**Curium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Cm** og atomnummer 96.

Historie
--------

Curium ble fremstilt første gang i 1944 av Glenn T. Seaborg, Ralph A. James, og Albert Ghiorso ved Berkeley-universitetet i California, USA. Forskergruppen døpte det nye grunnstoffet «curium» etter ekteparet Pierre og Marie Curie som ble berømte for oppdagelsen av radium og sitt arbeide med radioaktivitet. Curium i målbar mengde ble fremstilt for første gang i 1951 av Perlman og Werner som ved nøytron-bombardement av 241**Am** (americium) fremstilte 40 μg 242**Cm**. 

Curium var det tredje transurane grunnstoffet som ble oppdaget, selv om det er det fjerde i rekken av disse stoffene.

Curiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Curium er et radioaktivt og giftig metall som tilhører aktinoidene. Det har kjemiske likhetstrekk med gadolinium, dog med en mer kompleks krystallstruktur. I metallisk form er curium sølvhvitt av utseende. Det er reaktivt og er mer elektropositivt enn aluminium. De fleste curium-isotopene avgir alfastråling.

Curium akkumuleres i benbygningen i levende organismer, og alfastrålingen ødelegger benmargen – noe som i sin tur medfører stans i produksjonen av røde blodlegemer.

### Isotoper

Curium har ingen stabile isotoper. 20 isotoper er kjent hittil, og de mest stabile av disse er 247**Cm** med halveringstid 15,6 millioner år, 248**Cm** med halveringstid 340 000 år, 250**Cm** med halveringstid 9 000 år, 245**Cm** med halveringstid 8 500 år, 246**Cm** med halveringstid 4 730 år, 243**Cm** med halveringstid 29,1 år, og 244**Cm** med halveringstid 18,1 år. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 år, og de fleste kortere enn 3 døgn. Isotopene 240**Cm**, 242**Cm**, 243**Cm**, 244**Cm**, 245**Cm**, 246**Cm**, 248**Cm** kan nedbrytes ved spontan kjernespalting (fisjon).

CAS-nummer: 7440-51-9

Forekomst
---------

Curium forekommer ikke naturlig, men fremstilles kunstig. Det finnes i små mengder i brukt reaktorbrensel. 244**Cm** er til salgs for 100 USD per mg

Anvendelse
----------

Curium har få praktiske bruksområder i dag, men det forskes på å benytte stoffet i radioisotopgeneratorer. 242**Cm** kan utvikle opp til 3 Watt varmeenergi pr. gram (W/g), men den korte halveringstiden på 160 dager gjør det uegnet som energikilde i permanenete kraftverk. 244**Cm** er benyttet i alfapartikkel-røntgenspektrometrene (APXS) ombord i Marsroverne Spirit og Opportunity.

Referanser
----------

1. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for curium Arkivert 28. mai 2008 hos Wayback Machine.
2. 1 2  «Los Alamos National Laboratory, Chemistry Division - Curium». Arkivert fra originalen 12. oktober 2006. Besøkt 23. mai 2008.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |