado 70* traktor
Deutz-Fahr *Agrotron 215* traktor
**SAME Deutz-Fahr** (SDF) er en italiensk produsent av traktorer, motorer og utstyr. De bygger traktorer under merkenavnene SAME (*Società Accomandita Motori Endotermici*), Lamborghini, Hürlimann og Deutz-Fahr.

SDF bygger også noen traktorer for AGCO, hvor de har en liten eierandel.

Historie
--------

I 1972 kjøpte SAME Lamborghinis traktorproduksjon, som ble stiftet av Ferruccio Lamborghini, mannen bak Lamborghini biler. Lamborghini var også basert i Italia.
I 1976 kjøpte SAME sveitsiske Hürlimann, og forandret senere navn til SAME-Lamborghini-Hürlimann (SLH).

SLH kjøpte Deutz-Fahr fra tyske KHD i 1995, og endret selskapets navn til *SAME Deutz-Fahr*.

I 2003 investerte SDF i Deutz AG, en tysk motorprodusent, tidligere KHD. I tillegg kjøpte SDF 10% av det finske Sampo Rosenlew, en produsent av skogsutstyr.
I 2005 kjøpte SDR kroatiske Ðuro Ðakovic.

Eksterne lenker
---------------

* (it) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) SAME Deutz-Fahr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Persere** er et folkeslag av iransk opprinnelse som snakker persisk. Persere bor hovedsakelig i Iran.

Historie
--------

Persere, sammen med andre iranske folkeslag, er etterkommere av oldtidens iranere.

Det første persiske riket, Akamenide-dynastiet, ble grunnlagt ca. 550 f.Kr. Dette dynastiet hadde sitt utspring fra Pars-provinsen i Det mediske riket, og ble dannet da Kyros den store gjorde opprør mot sin føydale konge, Astyages.

Religion
--------

Oldtidens persere var zoroastere. Denne religionen ble grunnlagt av Zoroaster og hadde sitt utspring i det østlige Iran. Under akamenidene var zoroastrisme en verdensreligion.

I dag er de fleste persere sjiamuslimer. I tillegg til dette er en minoritet av persere tilhengere av Bahai og zoroastrisme.

Språk
-----

Persere snakker persisk (også kalt farsi). Persisk er et indoeuropeisk språk, og tilhører den indoiranske grenen.

Persisk har offisiell status i Iran. Persisk er et språk som har blitt brukt hyppig i litteratur og vitenskapen i Midtøsten. Den har hatt en stor innflytelse på nabospråkene, utenom de semittiske språkene.

Referanser
----------

1. ↑  «Persian», *Encyclopædia Britannic*.
2. ↑  «The Origins of Aryan People», Iran Chamber Society.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NDL
 |
**SARS-CoV-2 Theta-varianten**, før kjent som **Lineage P.3** er en variant av SARS-CoV-2 som ble rapportert fra Filippinenes helsedepartement den 18. februar 2021.

Navn
----

Den 1. juni 2021 navngav Verdens helseorganisasjon (WHO) *Lineage P.3* som *Theta-varianten*.

Bakgrunn, beskrivelse
---------------------

På Filippinene ble det i februar 2021 bekreftet deteksjon av to mutasjoner av Covid-19 i Central Visayas (Cebu og omliggende øyer kjent som *Region 7*) etter at virusprøver fra pasienter ble genomsekvensert. Mutasjonene ble senere identifisert som E484K og N501Y, og var oppdaget i 37 av de 50 prøvene, med begge mutasjoner co-okkurrente i 29 av disse.

Den 13. mars 2021 bekreftet det filippinske *Department of Health* mutasjonene, og kalte varianten P.3. Samme dag bekreftet man også første funn av Lineage P.1 covid-19 - senere kalt SARS-CoV-2 Gamma-varianten - i landet. Selv om P.1 og P.3-variantene stammer fra samme linje (B.1.1.28), bekreftet departementet at P.3-varianten synes å smitte lettere enn P.1-varianten. 

Filippinene hadde 98 kjente tilfeller av P.3 - Theta-varianten - per 13. mars 2021. 

E484K- og N501Y-mutasjoner finnes begge i «variants of concern» som de første funnet i England (Alfa-varianten), Sør-Afrika (Beta-varianten) og Brasil (Gamma-varianten), med begge de to mutasjonene i de to sistnevnte variantene.

E484K omtales noen ganger som en «escape mutation» (*rømningsmutasjon*) ettersom den synes å hjelpe viruset til å rømme unna kroppens immunsystem. Av denne grunn frykter noen forskere at varianter med E484K-mutasjonen kan føre til at vaksinene blir mindre effektive, selv om det samtidig fastholdes (mars 2021) at de da brukte vaksiner synes å gi vesentlig beskyttelse uansett om det dreier seg om slike varianter, og i særdeleshet mot særlig alvorlige tilfeller av covid-19.

Referanser
----------

1. ↑  «Tracking SARS-CoV-2 variants» **(engelsk)**. 1. juni 2021. Besøkt 1. juni 2021.
2. ↑  News, ABS-CBN (18. februar 2021). «DOH confirms detection of 2 SARS-CoV-2 mutations in Region 7». *ABS-CBN News* **(engelsk)**. Besøkt 13. mars 2021.
3. ↑  «DOH reports 1st case of COVID-19 Brazil variant in Philippines». *Rappler* **(engelsk)**. Besøkt 13. mars 2021.
4. 1 2  News, ABS-CBN (13. mars 2021). «DOH confirms new COVID-19 variant first detected in PH, first case of Brazil variant». *ABS-CBN News* **(engelsk)**. Besøkt 13. mars 2021.
**Persisk einer** er et bartre som tilhører einerslekten *Juniperus* i sypressfamilien. Den regnes enten som en egen art, *Juniperus polycarpos*, eller som en underart av gresk einer, *Juniperus excelsa* ssp. *polycarpos*.

Den vokser lenger øst enn gresk einer, med vestlig begrensning i det østre Tyrkia, Kaukasus, nordlige Iran, Usbekistan og det sentrale Afghanistan fra vest til øst. Persisk einer vokser inn i fjellrekken Tian Shan innover til Kirgisistan, og lenger sør går den fjellveien til Quetta i Pakistan og Himachal Pradesh i India. Den går ned til 500 moh. og opp til 3 800, men normalt finner vi den på 1 200–3 000 moh. Den tåler både tørke og kulde meget godt.

Hovedarten, *Juniperus excelsa* ***(gresk einer)*** vokser rundt den østre delen av Middelhavet og østover til sørbreddene av Det kaspiske hav.

Treet vokser sakte og blir 5–20 meter høyt, og kan ha en diameter på 2 meter. Kronen er rund eller irregulær. Nålene på unge skudd sitter i grupper av 3 og er inntil 8–10 mm lange, voksne nåler er grågrønne, skjellaktig tette og 1–3 mm. Den er oftest særbu, med hann- og hunnblomster på separate individer.

Frøkonglene modner til blå-svarte bær med et tidvis hvitt vokslag, inntil 6–14 mm store, runde eller ovale og har flere frø enn *Juniperus excelsa*. Hannkonglene er inntil 3–4 mm store, de sprer pollenet tidlig om våren.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Persisk einer* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Persisk einer* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Persisk einer* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Persisk einer* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Persisk einer* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Persisk einer* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Juniperus polycarpos* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Juniperus polycarpos* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Conifers.org – «*Juniperus excelsa* subsp. *polycarpos*» beskrivelse integrert i teksten om *Juniperus excelsa*.
**Seboreisk eksem** kalles også *seborroisk eksem*, *seboreisk dermatitt* eller *flasseksem* og er en ikke-smittsom, kronisk og noe kløende hudsykdom. Den forekommer hos personer med høy talgproduksjon og er en av de vanligste eksemtypene hos voksne. Sykdommen forekommer også hos spedbarn og opptrer da som melkeskurv eller i mer utbredte tilfeller som bleieeksem.

Utbrudd
-------

Akutt seboreisk eksem i hodebunn
Symptomer på seboreisk eksem skjer gradvis og de første tegnene er vanligvis flassende hud i ansiktet og hårbunnen. Disponerte voksne har i perioder utbrudd som kan være lokalisert til hodebunnen, og vanligvis overalt på ansiktshuden, som bak ørene og i områder hvor det er hudfolder. Hudflakene som flasser av kan være gule, hvite eller gråaktig. Huden i nærheten av øyenvippene kan også flasse og bli røde, på pannen, ved siden av nesten, og på brystet og den øverste delen av ryggen. Øreganger kan være affisert. Alvorlighetsgraden varierer fra mild flassing i hodebunnen til rødt, flassende, noe fetlig, symmetrisk eksem til ansiktet, og brystet og ryggen kan være affisert. Sykdommen kan ligne på kontaktallergi og *diskoid lupus erythematosus*.

Forløp
------

Sykdommen kan forverres om vinteren og i perioder med psykisk stress. Den kan bedres av sollys. Gjærsoppen Pityrosporum ovale, som finnes i den mikrobielle hudfloraen, er en forverrende faktor. Hos seborreikere gir den fete huden gode vekstforhold for soppen slik at denne finnes i større mengder. Dette gir irritasjon av huden. Behandling rettet mot soppen bedrer sykdommen.

Behandling
----------

Milde kortisonkremer med soppdrepende midler bedrer tilstanden. Disse brukes i 5-10 dager. Sterkere steroider kan gi steroidakne. Soppdrepende salve basert på ketoconazol brukes også. Soppdrepende sjampo kan brukes til hodebunnen. Hos de fleste har sollys god effekt.

Referanser
----------

1. ↑  «Seboreisk eksem, flasseksem», Allergiviten (NAAF)
2. ↑  «Dermatitis Seborrheic Treatment» Arkivert 2010-06-02, hos Wayback Machine. *dermatitisseborrheic.net*
3. ↑  «Seborrheic Dermatitis», *hmc.psu.edu*
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. februar 2017. Besøkt 23. januar 2017.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Mærsk Data ⅍** var et dansk IT-selskap i konsernet A.P. Møller – Mærsk.

Selskapet, som ble grunnlagt i 1970, hadde frem til 1990 som hovedoppgave å levere IT-ytelser til konsernet. Senere vokste selskapet kraftig, blant annet gjennom oppkjøp. Sammen med Danske Bank og WM-data var Mærsk Data eier av DMdata; dog således at Mærsk Data eiet 45 prosent av virksomheten.

På høsten 2004 ble Mærsk Data frasolgt til amerikanske IBM inklusiv eierandelen i DMdata. Mærsk Data hadde et overskudd før skatt på 273 millioner kroner og en omsetning på 2,9 milliarder kroner i 2003. Antallet ansatte var 2 300. Salgsprisen ble ikke offentliggjort, men Mærsk meldte ut at man forventet at salget påvirket konsernets resultat positivt i størrelsesorden 2,5 milliarder kroner.

Mærsk Data hadde hovedsete i den tidligere Galle & Jessen-fabrikken ved Vibenshus Runddel på Østerbro i København. Det ble overtatt av IBM, som stadig har kontorer på adressen.

Referanser
----------

1. ↑  IBM overtager Mærsk Data *ComOn* 17. august 2004

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
| Evenkia |
| --- |
|
|  |
|
| Hovedstad: | Tura |
| Føderalt distrikt: | Sibir |
| Økonomisk distrikt: | Øst-Sibir |
| Areal: | 767 600 km² |
| Folketall: | 17 700 *(2002)* |
| Guvernør: | Boris Zolotarjov |
| Regionkode: | `88` |
| Tidssone: | UTC+0700 |
|

**Evenkia** (russisk Эвенкийский автономный округ) var et selvstyrt distrikt (*okrug*) i Russland. Evenkia var del av Krasnojarsk kraj, men samtidig et eget føderasjonssubjekt i Den russiske føderasjon. Det administrative senteret var Tura, arealet 767 600 km² og innbyggertallet var 17 700 i 2002.

Geografi
--------

Evenkia er det minst tettbygde området i Russland og har lavere befolkningstetthet enn Grønland. På et område om lag like stort som Norge og Sverige til sammn bor det om lag like mange mennesker som på Stord. Evenkia ligger i den sentrale delen av den sibirske vidda. Det høyeste punktet er fjellet *Kamen* (1701 moh.). Store områder i nord har permafrost, men om lag 80 prosent av området er taiga. Middeltemperaturen i januar er -34°C, og i juli 15°C.

Reindrift er en viktig næring. Etterhvert håper man å utvikle oljevirksomhet og turisme.

Jernbane eller veier finnes praktisk talt ikke. Kommunikasjonsmiddel er hovedsakelig elvebåt, fly eller kjørerein.

Demografi
---------

Folketallet i 2002 var på 17 697. Av disse var det representanter fra 67 etniske grupper, hvor etniske russere (62 %) og evenkere (21,5 %) er de dominerende.

Som andre autonome okruger var Evenkia bygd opp rundt en minoritet, i dette tilfelle evenkerne, som snakker evenkisk som er et tungusisk språk.

Historie
--------

Evenkia har vært del av Russland sidan 1600-tallet. Både i tsar-tiden og sovjet-tiden var det fangeleirer for politiske fanger her. 30. juni 1908 var Evenkia åsted for en av de største naturlige eksplosjonene på jorda i moderne tid. Skogen i et område på over 3000 km² ble lagt flatt etter en eksplosjon på mellom 10 og 15 megatonn, forårsaket av en meteoritt. Området er så øde at den første ekspedisjonen ikke nådde fram til eksplosjonsstedet før i 1927.

Det autonome området ble opprettet i 1930. Etter oppløsningen av Sovjetunionen i 1991 ble Evenkia et av føderasjonssubjektene i Den russiske føderasjon, men også fremdeles en del av Krasnojarsk kraj. Boris Zolotarjov var den siste guvernøren i Evenkia (2001–2007).

17. april 2005 ble det vedtatt i en folkeavstemning at Evenkia, sammen med Tajmyr, vil bli slått sammen med Krasnojarsk kraj. Dette skjedde 1. januar 2007.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF
 |
**Seboré** (fra latin: *seborrhoea*, *sebum*=talg; *rhoia*=strøm) er en medisinsk/kosmetisk betegnelse som brukes for å beskrive overproduksjon av talg som fører til ansamling av fettstoff fra talgkjertelen i hårsekkene slik at den danner skjellaktige flak, skorper eller en hinne i hodebunnen. Seboré forkommer oftest på hodet og kan påvirke hårveksten og bli årsak til hårtap og delvis skallethet. Overproduksjon kan også forekomme i andre hudområder som har mange talgkjertler.

Talgproduksjon og -funksjon
---------------------------

Talget (sebum) har normalt som oppgave å smøre hårsekkene og holde det øverste hudlaget smidig. Produksjonen påvirkes av genetiske forhold, hormoner (som f.eks. dihydrotestosteron), arvelige disposisjoner, alder/livsfase, næringsinntak/-opptak og ytre miljø. Man kjenner ikke den nøyaktige årsaken til at enkelte har overproduksjon av talg.

Seboré hos spedbarn
-------------------

Hos spedbarn kan en form for seboré oppstå allerede ved noen få ukers alder. Tilstanden viser seg ved at det dannes et lag av fett flass med gulbrun farge i hodebunnen. Hos spedbarn er tilstanden ufarlig og forbigående, men for å dempe eller fjerne eventuell kløe kan urenhetene fjernes (se nedenfor).

Seboré hos unge og voksne
-------------------------

Man antar at 3-5% av befolkningen i alderen 30-50 år plages av seboré. Det dannes oftest i hodebunnen, men også andre hudpartier som har mange talgkjertler kan rammes. Hos voksne viser talget seg som skjell eller flass. Hodebunnen i det aktuelle området kan være irritert og rødfarget.

Hos enkelte, spesielt hos ungdom, kan plagene også ramme ører, øyebryn, neserygg og -vinger, bryst, rygg og i skrittet, da gjerne i form av såkalte hudormer (komedoner), sorte prikker bestående av talg, døde hudceller og bakterier i hudporene. Denne formen kan forårsake kviser (akne).

Behandling
----------

I første omgang kan man både hos barn, ungdom og voksne starte med å rense hodebunnen ved hjelp av kosmetiske remedier. I tillegg til oljer eller rektifisert sprit, finnes flere slags kosmetiske produkter for hodebunnsrensing (scalp lotion/hodebunnsrens). Disse skal gjerne få virke en tid etter påføring for å myke opp og løsne urenhetene. Deretter vaskes hår og hodebunn med en god sjampo. Om slik behandling ikke er tilstrekkelig, kan man be om råd om medisinske preparater hos lege eller farmasøyt.

En langvarig tilstand kalt seboreisk eksem, bør behandles i samråd med lege.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis
 |
Mæle sett fra sør rundt 1900.
Gårdstunet på Mæle.
**Mæle** (uttales *Me'li*, gnr. 111, bnr. 2) er en kapteinsgård i Stjørdal i Trøndelag. Mæle har en stor og godt bevart bygningsmasse fra 1700- og 1800-tallet. 

Mæle ligger 2 km øst for Stjørdalshalsen og 300 m nord for E14. Reealléen går fra E14 og gjennom gårdstunet, og fører videre til de gamle storgårdene Ree og By i nordvest. Mæle ligger på en lang og smal terrasse i terrenget, rundt 20 moh. en gammel elvemel. Mæle nevnes som *Melle* tidlig på 1500-tallet, *Mielle* i 1559 og 1590, *Meell* i 1610, *Melle* i 1664 og *Mæhle* i 1723. Rygh mente at den opprinnelige formen har vært norrønt *Melr*, «elvemel», mens *Meli* er en dativsform.

Mæle var kirkegods under Bakke kloster i middelalderen. Fra tidlig på 1700-tallet gikk Mæle i eie mellom prester og offiserer på Værnes; prestene Grøn, Bjørn og Roager, oberst Harboe, kaptein Motzfeldt, sogneprest Brown, oberstløytnant Sejerstedt og hans sønn, oberst Fredrik Christian Sejersted. Den yngre Sejersted sies å ha vært den første i Stjørdal til å dyrke poteter. Gården var imidlertid i dårlig forfatning under ham.

I 1835 fikk Ole Øvre Richter skjøte på gården. Richter reiste en herskapelig hovedbygning og tidsriktige fjøs og staller, og drenerte og nydyrket mye jord. Han kjøpte også halvparten av nabogården By. Richter drev Mæle som et mønsterbruk og ble blant foregangsmennene i jordbruket i Stjørdal på 1800-tallet. Etter hans død i 1865 ble Mæle overdratt til sønnen Olivarius Richter, en driftig jordbruker og handelsmann.

Etter Richter hadde gården to eiere på kort tid. Fra 1917 ble hovedbygningen utleid til Inntrøndelag husmorskole. Sommeren 1920 brant fjøset, og gården ble overtatt av Stjørdalens Sparebank. Den nåværende slekten på gården kom med lærer Arne Steinvik, som kjøpte den av banken i 1930.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  *Stjørdalsboka. Gards- og slektshistorie. Bd. 2, d. 2: Stjørdal herad*. Stjørdal. 1950. s. 284–295.
2. ↑  Berg, Kaare (1995). *Stjørdal. Fra strandsted til storsamfunn*. Historielagene i Stjørdalsbygdene. s. 29–30 og 50–51.
3. ↑  Rygh, Oluf (1903). *Norske Gaardnavne. Oplysninger samlede til Brug ved Matrikelens Revision. Bd. 15: Nordre Trondhjems Amt*. Kristiania: Fabritius. s. 34.
4. ↑  Værnesbranden, Ivar Nilssen (1928). *Fra en svunnen tid. Sagn og historie fra Stjørdalen*. Trondhjem. s. 80–87.
5. ↑  Folvik, Søren (1957). *Stjørdal Potetmelfabrik 25 år 1932–1957. Litt om potetens historie i dalføret*. Trondheim. s. 21–23.
6. ↑  Richter, Gurine (1910). *Stamtavle over slægten Richter*. Bergen. s. 18–20 og 30–31.
7. ↑  Leirfall, Jon (1972). *Stjørdalsboka. Bd. 1, d. 3: Liv og lagnad i Stjørdalsbygdene*. Stjørdal. s. 92, 203 og 295.
**Even Saxlund** (født 10. juni 1811 i Stange, død 6. august 1902) var en norsk jurist, politiker og embetsmann.

Saxlund tok juridisk embetseksamen 1835, jobbet i Justisdepartementet fra 1836 til 1838. Fra august 1838 var han konstituert fogd og sorenskriver i Øst-Finnmark (utnevnt fra 6. mai 1840). 

Saxlund ble valgt til Stortinget for Finmarkens Amt fra 1845 hvor han satt i 3 perioder fram til 1853. Han ble 18. september 1852 utnevnt til byfogd i Fredrikshald

Han ble igjen valgt inn på Stortinget, men nå for Fredrikshald bykrets i nye 3 perioder (1854-1856, 1857-1858, og 1862-1864). På Stortinget var Saxlund blant annet engasjert i en kommisjon som behandlet Samenes rettigheter.

Saxlund var høyesterettsassessor fra 1864 til 1894, og var blant annet medlem av riksretten over ministeriet Selmer i 1884.

Saxlund var gift tre ganger, hans siste ektefelle (gift 1856), Edle Michaline Michelet (1833–1905) var bror til en annen stortingsrepresentant, nemlig Carl Johan Michelet. Han var far til Eivind Saxlund og Michael Saxlund.

Referanser
----------

1. ↑   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 753[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* S. H. Finne-Grønn (1919). *Slegten Michelet*. Christiania.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Even Saxlund hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
***Even as Eve*** er en amerikansk stum kriminaldramafilm fra 1920, regissert av B. A. Rolfe og Chester De Vonde. Manus er basert på en novelle av Robert W. Chambers.

Handling
--------

En scene fra filmen
Eileen O'Hara bor som medlem av en kult ved et avsidesliggende tilfluktssted i Adirondacks sammen med faren sin. Men faren hennes har for lengst blitt en forbitret gammel mann, etter hans kones utroskap flere år tidligere. En dag dukker Peyster Sproul, mannen som er ansvarlig for hennes utroskap, opp igjen. Han arbeider nå som president for millionær-klubben Sagamore Club, og de forsøker å kjøpe opp O'Haras eiendom for å bruke dette som et feriested for klubben om sommeren. Men O'Hara gjenkjenner ham snart, og det oppstår en konfrontasjon.

Dette resulterer i den gamle mannens død. Sproul sikrer seg deretter et illegitimt grep om området ved å bestikke Amasa Munn, den uærlige lederen for kulten, med en litt penger. Sproul forsøker å stjele skjøtet for eiendommen fra Eileen O'Hara. Planene hans blir imidlertid forpurret av Dr. Lansing, en ung mann som har forelsket seg i Eileen. Når Sprouls bedrageri endelig blir oppdaget, blir han snart oppsagt fra Sagamore Club. Eileen beholder området hun har arvet etter faren sin, og hun gifter seg snart med Dr. Lansing.

Skuespillere
------------

* Grace Darling som Eileen O'Hara
* Ramsey Wallace som Dr. Lansing
* E.J. Ratcliffe som Peyster Sproul
* Sally Crute som Agatha Sproul
* Marc McDermott som O'Hara
* Gustav von Seyffertitz som Amasu Munn
* John Goldsworthy som De Witt Courser
* John L. Shine som oberst Hyssop
* Robert Paton Gibbs som major Brent

Referanser
----------

1. ↑  EVEN AS EVE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Even as Eve* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
Thomas Wallin-Anderesen (født 1974) 
er en norsk idrettsutøver og ultraløper .

Wallin-Andersen har siden begynnelsen av 2000 tallet hatt sterke prestasjoner 
innenfor ultraløp/fjelløp og skiløp. 
I 2011 representerte han Norge under VM i Ultratrail og ble nr 33 individuelt og tok bronse i lag konkurransen.
Noe som han også ble tildelt ultraløpsutvalgets hederspris for.
Han har også deltatt og fullført 9 ganger Expedition Amundsen og har 5 førsteplasser og 4 andreplasser.

Noen av konkurransene han deltatt på er:

- VM Ultra Trail 33.plass (2011)
- Ultra-Trail du Mont-Blanc TDS 11.plass (2012)
- Ultra-Trail du Mont-Blanc TDS 7.plass (2013)
- Ultra-Trail du Mont-Blanc UTMB 39.plass (2014)
- Ultra Trail del Lago d"Orta 6.plass (2012)
- Nordmarka Ultra Challange 2.plass (2011)
- Vøringsfoss Race 1.plass (2009)
- Vøringsfoss Race 2.plass (2010)
- Vøringsfoss race 2.plass (2011)
- Styrkeprøven Rett Vest 1.plass (2010)
- Hornindal Rundt 1.plass (2010)
- Hornindal Rundt 1.plass (2012)
- Salomon Xraid 1.plass (2014)
- Maxi Race (Prøve VM) 19.plass (2014)
- Hardinglaup Fyksesund rundt 1.plass (2015)
- Hardinglaup Øystese-Voss 3.plass (2015)
- Hardinglaup Øystese-voss 2.plass (2016,2018)
- Expedition Amundsen 1.plass (2010,2012,2013,2015,2017)
- Expedition Amundsen 2.plass (2011,2014,2016,2019)
**Paute-Mazar-demningen**, også kalt *Daniel Palacios-demningen*, er en demning med vannkraftverk i provinsen Azuay i det sørøstlige Ecuador i Sør-Amerika. Den ligger i *Rio Paute*, ei 10-12 km lang bielv til Upano som igjen renner ut i Rio Santiago, vest i Amasonas-vassdraget. Demningen ligger 125 km fra byen Cuenca.

Kraftverket har et opprinnelig installert vannkraftpotenial på 1 200 MW, men er oppgradert til 1 769 MW produksjonseffekt hvorav 1 000 MW utnyttes (2009). Anlegget ble påbegynt i 1976 og stod ferdig i 1983, mens fase C startet i 1988 og ble fullført i 1992. Dette er landets kraftigste vannkraftverk. Mellom tørre og nedbørrike år varierer årsproduksjonen fra 2,6 TWh til 5,14 TWh elektrisk kraft.

Demningen er 170 meter høy og 720 meter lang, og er en gravitasjons-buedam.

Se også
-------

* Liste over verdens største vannkraftverk
* Marcel Laniado vannkraftverk

Eksterne lenker
---------------

* IADB[*død lenke*] - «Hidroelectric Project Paute-Mazar».
* Ingetec – liste over konstruerte demninger, side 19-20.
* Conservation Strategy Foundation[*død lenke*] – Mazar, Provincia Azuay; Cantón Paute; Sistema hidrográfico Santiago; Río Paute/Mazar, Ecuador.
* The Daule Peripa Project in Ecuador Arkivert 20. oktober 2016 hos Wayback Machine. – hovedrapport fra *Eurodad*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Sondre Flemming Jensen** (født 15. november 1971) er en norsk tidligere fotballspiller som spilte for Brann.

Jensen ble først introdusert på seniornivå i Brann da han som sekstenåring spilte det siste kvarteret som innbytter i en treningskamp mot Varegg i april 1988, og scoret det siste av lagets fire mål. Hans far, Roald Jensen, er anerkjent som en av Norges beste fotballspillere noensinne. Som en teknisk begavet spiss i en sentral rolle på et fremgangsrikt juniorlag hos Brann, som vant både JET-turneringen og junior-NM i 1989, ble Sondre Jensen tidlig sammenlignet med sin velkjente far. Som guttespiller ble han av landslagsledelsen vurdert litt for veik og lett enda. I august 1989 hadde han imponert tilstrekkelig til å bli innkalt til juniorlandslaget.  Med Sverige som motstander ble hans opptreden som innbytter 23. august 1989 hans eneste kamp ikledd landslagsdrakten.

Atten år gammel fikk han sin seriedebut som innbytter i en hjemmeseier over Lillestrøm i nest siste serierunde i 1990. I påfølgende seriekamp kom han også inn som innbytter i sesongens siste kamp.

I 1992 fikk han ikke spille én eneste kamp for Brann. Ved sesongslutt var han en av syv spillere som ikke fikk fornyet kontrakt med klubben. Deretter spilte han én sesong i 2. divisjon for Løv-Ham, én sesong i 3. divisjon for Hovding hvor hans onkel Kjell Jensen var lagets trener, og ni sesonger for Fyllingen.

Karriereoversikt
----------------

| Sesong | Klubb | Land | Nivå | Liga | Kamper | Mål
  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Brann | Norges flagg | 1
  | Eliteserien | 2
  | 0
  |
| 1991 | Brann
  | Norges flagg | 1
  | Eliteserien | 3
  | 0
  |
| 1992 | Brann
  | Norges flagg | 1
  | Eliteserien | 0
  | 0 |

Referanser
----------

1. ↑  Kjell-Eirik Mikkelsen (21. april 1988). «Den nye generasjon». *Bergens Arbeiderblad*. s. 13.
2. ↑  Christian Nome Lepsøe (17. august 1989). «-Sondre minner om «Kniksen»». *Bergens Arbeiderblad*. s. 18.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sondre Jensen – Transfermarkt Rediger på Wikidata
* (no) Profil hos Norges Fotballforbund
* Profil hos historie.brann.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Sosiometri** er en kvantitativ metode for å måle sosiale relasjoner. Metoden ble utviklet av psykoterapeut Jacob L. Moreno i sine studier på relasjoner mellom sosiale strukturer og psykologisk velvære. 

Begrepet *sosiometri* relateres til Latin etymologi, *socius* som betyr fellesskap, og *metrum* som betyr måle. Jacob Moreno definerte sosiometri som 

> 
> «innsikten i dannelsen og organiseringen av grupper og posisjonen til individene innenfor.»
> 
> 
> 

Han legger til:

> 
> «vitenskapen om gruppeorganisering – det angriper problemet ikke fra utsiden av gruppen, gruppeskallet, men fra den indre struktur. Sosiometriske undersøkelser avdekker de skjulte strukturer som gir en gruppe sin form: alliansene, subgruppene, de skjulte antagelser, de forbudte agendaer, de ideologiske overenskomster, ‘stjernene’ i showet».
> 
> 
> 

Han utviklet sosiometri innen de nye vitenskapene, men dets egentlige formål er transcendens og ikke vitenskap. Ved å gjøre valg basert på kriterier, åpent og energisk, håpet Moreno at individene ville være mer spontane, og at organisasjons- og gruppestrukturer ville bli levende og tydelige.

En av Morenos innovasjoner i sosiometri var utviklingen av **sosiogrammet**, en systematisk metode for grafisk representasjon av enkeltindivider som punkter/noder og relasjonene mellom dem som linjer/buer. Moreno, som skrev utførlig om sin tenkning, anvendelse og resultat, etablerte også et tidsskrift med titelen *Sosiometri.*

Erfaring i psykodrama-metoder og integrering av tenkning, følelse og handlingsaspekter av atferd, sosiometrikere praktiserer innenfor fagfeltene psykologi,  behandling, eksekutive lederskap, samfunns- og organisasjonsutvikling.

Se også
-------

* Jacob L. Moreno
* psykodrama

Eksterne lenker
---------------

* Sociometry.net **International Sociometry Training Network** (Ann E. Hale)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Pavas** er det niende distriktet i kantonen San José i Costa Rica. Med sine 9,34 km² er det San Josés største distrikt. I 2011 hadde Pavas 71 384 innbyggere, og er dermed det mest befolka av alle landets 470 distrikter.

Distriktet grenser til kantonen Escazú i sør, og til distriktene Uruca og Mata Redonda i henholdsvis nord og øst.

Pavas har flere boligområder samt mye industri. Her ligger også den lille Tobías Bolaños internasjonale flyplass. Distriktet fikk sine første innbyggere på 1800-tallet, etter at landet var blitt uavhengig.

Nabolag
-------

Pavas' viktigste nabolag (*barrios*) er Aeropuerto, Bribri, Favorita Norte, Favorita Sur, Geroma, Hispana, Libertad, Lomas del Río, Laureles, Llanos de Sol, María Reina, Metrópolis,Oscar Felipe, Pavas Centro,Pueblo Nuevo, Residencial del Oeste, Residencial Santa Fé, Rincón Grande, Rivera de Monte Galán, Rohrmoser, Roma, Rotonda, San Juan, San Pedro, Santa Bárbara, Santa Catalina, Tajo, Triángulo, Villa Esperanza og Zona Industria.

Referanser
----------

1. ↑  INEC – Censo Nacional de Población y Vivienda 2011

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
***Xiphispa*** er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

En ganske stor (12 - 20 millimeter), lang og slank, ganske flat, rødbrunlig bladbille med mørke lengdestriper. Antennene er noe lengre enn hode + pronotum med 11 ledd. Hodet har en forlenget "nese" mellom antennefestene. Pronotum er trapesformet, dekkvingene nokså lange og nesten jevnbrede (langt tilspisset bak), med 8-10 rader av fine punkter og én opphøyd lengderibbe. Beina er temmelig korte.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Denne artens vertplanter er ukjente, men mange andre Cryptonychini er knyttet til palmer.

Utbredelse
----------

Arten lever på Madagaskar.

Systematisk inndeling
---------------------

Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene.

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
				+ underfamilien **Hispinae**, Gyllenhal, 1813 – ikke i Norge, én art i Norden
					- stamme **Cryptonychini** Chapuis, 1875
						* slekten ***Xiphispa*** Chapuis, 1875
							+ *Xiphispa coquerelii* (Fairmaire, 1869)

Litteratur
----------

* Hispines of the world - *Xiphispa*
* *Xiphispa* på ITIS

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Xiphispa* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Xiphispa* hos ITIS Rediger på Wikidata
Stockholms tidligere telegrafstasjon.
**Stockholms telegrafstation** (også kalt **Ridderstolpska huset**) er en bygning i *Æolus-kvartalet* på Skeppsbron 2 i Stockholm. Eiendommen er hjørnehuset Skeppsbron/Slottsbacken og henger sammen med Flemingska palatset på Slottsbacken 8. Telegrafstasjonen ga i 1876 navn til Telegrafgränd som begrenser kvartalet mot syd.

Den nåværende bygningen mot Skeppsbron ble oppført i 1868-1870 for *Stockholms telegrafstation* av *Kongl. Elecktriska Telegraf-Werket* (senere *Kungl. Telegrafverket* respektive *Televerket*) og erstattet da Saltkompaniets hus. Arkitekt for telegrafstasjonen var Ludvig Hawerman. Det er en pusset teglbygning i fire etasjer. Fasadene er i gul og hvit farge, den høye sokkeletasjen er utformet i rustika i beige farger. Vindusomramningene i etasje to til fire er profilerte, takfoten har et kraftig tannsnitt og taket er valmet og dekket med metallplater samt utstyrt med arker.

I 1871 flyttet Telegrafstyrelsen til Skeppsbron 2 og adressen er kjent for mange stockholmere som *Telegrafen*. Allerede i 1889 ekspanderte Telegrafverket inn i nabohuset, Flemingska palatset. Både Stockholms telegrafstasjon og Flemingska palatset ble bygd om og restaurert på slutten av 1950-tallet med Ivar Tengbom som arkitekt. Eiendommen Skeppsbron 2 og Slottsbacken 8 ble byggnadsminne i 1992. Telegraf- og annen televirksomhet fantes i huset helt fram til 1993. I dag (2012) leies lokalene ut som kontorer.

Referanser
----------

1. ↑  «Stockholms telegrafsation - Svenska Industriminnesföreningen». *www.sim.se*. Besøkt 10. september 2016.

Kilder
------

* Telehistorisk vandring i Stockholm

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kvarteret Aeolus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

| * v
* d
* r
Skeppsbron |
| --- |
| Bygninger | 
* Stockholms slott
* 2: Stockholms telegrafstation
* 4: Ruuthska palatset
* 6: Wittmarckska huset
* 8: Skeppsbron 8
* 10: Sjöfartshuset
* 12–14: Hotel Reisen
* 16: Sutthoffska palatset
* 18: Skeppsbron 18
* 20: Brandstodsbolagets hus
* 22: Hobelinska huset
* 24: Dångerska huset
* 26: Pauliska huset
* 28: Schönska huset
* 30: Brandenburgska huset
* 32: Hebbeska huset
* 34: Nordström & Thulins hus
* 36: Thuenska huset
* 38: Tullhuset
* 40: Küselska huset
* 42A: Norra Bankohuset
* 42B: Södra Bankohuset
* 44: Skeppsbron 44
* 46: Skeppsbron 46
* 48: Räntmästarhuset

 |  |
| Tidligere bygninger | 
* 2: Saltkompaniets hus
* 8: Kadous hus
* 18: Clason-Hebbeska huset
* 20: Tottieska huset

 |
| Annet | 
* Gustav III:s staty
* Logårdstrappan
* Räntmästartrappan
* Carl Milles *Sjöguden*

 |
| Gamla stan Stockholm |
Ordenstegn for storoffiser
Ordensstjerne for storoffiser
**Nasjonalordenen** (fransk: *L’Ordre National*) er en ivoriansk orden innstiftet 10. desember 1960 til belønning av særlige fortjenester og fremragende innsats for nasjonen.[1] Ordenen er Elfenbenskystens fremste. Landets president er ordensherre og stormester.

Inndeling
---------

Nasjonalordenen er inndelt i fem grader, etter mønster av den franske Æreslegionen:[2][1]

* storkors (*Grand-Croix* )
* storoffiser (*Grand-Officier*)
* kommandør (*Commandeur*)
* offiser (*Officier*)
* ridder (*Chevalier*)

Insignier
---------

Ordenstegnet for Nasjonalordenen består av et rødkantet hvitt malteserkors.[1] Midtmedaljongen er i gull og viser en elefant sett forfra omgitt av en palmekrans. Medaljongen er omgitt ev en grønn bord med innskriften «REPUBLIQUE» og «DE COTE D’IVOIRE» i hver sin halvsirkel. Reversen bærer en inskripsjon med landets motto «UNION, DISCIPLINE, TRAVAIL» (*enhet, disiplin, arbeid*). Korset er lagt på en krans. Ordenstegnene er like av utforming, men varierer i størrelse etter grad og er opphengt i bånd med ulik utforming.[1]

Ordensstjernen består av ordenskorset med stråler i korsvinklene.[1]

Ordensbåndet er helrødt.[1] 

 Ordensbåndet

Tildeling
---------

Ordenen kan tildeles for sivil så vel som militær innsats.[2] Den kan også tildeles utlendinger. Presidenten blir automatisk innehaver av storkors. Den som utnevnes til Nasjonalordenen må være minimum 30 år. For å komme i betraktning til ordenstildeling må man ha 15 års tjeneste bak seg i offentlig sektor eller 20 år i privat sektor.[3] Bare personer med god karakter og med fulle sivile og politiske rettigheter kan tildeles ordenen. Utnevnelse skjer til ordenens laveste trinn, med mulighet for forfremmelse etter bestemte intervaller.[3]

Ordenen kan også tildeles utlendinger og disse kan utnevnes direkte til høyere trinn enn ridder.[3]

Utnevnelser skjer to ganger årlig, 1. januar og 7. august.[3]

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Sainty og Heydel-Mankoo 2006, s. 1244–1245.
2. 1 2  Werlich 1974, s. 262.
3. 1 2 3 4  Ordensstatutter Arkivert 3. mars 2016 hos Wayback Machine. La grande chancellerie.

Kilder
------

* Ordensstatutter, La grande chancellerie.
* Sainty, Guy Stair og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006.
* Werlich, Robert: *Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military*, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974.
Nasjonalrådet holder sine møter i parlamentsbygningen
**Slovenias nasjonalråd** (slovensk: *Državni svet*) er andrekammeret i Slovenias parlament og er et representativt organ for sosiale, økonomiske, profesjonelle og lokale interesser.

Nasjonalrådet holdt sitt første konstituerende møte 23. desember 1992.

Sammensetning
-------------

Nasjonalrådet har 40 medlemmer som er valgt av arbeidsgivere (4), arbeidstakere (4), landbrukere, håndverkere og frie yrker (4), ikke-økonomiske sektorer (6) og lokale interessegrupper (22). Valgperioden er 5 år.

Medlemmene av Nasjonalrådet er ikke ansatt i rådet, men skal etter forutsetningene beholde sine posisjoner i de samfunnssektorer hvorfra de er valgt, samtidig med rådsmedlemskapet. 

Sammensetningen av Nasjonalrådet er valgt for å balansere innflytelsen av de politiske partiene som er representert i den folkevalgte Nasjonalforsamlingen. Medlemmene er valgt ved indirekte valg, gjennom de organisasjoner som representerer de ulike samfunnssektorene. De politiske partiene har derfor mindre innflytelse på disse valgene, med unntak for valgene av representanter for lokale interessegrupper. Disse blir valgt av lokale demokratiske organer.

Oppgaver og myndighet
---------------------

Nasjonalrådet er et rådgivende organ og har ingen lovgivende myndighet. Rådet kan i noen saker vedta et utsettende veto.

Nasjonalrådets presidenter
--------------------------

| Bilde | Navn(født-død) | Embetstid | Parti |
| --- | --- | --- | --- |
|  | **Ivan Kristan**(1930-) | 23. desember 1992 – 17. desember 1997 | LDS |
|  | **Tone Hrovat**(1958-) | 17. desember 1997 – 17. desember 2002 | SLS |
|  | **Janez Sušnik**(1942-) | 17. desember 2002 – 12. desember 2007 | DeSUS |
|  | **Blaž Kavčič**(1951-) | 12. desember 2007 – 12. desember 2012 | LDS(til 30. september 2011) |
| SMS-Zeleni(fra 30. september 2011) |
|  | **Mitja Bervar**(1965-) | 12. desember 2012 – 12. desember 2017 | Uavhengig |
|  | **Alojz Kovšca**(1965-) | 12. desember 2017 – | Uavhengig |

Referanser
----------

1. 1 2  *National Council of the Republic of Slovenia* Arkivert 11. mars 2013 hos Wayback Machine. Offisiell internettside
2. ↑   Slovenian ministries, etc. Rulers.org

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) National Council (Slovenia) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Noter til en versjon av Agnus Dei
***Agnus Dei*** (latin, «Guds lam») er en hymne som inngår som fast del i den katolske messe, Den norske kirkes nattverdliturgi og i enkelte andre kirkers og kristne trossamfunns liturgi. Uttrykket er basert på *Evangeliet etter Johannes* 1,29, hvor Johannes Døperen omtaler Jesus Kristus som *Guds lam*. 

Teksten skal ha blitt introdusert i liturgien av pave Sergius I (687–701). Den synges eller resiteres rett før utdeling av nattverd. 

Hymnen lyder på latin:

*Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, miserere nobis.*
*Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, miserere nobis.*
*Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, dona nobis pacem.*
Direkte oversatt til norsk lyder den:

*Guds lam, som tar bort verdens synder, miskunn deg over oss.*
*Guds lam, som tar bort verdens synder, miskunn deg over oss.*
*Guds lam, som tar bort verdens synder, gi oss din fred.*
Den norske kirke synger følgende versjon rett etter Herrens innstiftelseord i nattverdliturgien:

Du Guds Lam, som bærer verdens synder, miskunne deg over oss.  

Du Guds Lam, som bærer verdens synder, miskunne deg over oss.   

Du Guds Lam, som bærer verdens synder, gi oss din fred.

Referanser
----------

1. ↑  *Gudstjenestebok for Den norske kirke. Del I, Gudstjenester.*, Verbum, Oslo, 1996, ISBN 82-543-0716-4, side 77-78.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Beliggenhet i byprefektiuret Baoding.
**Xiong** eller **Xiongxian** (kinesisk: 雄县 ; pinyin : *Xióng Xiàn*, eldre romanisering **Hiunghsien**) er et fylke i byprefekturet Baoding i provinsen Hebei i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var i 1999 på 329 749.

Fylket er del av Xiong'an nye område designert av den nasjonale regjering i april 2017.

Administrative enheter
----------------------

Storkommuner:

* Xiongzhou (雄州镇), Zangang (昝岗镇), Daying (大营镇)

Kommuner:

* Longwan (龙湾乡), Zhugezhuang (朱各庄乡), Mijiawu (米家务乡), Shuangtang (双堂乡), Zhanggang (张岗乡), Beishakou (北沙口乡)

Ørnekloboksing
--------------

*Yingzhao fanzi quan* (鹰爪翻子拳, *Yīngzhǎo fānzi quán*), det vil si *ørnekloboksing*, er en stil innen kampsporten boksing som er knyttet til fylket Xiaong, der den skal ha blitt utviklet, skjønt meget av historien er legendepreget. Den er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over immateriell kultutarv (nr. 799).

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS
2. ↑  保定市-行政区划网

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
***Agnostelater*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende
--------

En middelsstor (ca. 14 millimeter), avlang, moderat hårete, mørkbrun smeller den en gul flekk på "skulderen" av hver dekkvinge. Antennene er sagtakkede og omtrent så lange som hode + pronotum. Pronotum er lengre enn bredt, trapesformet med rett tilbaketrukne bakhjørner. Dekkvingene er bredest litt bak roten, med kraftige punkstriper.

**Larvene** er slanke, litt flate, glatte med en voksaktige overflate og nokså lange hår på sidene, gulaktige på farge bortsett fra hodet som er mørkt. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

Levevis
-------

Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. Larvene i denne slekten er trolig rovdyr.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i det sentrale og sørøstlige Brasil.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien smellere, Elateroidea
			* Familien smellere, Elateridae
				+ Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857 eller Dendrometrinae
					- Stammen Anaissini Golbach, 1984
						* Slekten ***Agnostelater*** Costa, 1975
							+ *Agnostelater mesochrous* (Germar, 1843)

Referanser
----------

1. ↑  Cleide Costa (1975) Systematics and evolution of the tribes Pyrophorini and Heligmini, with description of Campyloxeninae, new subfamily (Coleoptera, Elateridae). *Arquivos de Zoologia, São Paulo* 26(2): 49-190.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Agnostelater* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Agnostelater* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
**Olav Eduard Pauss** (født 20. mars 1863 i Drammen, død 21. november 1928 i Sydney), til vanlig kalt **«Ole» Pauss**, var en norsk skipsreder, skipsagent og generalkonsul i Sydney (for delstatene New South Wales og Queensland) for Sverige og Norge fra 1902 til 1905 og konsul for Norge fra 1905 til 1928. Han var tidvis også dansk og sveitsisk konsul. I de over førti årene han bodde i Australia var han den primære representanten for skandinaviske skipsfartsinteresser i landet.

Biografi
--------

Han var sønn av skipsreder i Drammen Ismar Mathias Pauss (1835–1907) og Sina Mariane Høeg. Han studerte i Tyskland og England, og begynte deretter i farens rederi. I 1885 flyttet han til Australia og etablerte i 1892 egen forretning som skipsreder og skipsmegler i Sydney med fokus på skandinavisk skipsfart. Han ble etterhvert representant for de fleste norske skipsfartsinteresser i Sydney og direktør for en rekke selskaper, bl.a. administrerende direktør for Wilhelm Wilhelmsen Shipping Agency, Wilh. Wilhelmsens datterselskap i Australia. Han var også havariagent og kommisjonær for Nordisk Skibsrederforening og Det Norske Veritas.

I 1902 ble han utnevnt til Sveriges og Norges generalkonsul i Sydney, og fortsatte som Norges konsul etter unionsoppløsningen i 1905. Han ble senere også konsul for Danmark og Sveits. Han var også president i flere sportsforeninger i Sydney, og grunnla *Nordmandslaget* i Sydney i 1906. Han var dessuten den svenske frimurerlosjens representant i New South Wales og involvert i australske frimurerorganisasjoner. Han var også kjent for filantropisk arbeid, ikke minst gjennom gaver til Royal Alexandra Hospital for Children.

Han ble gift 4. juni 1890 i Sydney med Rachel Annie Scott (født 6. juli 1863 i Sydney) og hadde to døtre. Datteren Olga Marian Pauss (f. 1891) var gift med den kjente geologen William Rowan Browne og datteren Claire Henriette Paus (f. 1896) var gift med legen Alfred Alexander Heath.

Utmerkelser
-----------

* Norges flagg Ridder 1. klasse (1910) og kommandør (1919) av St. Olavs Orden «for fortjenester som konsul»
* Danmarks flagg Ridder av Dannebrogordenen (1919)
* Finlands flagg Ridder av Finlands hvite roses orden

Referanser
----------

1. ↑  Per Otto Borgen (1995). «Olav Eduard Pauss», *Drammen byleksikon* (s. 195), Drammen, P.O. Borgen
2. ↑  «Olav Eduard Paus», i *Den Kongelige norske Sankt Olavs orden 1847–1947*, Oslo, Grøndahl, 1947, s. 127
3. ↑  Ludv. Saxe, *Nordmænd jorden rundt*, Aschehoug, 1914, s. 133
4. ↑  Nekrolog, *The Sydney Morning Herald*, 22. november 1928
5. ↑  «Pauss, Olav Eduard», i *Hvem er Hvem?*, 1912, s. 204

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon **·** Prabook
 |