Catlin: *Bear Dance*
**George Catlin** (født 26. juli 1796 i Wilkes-Barre i Pennsylvania i USA, død 23. desember 1872 i Jersey City i New Jersey) var en amerikansk kunstmaler som fremfor alt er blitt kjent for sine indianerportretter og maleri som skildrer hverdagslivet til nordamerikanske indianere.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Catlin ble født som det femte av 14 barn. Allerede i Catlins varndom hadde indianerne gjort et dypt inntrykk på ham, ettersom hans egen mor og hans bestemor i 1778 var blitt bortført av en indianerstamme i Pennsylvania under den amerikanske uavhengighetskrig (*Wyoming Valley massacre,* 1778).[]

Han tilbragte sine ungdomsår med mye fiske og jakt, og med å samle på indianske artefakter.[] Catlin fikk skolegangen i Wilkes-Barre og ble deretter sendt av faren til Lichfield i Connecticut der han studerte jus til 1818.

### Karriere

Catlin gikk etter en kort tid som jurist i 1824 over til det yrket som gjorde han vedem kjeny. Årene 1824-29 arbeidet han som portrettmalrr i Philadelphia. I 1830 fulgte Catlin med William Clark på en forhandlingsreise til indianerstammene ved Mississippielven. To år senere reiste han med hjuldamperen «Yellow Stone» på den første av flere reiser til øvre Missouri. Ut av disse reisene kom han i 1837 med den aller første kunstutstillingen der indianare alene og i deres dagligliv var motiv.[] Utstillingen åpnet i New York, men flyttet i 1839 til Europa der interessen for den var mye større.[]

Catlin reiste selv til Europa i samband med utstillingen og var ikke tilbake til USA før enn i 1871. De første årene i Europa var han sysselsett med å utgi flere bøker. Den første kom ut 1841 og bar tittelen *The manners, customs, and condition of the North American Indians. Written during eight years' travel amongst the wildest tribes of Indians in North America, 1832-39*. 

På 1850-tallet la Catlin ut på flere reiser til urfolk i Sør-Amerika og Kamtsjatka. I 1860-årene bodde han i Brussel og det var der de fleste av portrettene hans, omkring 600 i tallet, ble gjort ferdig ut fra skisser han hadde gjort i 1830-årene.

Catlin døde i Jersey City i 1872, bare vel året etter han kom tilbake til USA.

Billedgalleri
-------------

* Tipis*Tipis*
* An Indian Ball-Play ca. 1846-1850*An Indian Ball-Play* ca. 1846-1850
* Ball-play Dance 1834*Ball-play Dance* 1834
* Attacking the Grizzly Bear*Attacking the Grizzly Bear*
* OsceolaOsceola
* Ah-yaw-ne-tak-oár-ron*Ah-yaw-ne-tak-oár-ron*
* The Cutting Scene, Mandan O-kee-pa Ceremony, 1832*The Cutting Scene, Mandan O-kee-pa Ceremony*, 1832
* Little Bear, Hunkpapa Brave, 1832*Little Bear, Hunkpapa Brave,* 1832
* Wi-jún-jon, Going to and Returning from Washington*Wi-jún-jon, Going to and Returning from Washington*
* Buffalo Bull Grazing, 1845*Buffalo Bull Grazing,* 1845
* Lithograph of Lacrosse playersLithograph of Lacrosse players
* Hidatsaby ved Knife River, 1832.*Hidatsaby ved Knife River*, 1832.
* Choctawhøvdingen Peter Pitchlynn, 1834.*Choctawhøvdingen Peter Pitchlynn*, 1834.
* Kee-o-kuk (The Running Fox), 1832-1839.*Kee-o-kuk (The Running Fox)*, 1832-1839.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/George-Catlin, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4   data.bnf.fr[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Encyclopedia of World Biography, www.encyclopedia.com, besøkt 8. oktober 2020[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 15. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.debate.org[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   fineartamerica.com[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   query.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
10. ↑   www.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
11. ↑   www.britannica.com[Hentet fra Wikidata]
12. ↑   Find a Grave, Find a Grave 183, besøkt 30. september 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

(en) George Catlin – galleri av bilder, video eller lyd på Commons


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** NLA **·** NKC **·** BNE **·** CiNii **·** KulturNav
 |