*Denne artikkelen gjelder eposet, se også Gilgamesj (konge)*

| Artikkelen inngår i serien om
**Mesopotamia** |
| --- |
|  |
|  |
| * Eufrat
* Tigris
* Assyriologi
 |
| **Byer / Imperier** |
| * **Sumer**: Uruk
* Ur
* Eridu
* Kisj
* Lagasj
* Nippur
* **Det akkadiske rike**: Akkad
* Babylon
* Isin
* Mari
* Susa
* **Assyria**: Assur
* Ninive
* Nuzi
* Nimrud
* Assyriske palassrelieffer
* **Babylonia**: Babylon
* Kaldea
* **Elam**
* **Amoritter**
* Ziggurat
* **Hurritter**
* **Mitanni**
* **Kassitter**
* Urartu
* **Hettittene**
 |
| **Kronologi** |
| * Den sumeriske kongeliste
* Konger av Assyria
* Konger av Babylonia
 |
| **Språk** |
| * Kileskrift
* Sumerisk
* Akkadisk
* Elamittisk
* Hurrittisk
* Amorittisk
* Hettittisk
 |
| **Mytologi** |
| * Enuma Elish
* Gilgamesj
* Marduk
 |

***Gilgamesj*** er et sumerisk og babylonsk epos som handler om Gilgamesj som var konge i Uruk rundt 2600 f.Kr. mens de løsrevne episodene først ble samlet til sin klassiske form først ble samlet rundt 1600 f.Kr. Den unge selvlærte engelske forskeren George Smith (1840-76) studerte Assurbanipals leirtavler på British Museum i november 1872, da han kom over noe han gjenkjente som en assyrisk syndflodsberetning - den første uavhengige bekreftelsen av Bibelens beretning om Noahs ark.

Planten kalles «gammel blir ung igjen», et ordspill på en foreldet form av navnet Gilgamesj: *bilga-mes* = «gammel-ung».

Kildene
-------

Den mest komplette teksten står på tolv leirtavler på akkadisk, funnet i Ninive i biblioteket tilhørende assyrerkongen Asurbanipal som regjerte 668–27 f.Kr. Lakunene har man delvis lykkes med å fylle, takket være bruddstykker funnet rundt om i Mesopotamia og Anatolia. I tillegg ble fem korte dikt på sumerisk funnet på leirtavler med titlene: «Gilgamesj og Humbaba», «Gilgamesj og himmeloksen»,«Gilgamesj og Agga fra Kisj», «Gilgamesj, Enkidu og underverdenen» og «Gilgamesjs død». De eldste versjonene av de sumeriske diktene ble nedskrevet som underholdning for kogn Shulgis hoff i Ur rundt 2100 f.Kr. En rekke avskrifter ble foretatt på sumerisk rundt 1800 f.Kr av babylonske skrivere i Ur og Nippur. Det var en vanlig øvelse å skrive av Gilgamesj-eposet i datidens Babylon, f.eks. under kong Hammurabi. Et dikt på sumerisk om kong Ziusudra, «Da gudene var mennesker», ble tidligere tatt for å utgjøre en del av Gilgamesj-eposet, men danner i stedet grunnlag for syndsflodshistorien som ble innarbeidet i babylonernes versjon av eposet.

### Standardversjonen *Han som så dypet*

Standardversjonen av eposet i Babylon og Assyria ble kalt ***Sha naqba imuru*** (= Han som så dypet) etter åpningslinjen, og ble samlet i sin endelige form av Sin-leqi-unninni som var prest i Babylonia rundt 1200 f.Kr. og dermed den eldste episke forfatteren som er kjent ved navn. Med *naqbu* (= dypet) menes «kosmos», dvs. området som tilhørte visdommens gud Ea. Åpningslinjen i eldre, sumeriske versjoner var *Shutur eli sharri* (= Han overgikk alle andre konger).

Leirtavlene er dessverre fylt med ord og uttrykk med uviss betydning, og bruddstykker mangler helt. Professor Andrew George har gjenskapt teksten ved å fylle ut lakunene med tekster hentet fra avskrifter fra andre perioder og andre språk, blant annet fra en hettitisk oversettelse. «Gilgamesj-serien» består av 11 tavler med rundt 3.000 linjer. Det som først ble tatt for å være tavle 12, viste seg å være en oversettelse til akkadisk av siste halvparten av det sumeriske Bilgames-diktet «Bilgames og underverdenen».

Gudinnen Ninsun, mor til Gilgamesj.
### Handling, 1. tavle

Historien fortelles fra ettertidens perspektiv. Gilgamesj «overgikk alle andre konger», hadde all kunnskap, reiste en bymur rundt Uruk og rundt tempelet for Eanna (sumerisk: *e* = tempel, «hus»; *anna* = «himmel»), innvidd til Ishtar og himmelguden Anu. Som sønn av den guddommeliggjorte kong Lugalbanda og Ninsun, gudinnen for vilt kveg, var Gilgamesj 2/3 gud, med menneskeskikkelse han fikk forærende av morgudinnen Aruru (Belet-ili) og perfeksjonert av visdommens gud Ea. Slik ble han en svært vakker og sterk mann. Han grov brønner som skapte oaser og gjenoppbygget kultstedene som var rasert av syndfloden. Imidlertid var Gilgamesj var altfor streng mot folket sitt og voldtok hvis han kvinner likte dem. Uruks innbyggerne ble undertrykt, ikke minst med hans praktisering av «retten til den første natt». I sin nød ba folket byens gud Anu om hjelp, og Anu rådet til at Aruru skapte en villmann, Enkidu, som passende selskap for kongen. Villmannen var like sterk som Gilgamesj og bra skikket til å oppholde ham, så folket fikk fred.

En jeger oppdaget Enkidus som var skapt uvitende som et barn og fant en gaselleflokk han løp naken sammen med. Han befridde dem fra feller og voktet dem mot rovdyr. Jegerens far rådet ham til å hente tempelskjøgen Sjamhat, og hun temmet virkelig villmannen i løpet av en ukes tid. Han følte seg da svak og besudlet, men hadde til gjengjeld fått fornuft og innsikt. Men nå var dyrene sky for ham. Sjamhat fortalte ham om Gilgamesj' to drømmer før Enkidu var blitt skapt. I den ene drømmen falt en meteoritt til jorden, så stor at Gilgamesj ikke kunne rikke den. Han omfavnet den som om den var konen hans, og hans mor Ninsun tolket drømmen slik at en kamerat ville bli hans jevnbyrdige. I den andre drømmen dukket det opp en øks midt i gaten. Folk samlet seg rundt den, og Gilgamesj omfavnet også den. Ninsun tolket denne drømmen slik hun tolket den første.

### Handling, 2. tavle

Enkidu hadde nå lært å vaske og barbere seg, og gjeterne lærte ham å passe sauer og ga ham brød, øl og klær. Han fikk også høre om et kommende bryllup, der Gilgamesj krevde å være den første for bruden. Dette gjorde Enkidu opprørt, og han hastet til Uruk, der folk la merke til hans likhet med Gilgamesj. Enkidu sperret døren til brudekammeret for kongen, og de to sloss voldsomt, til kongen vant. De to omfavnet så hverandre og ble gode venner. Gilgamesj tok med Enkidu til moren sin; og Enkidu som verken hadde foreldre eller søsken, brast i gråt. Derfra bega de seg i lag til sederskogen for å hogge et tre. Da ble det nødvendig å ta livet av treets vokter, demonen Humbaba skapt av Enlil. Enkidu kjente Humbaba fra sin tid i skogen («*hans stemme er som Syndfloden, hans tale er ild, og pusten hans er døden*» - bare stormguden Adad var enda verre). Gilgamesj lyktes likevel i å overtale Enkidu med ord som minner om Predikeren, og om verdier som også gjenspeiles i vestlig heltediktning: «*Et menneskes dager er talte, og hans gjøremål blaff i vinden. Hvorfor da frykte døden?*»

### Handling, 3. tavle

Byens eldste protesterte mot kongens reiseplaner, med ga etter til sist. De la livet hans i Enkidus hender. Kongens mor klaget til solguden Sjamasj over sønnens skjebne, og hvorfor hadde guden gitt ham et så rastløst sinn? Gilgamesj og Enkidu utførte ritualer for å sikre en trygg reise; men Enkidu ville likevel helst blitt hjemme.

Et sedertre.
### Handling, 4. tavle

Reisen til sederskogen tok sine seks uker. Hver tredje dag slo de leir og grov etter vann. Gilgamesj ba Sjamasj om en drøm, og Enkidu bygget et huns til drømmeguden som oppmuntring. Selv voktet han inngangen til drømmehuset når kongen drømte. Sjamasj sendte Gilgamesh profetiske drømmer. Etter første drømmen våknet kongen forskrekket og fortalte at et fjell hadde falt. Enkidu valgte å tolke dette positivt, at fjellet var Humbaba som de skulle fange og gjøre det av med! Neste drøm handlet om en kamp med en villokse, men Enkidu roet kongen ned, for oksen kunne tolkes som Lugalbanda, Gilgamesj' skytsgud. Marerittene ga seg ikke, men Enkidu dreide dem alltid til noe positivt.

Viktige skikkelser
------------------

* Gilgamesj, kongen av Uruk.
* Enkidu, villmann og venn av Gilgamesj.
* Anu, himmelguden.
* Aruru, gudinnen som skapte menneskene.
* Enki, ferskvannsgud.
* Enlil, guden for vinden.
* Himmeltyren.
* Humbaba, vokter av sedertreskogen.
* Ishtar, gudinnen for kjærlighet, lidenskap og raseri. Uruks beskytter.
* Lugalbanda, Gilgamesj' skytsgud.
* Sjamhat/Shamhat, hetære.
* Utnapisjti/Utnapishti, menneskets stamfar og overlevende fra den store syndfloden.

Referanser
----------

1. ↑  Jørgen Læssøe: «Gilgamesj», *Verdens litteraturhistorie* bind 1 (s. 83), J.W. Cappelens forlag, 1971
2. ↑  David Damrosch: *Epic hero, Smithsonian*
3. ↑  «Gilgamesh», *Britannica*
4. ↑  Michael McGoodwin: *Gilgamesh summary*, hentet fra *Wayback Machine*
5. ↑  *Epic of Gilgamesh*, hentet fra *Wayback Machine*
6. ↑  «Andrew George, University of London», hentet fra *Wayback Machine*
7. ↑  Michael McGoodwin: *Gilgamesh summary*, hentet fra *Wayback Machine*
8. ↑  Eanna, tempel (himmelhuset), Irak, Uruk; *GetImages Group*
9. ↑  Gilgamesj-eposet, tavle 1
10. ↑  Jørgen Læssøe: «Gilgamesj», *Verdens litteraturhistorie* bind 1 (s. 87)
11. ↑  Gilgamesj-eposet, tavle 3
12. ↑  Gilgamesj-eposet, tavle 4

Tekster som antas er påvirket av Gilgamesj-eposet
-------------------------------------------------

* Gresk mytologi
* Bibelen: Første Mosebok
* Homer: *Odysseen*
* Platon: *Atlantislegenden*
* Koranen

Norske utgaver av Gilgamesj
---------------------------

* I Norge ble verket utgitt første gang på Cappelen forlag i 1967, i Per Seyersteds oversettelse og med forord av Arvid S. Kapelrud. Denne utgaven er gjenutgitt flere ganger, sist i 2008, med tittelen *Gilgamesj, han som så alt*. ISBN 978-82-02-28188-5
* En utgave i serien Verdens hellige skrifter i 2001, med *Gilgamesh og Atrahasis*, inneholdt en ny oversettelse av Jens Braarvig og Tor Åge Bringsværd. Denne utgaven er oversatt etter sumeriske og akkadiske skrifter. ISBN 82-525-4106-2 – en utvidet og revidert oversettelse av denne utgaven ble utgitt i 2004, og har kommet i flere opplag, også i serien Verdensbiblioteket. ISBN 978-82-525-7057-1
	+ Utdrag fra eposet om «Bilgamesh», som sumererne kalte ham, finnes også i antologien *Sumeriske skrifter*, 2006
* En teaterforestilling basert på eposet er skrevet av Rolf Losnegård og hadde urpremiere på Agder teater i 2001.

Litteratur
----------

* S. M. Maul: *Das Gilgamesch-Epos*, München 2005, ISBN 3-406-52870-8.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Epic of Gilgamesh – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The Epic of Gilgamesh; fra The Digital Library Book, presented by Poznan Supercomputing and Networking Center
* Hva er Gilgamesh-eposet? *Religionsoraklene*.

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BBC Things
 |