**Hyde Parker** (født 1739, død 16. mars 1807) var en britisk marineoffiser og admiral, blant annet kjent for sin kommando over den britiske styrken som angrep København i 1801, senere kjent som angrepet på Københavns red.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Hyde Parker var nest eldste sønn av viseadmiral Hyde Parker (1714–1783).

### Royan Navy

Han gikk inn i Royal Navy i ung alder, allerede 19 år gammel, i 1758, ble han løytnant, etter å ha tjenestegjort på sin fars fartøy. Fem år senere, i 1763, ble han utnevnt til post-captain (avleggs tittel, tilsvarer omtrent kommandør). Fra 1766 tjenestegjorde han i Karibia og i nordamerikanske farvann og han utmerket seg ved å bryte gjennom forsvarsverkene ved North River ved New York i 1776. 

Hans innsats ved denne trefningen bidro til at han ble adlet i 1779. I 1778 deltok han i ekspedisjonen til Savannah og året etter havarerte fartøyet han kommanderte ved kysten av Cuba, som da var i krig med Storbritannia. Sammen med sin besetning forskanset de seg og ble etterhvert brakt trygt ut av andre britiske fartøyer. 

Sammen med sin far deltok han i slaget ved Doggerbank i 1781 og med Richard Howe i to trefninger ved Gibraltar. 

Han nådde admirals grad 1. februar 1793, samme dag som Storbritannia erklærte krig mot den nye franske republikken. Han tjenestegjorde som kontreadmiral under Samuel Hood ved Toulon og Korsika. Han ble utnevnt til viseadmiral i 1794 og deltok under admiral Hotham ved de uavgjorte trefningene 13. mars og 13. juli 1795. Fra 1796 til 1800 var han sjef for flåtestyrkene ved Jamaica og utførte operasjoner i Karibia med dyktighet.

Hyde Parker ble admiral 14. februar 1799. I 1801 ble han utnevnt til sjef for styrken som skulle bryte opp det nordlige nøytralitetsforbundet, med viseadmiral Horatio Nelson som nestkommanderende. København som var styrkens første mål falt i angrepet på Københavns red 2. april 1801 ved heftige angrep fra Nelsons skvadron, Parker med sine tyngre skip tok lite del i kampene. Ved slagets mest intense fase heiste Parker flaggsignaler for å få Nelson til å trekke seg tilbake, mens Nelson satte kikkerten for sitt blinde øye og utbrøt at «Jeg ser faktisk ikke signalet». Parkers motvilje mot å avansere inn i Østersjøen etter seieren ble senere sterkt kritisert. Kort etter ble han kalt tilbake og Nelson etterfulgte han som sjef for styrken. 

I 1800 giftet han seg med sin andre kone, Frances, datter av Sir Richard Onslow og de etablerte seg på herregården Benhall Lodge i Suffolk. Hyde Parker døde 16. mars 1807.

Hans sønn, den tredje Hyde Parker (1786–1854) ble kontreadmiral i 1841 og viseadmiral i 1852, fra 1853 tjenestegjorde han som First Sea Lord i Royal Navy men døde 25. mai 1854.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 116047062, besøkt 14. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Oxford Dictionary of National Biography, Oxford Biography Index Number 21311[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   The Peerage, oppført som Admiral Sir Hyde Parker, The Peerage person ID p7321.htm#i73204, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Faceted Application of Subject Terminology, FAST-ID 274569, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Social Networks and Archival Context, oppført som Hyde Parker (admiral), SNAC Ark-ID w6fb5nbj, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2   The Peerage person ID p7321.htm#i73204, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
7. 1 2 3 4 5 6 7   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Cundall, Frank (1915). *Historic Jamaica*. West India Committee.
* NT staff (13. mai 2013). «Melford Hall history». The National Trust. Besøkt 15. mai 2013.
* «The Parkers: a naval dynasty». The National Trust. Besøkt 15. mai 2013.
* Rines, George Edwin, red. (1920). «Parker, Hyde». *Encyclopedia Americana*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |