recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mer hahn en neue Oberkeet** («Vi har en ny øvrighet», BWV 212) er en av Johann Sebastian Bachs mest kjente verdslige kantater. Den kalles også «Bauern-Kantate» («Bondekantate»); Bachs opprinnelige betegnelse var *Cantate burlesque*.

Opprinnelse
-----------

Kantateteksten stammer fra Christian Friedrich Henrici, mest kjent under pseudonymet Picander, og er skrevet for 30. august 1742. På denne dagen feiret lensherre og kurfyrstlig-saksisk kammerherr Carl Heinrich von Dieskau sin 36. fødselsdag på Rittergut Kleinzschocher ved Leipzig med et stort fyrverkeri, og tok samtidig mot hyllest fra de omkringboende bøndene slik skikken var. 

Dieskau var Picanders overordnede, og på en folkelig grovkornet og tildels ironisk måte henspiller teksten på en rekke av tidens lokale personer og hendinger, som for eksempel tjuvfiske. Sannsynligvis ba Picander Bach om å skrive musikken. Bauernkantate er den seneste av Bachs kantater med dokumentert opprinnelsesdato.

Tematikk
--------

Under en fest serverer kammerherren øl og det fører til en animert samtale mellom en navnløs bonde (bass) og bondekona Mieke (sopran); etter den rent instrumentale innledningen preger samtalen mellom dem hele resten av kantaten. De gleder seg over festen, utveksler dels tvetydige, dels entydige erotiske forslag og snakker om skatteinnkreverens uærlighet, men mest lovpriser de godseier Dieskau; også hans kone og hennes sparsomhet er tema. Samtalen foregår dels på obersachsisk dialekt

Besetning
---------

* en ikke navngitt bonde (bass)
* Mieke, en bondekone (sopran)
* Trestemmig strykerensemble med fioliner, bratsjer og basso continuo, i tillegg kommer i en sats tverrfløyte, valthorn og andrefioliner.

Karakteristika
--------------

I tråd med tekstens karakter skapte Bach en ganske beskjeden komposisjon med korte satser og et stort sett enkelt tonefølge. Flere steder griper han til populære danseformer og folkelige melodier, for eksempel folkesangen «Mit dir und mir ins Federbett, mit dir und mir aufs Stroh» (meningsinnholdet er omtrent «Med deg og meg i dynene, med deg og meg i halmen»). Deler av tidligere komposisjoner er med, som sats 14 fra *Es lebe der König, der Vater im Lande* BWV Anh. 11 og den andre bassarien fra *Geschwinde, geschwinde, ihr wirbelnden Winde* BWV 201).

Litteratur
----------

* Alfred Dürr: *Johann Sebastian Bach: Die Kantaten.* 7. opplag. Bärenreiter, Kassel 1999, ISBN 3-7618-1476-3.
* Werner Neumann: *Handbuch der Kantaten J.S.Bachs.* 1947, 5. opplag. 1984, ISBN 3-7651-0054-4.
* Hans-Joachim Schulze: *Die Bach-Kantaten. Einführungen zu sämtlichen Kantaten Johann Sebastian Bachs.* Evangelische Verlags-Anstalt Leipzig; Carus-Verlag, Stuttgart 2006 (Edition Bach-Archiv Leipzig) ISBN 3-374-02390-8 (Evang. Verl.-Anst.), ISBN 3-89948-073-2 (Carus-Verl.)
* Christoph Wolff, Ton Koopman: *Die Welt der Bach-Kantaten.* Verlag J. B. Metzler, Stuttgart, Weimar 2006, ISBN 978-3-476-02127-4.

Eksterne lenker
---------------

* Partitur på IMSLP
* Oppbygning og fullstendig tekst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNE
 |
***C.I.D.*** er en indisk film fra 1990, regissert av Ajay Goel.

Handling
--------

Veer fører krig mot organisert kriminalitet. Hans største nemesis er Roshan Lala (spilt av Kiran Kumar) som smugler narkotika og gull i India. Roshan er så farlig at ingen vitner noen gang har våget å stå frem, for å avlegge bevis mot ham i retten. Frustrert over mangelen på bevis og vitner som trengs for å dømme Roshan Lala, klarer inspektør Veer å infiltrere en ung undercover-offiser Raksha (spilt av Juhi Chawla) inn i Roshan Lalas organisasjon.

Imidlertid blir dette oppdaget kort tid senere, og Raksha blir skutt av Roshan i en øde gate. De eneste vitnene til dette var ekteparet Mr. & Mrs. Saxena, et respektabelt middelaldrende par - hvis eneste datter Meghna er forlovet med inspektør Veer.

Skuespillere
------------

* Vinod Khanna som Veer Sehgal
* Amrita Singh som Meghna Saxena
* Juhi Chawla som Raksha Mehra
* Suresh Oberoi som Major Brijmohan Verma
* Kiran Kumar som Roshan Lala
* Aloknath som Kumar
* Shafi Inamdar som Faizan
* Aftab Shivdasani som Sunny

Referanser
----------

1. ↑  «C.I.D. (1990)» **(engelsk)**. Besøkt 21. juli 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *C.I.D.* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Mer de Glace** (dvs *Ishav*) er Frankrikes og Mont Blanc-gruppens største isbre. Breen er 5,6 kilometer lang og 200 meter tykk med et areal på 40 km², og er den fjerde største breen i Alpene.

Det egentlige Mer de Glace får tilførsel fra *Glacier Leschaux* og *Glacier du Tacul*, og de får i sin tur tilførsel fra *Glacier du Géant* og breene i *Vallée Blanche*. Til sammen danner de alle Mer de Glace i utvidet forstand. Systemet strekker seg fra 3 900 moh til 1 400 moh over ca. 12 km, og varierer mellom 700 og 1950 m i bredde. Maksimal istykkelse er 420 m. Øverst beveger breen seg med mer enn 120 meter i året, snitthastigheten er 90 m i året (tilsvarer en cm i timen), noe som er svært hurtig for en Alpebre. De mørke og lyse «årringene» som går på tvers av fallretningen er karakteristisk for Mer de Glace. I perioder med stor sprekkdannelse skapes det isblokker med forskjellig høyde etter hvor de blir dannet; de kan bli opp til 50 meter høye. På grunn av dalens utformingen oppstår de alltid på de samme elvekantene.

Tidligere fløt breen over et brattheng og ned i Chamonix-dalen. Denne bretunga ble kalt *Glacier des Bois* og var en severdighet i det gamle Chamonix. Mer de Glace har trukket seg tilbake de siste 150 årene, og er nå over to kilometer kortere og (ved Montenvers-banen) 130 meter tynnere. For tiden går en svevebane fra Montenvers og ned på breen, men tidligere var atkomsten til breen så lett at lokalbefolkningen kunne føre sauer over her.

Fjellklatrere går over breen for å komme til hyttene Charpoua, Talefre, Leschaux, Requin og Envers les Aiguilles, det vil si for nesten hele Mont Blanc-gruppen. Om vinteren og våren fører den mye brukte Vallée Blanche-nedfarten, en merket, men upreparert skiløype fra Aiguille du Midi-banen over Mer de Glace og tilbake til Chamonix.

Mer de Glaces breelv kalles Arveyron. Da bretunga lå i dalbunnen ved Chamonix rant Arveyron ut av en lett tilgjengelig breport som var et yndet motiv for malere og senere fotografer.

Électricité de France benytter til visse tider av året brevannet fra Mer de Glace til produksjon av vannkraft. Tunneler under isbreen fører vann fra bunnen av breen ned til vannkraftverket lenger nede i dalen. Når vannet har passert kraftverket slippes det ut lengre nede i Arveyron.

Eksterne lenker
---------------

* (en) (de) (fr) Fluctuations of the "Mer de Glace" AD 1500–2050 fra *Zeitschrift für Gletscherkunde und Glazialgeologie* 2005/2006 (PDF-fil; 212 kB)
* (de) Endringer i Mer de Glaces lengde med diagram og bilder[*død lenke*] (PDF-fil; 4,00 MB)
* (fr) Historiske og aktuelle bilder

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames
 |
Izrael Poznańskis mausoleum under renovasjonen i 2007
**Den nye jødiske kirkegård i Łódź** (polsk *Nowy Cmentarz Żydowski*) ble grunnlagt i 1892 i den sørlige del av bydelen Bałuty, mellom gatene Bracka, Zagajnikowa, Zmienna og Inflancka. Den er med sine 42,5 ha og mellom 180 og 230 tusen gravlagte Europas største jødiske nekropolis.

Izrael Poznański kjøpte i 1891 et område på over 10 ha av Juliusz Heinzel, hvor han planla å lokalisere kirkegården. Den nye kirkegården ved Bracka-gaten skulle erstatte den gamle ved Wesoła-gaten. I 1898 ble Polens største likhus åpnet ved kirkegården etter tegninger av Adolf Zeligson. I 1956 ble det reist et monument over Łódź-gettoens ofre ved kirkegården. Ved siden av likhuset fantes før i tiden også en liten synagoge og en mikve.

Likhuset ved kirkegården
Den nye jødiske kirkegård deles i en østlig (2 ha) og vestlig (40,5 ha) del av en innvendig mur. Kirkegården domineres hovedsakelig av gravsteiner, skjønt området ved Hovedalleen dekkes også av familiegraver. Ved denne representative alleen ligger også Izrael Poznańskis monumentale mausoleum, verdens største jødiske gravstein.

Også gravene til andre store forretningsmenn fra Łódź finnes på kirkegården, blant annet familiene Barciński, Jarociński, Katsenberg, Kon, Prussak, Rosenblatt, Silberstein og Stiller. Ved Bracka-gaten finner man dessuten gravene til maleren Stanisław Heyman, legen Seweryn Sterling, rabbien Eliasz Chaim Majzel, underrabbien Mojżesz Eliasz Halpern, legen Władysław Pinkus og forretningsmannen Herman Konsztat. Man kan også finne gravene til foreldrene til Arthur Rubinstein, Artur Szyk og Julian Tuwim.

I 1980 ble kirkegården skrevet inn i severdighetsregisteret, og siden er renoveringsarbeidene blitt intensivert. Blant annet er Gettomarken, likhuset og Izrael Poznańskis mausoleum blitt totalrestaurert.

Litteratur
----------

* *The Golden Book of Łódź*, Bonechi-Galaktyka 2006 ISBN 83-87914-94-0
* Podolska, Joanna; Walicki, Jacek, *A guide to the jewish cemetery in Łódź*, Oficyna Bibliofilów, Łódź 2001 ISBN 83-904646-3-2
«Noen folk sier at *weasel words* er kjempebra!»
**Weasel word** («veselord», «hul frase») er en betegnelse for ord og vendinger som får et villedende eller innholdsløst utsagn til å se riktig og tillitvekkende ut. Eksempelvis kan et vagt eller udokumentert utsagn komme til å se mer substansielt ut enn det faktisk er, og en tilsynelatende konkret påstand kan modereres, så den reelt blir vag.

Weasel word benyttes til å fjerne oppmerksomheten fra ufullstendige eller motstridende opplysninger, så påstanden blir vanskeligere å argumentere mot. De brukes dessuten til å dempe virkningen av ladede eller kontroversielle utsagn. Brukes de bevisst, er det en form for *spin*.

Eksempler
---------

* «Flere eksperter mener at problemet er økende.» *(hvilke eksperter er det tale om?)*
* «Det ble foreslått å avslutte møtet.» *(hvem foreslo det?)*
* «Mange mener at strafferammen for voldtekt bør heves.» *(hvor mange, og hvor stor prosentdel av befolkningen?)*

Weasel word faller ofte i følgende kategorier:

* Numerisk vage uttrykk: «noen» *(hvem?)*, «mange» *(hvor mange?)*, «flere eksperter» *(hvilke eksperter?)*.
* Passiv diatese: «det nevnes ofte at …» *(hvem sier det?)*, «ryktet forteller at …» *(hvem brakte ryktet til torgs?)*.
* Vage adjektiv og adverb: «det skjer bare sjelden at …» *(hvor hyppig skjer det?)*, «en betydelig økning» *(hvor stor økning?)*.

Opprinnelse
-----------

Betegnelsen *weasel word* stammer fra engelske navnet for vesel. Veselen betraktes i folkemytologien som et listig og ondsinnet dyr. En vesel kan tømme et fugleegg for innhold gjennom et ganske lite hull, slik at egget fortsatt ser helt ut. Egget ser således ut til å være intakt, men er i virkeligheten tomt. På samme måte kan veselord få en setning til å se troverdig ut, selv om den ved nærmere analyse viser seg å være innholdsløs.

Uttrykket opptrer første gang i Stewart Chaplins novelle *Stained Glass Political Platform* (utgitt i *The Century Magazine* 1900), hvor de omtales som «ord som suger livet ut av ordene omkring dem, som en vesel som suger et egg og etterlater seg skallet.» President Theodore Roosevelt tilskriver uttrykket Dave Sewall, som skulle ha brukt det i en privat samtale helt tilbake i 1879.

Referanser
----------

1. ↑  «The Theodore Roosevelt Centennial CD-ROM». 14. april 2012. Arkivert fra originalen 14. april 2012. Besøkt 17. desember 2017.
2. ↑  *The Macmillan Dictionary of Contemporary Phrase and Fable*
3. ↑  «Origin of ‘Weasel Words’». New York Times. 2. september 1916.

| * v
* d
* r
PropagandaPropagandateknikker |
| --- |
| 
* Ad hominem-argument
* Autoritetsargument
* Blodanklage
* Code word
* Desinformasjon
* Doublespeak
* Falske nyheter
* Framing
* Gjerningens propaganda
* Glittering generality
* Greuelpropaganda
* Historisk revisjonisme
* Hundefløyte-politikk
* Ideograf
* Indoktrinering
* Kirsebærplukking
* Lawfare
* Moteord
* Negasjonisme
* Nytale
* Obskurantisme
* Populæreffekt
* PR
* Sensur
* Skremselspropaganda
* Slagord
* Spin
* Språkmanipulering
* Stor løgn
* «Vanlige folk»
* Weasel word
* Whataboutism

 |
**Den norske sjømannskirken i Miami** (H.K.H. Kronprinsesse Mette-Marits kirke, Scandinavian Church & Center) er en norsk sjømannskirke som ligger i Davie, ca. 45 minutters kjøring nord for downtown Miami og ca. 20 minutter vest for Fort Lauderdale i delstaten Florida i USA.

Området har blitt et stadig viktigere trafikknutepunkt for nordmenn på gjennomreise (cruiseskip og annen skipstrafikk og via lufthavnene i området), i tillegg til de fastboende nordmenn og skandinaver. 

Kirken ble etablert i 1981 og holdt de første åra til i en trailervogn på havna i Miami. I 2011 ble det bygget egen kirke, lokalisert til Davie. Kirken ble innviet i november 2011 av kronprinsesse Mette-Marit.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Den norske sjømannskirken (Miami) på Facebook Rediger på Wikidata


| * v
* d
* r
Norske sjømannskirker i utlandet |
| --- |
| Aberdeen  **·** Alanya  **·** Albir-Villajoyosa  **·** Alicante  **·** Antwerpen  **·** Aya Napa  **·** Berlin  **·** Brüssel  **·** Costa del Sol  **·** Dubai  **·** Genève  **·** Gran Canaria  **·** Göteborg  **·** Hamburg  **·** Houston  **·** København  **·** Lanzarote  **·** London  **·** Los Angeles (San Pedro)  **·** Mallorca  **·** Miami  **·** New Orleans  **·** New York  **·** Okpo  **·** Paris  **·** Pattaya  **·** Rio de Janeiro  **·** Rotterdam  **·** San Francisco  **·** Singapore  **·** Stockholm  **·** Tenerife  **·** Torrevieja |
**Merab** (hebraisk מֵרַב, i betydning «rikelig») var i henhold til *Første Samuelsbok 14:49* den eldste av de to døtrene til kong Saul av oldtidens Israel. Hun var først trolovet til David etter hans seier over Goliat, men hun synes ikke å ha gått godhjertet til dette arrangementet. Isteden ble hun gift med en Adriel fra Mehola (*Abel-meholah*), en landsby i Jordandalen, omtrent 16 km sør for Betlehem, et sted som Saul antagelig opprettholdt en allianse. Istedenfor Merab ble David gift med Merabs yngre søster Mikal, som var forelsket i David.

Merab fikk fem sønner, og Mikal fikk ingen barn med David, men var antagelig fostermor til Merabs barn da Merab synes å ha dødd etter at det femte var født. Denne tradisjonen søker å løse en motsigelse mellom *Første Samuelsbok 18:19*, hvor Merab giftet seg med Adriel, og *Andre Samuelsbok 21:8* som forteller om Mikals ekteskap med Adriel og de fem sønnene hun fødte. Den mulige forklaringen er at dette var Merabs barn, men ble tilskrevet til Mikal da hun oppfostret dem. 

Som konge utleverte David disse fem sønnene til gibeonittene for at de skulle bli henrettet som hevn for at deres bestefar, Saul, hadde angrepet denne stammen.

Til tross for den bibelske redegjørelse har en del jødiske rabbinere foreslått at Sauls opprinnelige plan ble oppfylt, og at David giftet seg *begge* søstrene. Denne tradisjonen har sin bakgrunn i lesningen av *Første Samuelsbok 18:20-21*: *Men Mikal, Sauls datter, hadde fått David kjær. Da Saul fikk vite det, likte han det godt. «Han skal få henne,» tenkte Saul. «Hun kan bli en snare for ham så han kommer i filisternes vold.» Derfor sa Saul til David for andre gang: «Du skal bli min svigersønn.»* Frasen «for andre gang» kan også leses «som to» i den hebraiske teksten, *bi-shtayim*, som ved *[mine] to [døtre]*. I henhold til dette synet var Merab antagelig gift med David, og hennes ekteskap med Adriel fra Mehola et syndig forhold, akkurat slik som hennes søster Mikal var gift med David og urettferdig gitt i ekte til Paltiel fra Gallim.

Referanser
----------

1. ↑  Behind the name: «Merab»
2. ↑  Nettbibelen: Første Samuelsbok 14:49 Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  Nettbibelen: Første Samuelsbok 18:2, 17, 19 Arkivert 14. november 2011 hos Wayback Machine.: En dag sa Saul til David: «Her er Merab, den eldste datteren min; henne vil jeg gi deg til kone.
4. ↑  Nettbibelen: *Andre Samuelsbok 21:1-9* Arkivert 27. oktober 2011 hos Wayback Machine.: «Det hviler blodskyld på Saul og hans ætt fordi han drepte folk i Gibeon.»
5. ↑  Nettbibelen: Første Samuelsbok 18:20-21 Arkivert 27. oktober 2011 hos Wayback Machine.
6. ↑  Kadari, Tamar: Merab, daughter of Saul: Midrash and Aggadah, *Jewish Women's Archive*
7. ↑  T Sotah [red. Lieberman] 11:17.

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
***Komiker i arbeid*** er et norsk humorprogram som gikk på TV 2 fra 2011 til 2012. Her skulle norske komikere skulle prøve seg i forskjellige seriøse yrker. Programmet ble ledet av Klaus Sonstad.

Sesong 1
--------

Sesong 1 besto av 6 programmer. I denne sesongen var det tre faste komikere og en gjestearbeider i hvert program, de faste komikererne var Anders Hoff, Nils-Ingar Aadne og Kristin Skogheim. Gjestearbeiderne var Sigrid Bonde Tusvik, Åsleik Engmark, Per Inge Torkelsen, Geir Schau, Helén Vikstvedt og Else Kåss Furuseth.
De fikk prøve seg i jobber som blant annet tannlege, reptilpasser, ordfører og kjøpmann.

Sesong 2
--------

Sesong 2 besto av 10 programmer. I denne sesongen var det kun en fast komiker, Nils-Ingar Aadne, resten var gjestearbeidere som var med en eller to ganger. Gjestearbeiderne var: Solveig Kloppen, Helén Vikstvedt, Sigurd Sollien Jonas Kinge Bergland, Cecilie Steinmann Neess, Stian Blipp, Henriette Steenstrup, Odd-Magnus Williamson, Gustav Nilsen, Terje Sporsem, Henrik Thodesen, Håvard Lilleheie, Elsa Lystad, Leo Ajkic, Kristin Skogheim, Jonna Støme, Per Inge Torkelsen, André Wickström, Lisa Tønne, Kristine Riis, Åsleik Engmark, Nour El-Refai Hans Morten Hansen og André Jerman.
Yrkene som ble testet var brannmann, kamelpasser, ordensvakt og 37 andre.

Referanser
----------

1. ↑  «Komikere gjør ting de ikke kan». *Dagbladet.no* **(norsk)**. 1. april 2011. Besøkt 24. januar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmdatabaser i Wikidata*
**«La Cordelière»** (**«Marie-Cordelière»**) var et fransk krigsskip bygget på foranledning av hertuginne Anne av Bretagne som hadde giftet seg med den franske kongen Karl VIII i 1491.

Den nye karakken ble bygget i Morlaix som det største hittil på et bretonsk verft i Bretagne. Opplysningene om storskipet er usikkert, men det hadde større åpninger for større artilleriskyts ombord på hoveddekket og en samlet bestykning på 200 mindre og større skyts. Størrelsen på mannskapet på storskipet er meget usikkert fra minst 400 mann til mellom 1200 og 1500 mann etter ulike antagelser fra en rekke kilder i både England og Frankrike.

«La Cordelière» opererte i den middelhavske delen av den franske flåten i 1501 til 1504 og deltok i flere ekspedisjoner på Middelhavet utenfor Den italienske halvøya, også hadde vært med en ekspedisjonsflåte til Lesbos i Egeerhavet.

Den ble senere returert til den atlantiske delen av den franske flåten som er løst sammensatt av mindre flåtestyrker fra flere landsdeler som Normandie og Bretagne. Der ble «La Cordelière» det bretonske flaggskipet fram til 1512.

Som det sterkeste krigsskipet i artilleristyrke i den franske flåten gav det godt fra seg under slaget ved Brest i august 1512, men ble fanget inn i en blodig entringskamp med «Regent». Senere under kampene begynte en brann å sprede seg og snart var begge skip i brann, senere eksploderte begge. Mellom 1000 og 2000 omkommet, bare 20 fra «La Cordeliére» overlevd. Mellom 400 og 1000 var ombord på det franske storskipet.

Hvordan brannen startet er ikke kjent, men det er antatt hos engelskmennene og franskmennene at skipets kaptein Herve de Portzmoguer nektet å la seg beseires og med vilje startet brannen eller unngikk å forhindre denne.
**«Le Marché aux esclaves»** (*Slavemarkedet*) er et maleri av 1800-tallskunstneren Gustave Boulanger. Det avbilder en romersk slaveauksjon. Maleriet viser markedsføringen av sju unge mennesker, i alderen fra barn til unge voksne, som slaver. Alle har på seg merkelapper som viser at de tilgjenglige som slaver. Den høyeste, stående, ung kvinne har på seg et gjennomsiktig plagg som klart viser hennes bryster og kjønnshår. Auksjonariusen spiser lunsjen mens han ser veldig avslappet ut. 

Maleriet stammer fra maleritradisjonen fra Parissalongen og akademisk kunst fra det 19. århundre og viser en erotisk scene formet som et historiemaleri, som var skikken den gangen i Paris. Boulanger hadde besøkt Italia, Hellas og Nord-Afrika, og maleriet reflekterer hans fokus på korrekte kulturelle detaljer og hans ferdigheter til å gjengi de kvinnelige former.

Referanser
----------

1. ↑  Masler, Marilyn (2009). Pacini, Marina, red. *Carl Gutherz: Poetic Vision and Academic Ideals*. Jackson, Tennessee: University Press of Mississippi. s. 38–39. ISBN 978-0-915525119.  Mangler `|etternavn1=` i Editors list (hjelp)

Se også
-------

* Slaveriet i Romerriket


Portal: Kunst
Komier i republikken Komi
**Komier** er et folk som hovedsakelig bor langs de store elvene som renner ut i Barentshavet på vestsiden av Uralfjellene i den europeiske delen av Russland. De fleste komiene bor i Republikken Komi, men det finnes også komier på Kolahalvøya, i Arkhangelsk oblast, i Nenetsia og på østsiden av Uralfjellene, i Sibir.

Komiene snakker syrjensk og komipermjakisk – to permiske språk som tilhører den finsk-ugriske språkfamilien. De komipermjakiske talende bor i Perm kraj, sør for republikken Komi.

Komiene levde opprinnelig hovedsakelig av jordbruk og skogbruk, og nord for dyrkingsgrensen for reindrift. I takt med industrialiseringen det siste hundreåret arbeider også mange komier i industrien.
Ved folketellingen i Russland i 2002 ble 293 000 registrert som komier og 125 000 som komi-permjaker. 217 000 mennesker snakket syrjensk og 94 000 komi-permjakisk. Ifølge den sovjetiske folketellingen fra 1989 var det i Sovjetunionen 344 519 komier, hvorav 242 515 hadde syrjensk som morsmål. Etter Silver-formelen er ca. 8,3 % av komiene enspråklige, ca. 62,1 % er tospråklige med syrjensk som morsmål, ca. 5,6 % er tospråklige med russisk som morsmål, og ca. 23,9 % er enspråklige med russisk som morsmål.

Referanser
----------

1. ↑  «Komi Facts, information, pictures | Encyclopedia.com articles about Komi». *www.encyclopedia.com*. Besøkt 23. januar 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC **·** NKC
 |
Kaptein Jens Mortensen på «København»s bro i 1923 (Foto: ingeniør A. C. Jensen 1893-1942)
**Skoleskipet «København»** var en femmastet bark (med en B&W diesel hjelpemotor på 508 H/k ) tilhørende Det Østasiatiske Kompagni, som da det ble tatt i bruk  i 1921 var verdens største seilskip. Kaptein på skipets første reise (26. oktober 1921 – 7. november 1922) var kommandørkaptein og teknisk direktør i A/S, Østasiatiske Compagni  (EAC) baron Niels Juel-Brockdorff.

Skipet ble bestilt i 1913, og skroget var ferdig i 1915, men på grunn av første verdenskrig ble byggingen ikke fullført. Skroget ble slept til Gibraltar, omdøpt til «Black Dragon» og ble brukt som kull-lager.

Etter første verdenskrig ble nytt skrog bygget etter de opprinnelige tegninger, og skipet ble endelig ferdig og sjøsatt 24. mars 1921. Skipet forsvant sporløst (under kaptein Hans Ferdinand Andersen) med 59 mann om bord etter at hun forlot Buenos Aires på vei til Australia. Hun skulle da seile gjennom de beryktede roaring forties. Hva som forårsaket «København»s forlis er aldri blitt oppklart.

Litteratur
----------

* *Med femmastet Bark København rundt om i verden* av Hother Scharling. (1923)
* *Skoleskip København: historie, forlis, tragedie*, av Palle Bruus Jensen og Erik Jensen. (2005) ISBN 8712041785. Anmeldelse: Den mystiske forlis i south seas - Jyllands-Posten

Eksterne lenker
---------------

* Skoleskipet København sank, -
* Nøkkelen til «København»mysteriet - seabreezes.co.chat
* Siste samtale med Buenos Aires - thefreelibrary
* Spøkelsesskip - listal.com
* Skalamodell av skoleskipet «Københavm» museum.norfolk.den gov.Storbritannia
***Sternoplispa*** er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

Nokså små, slankt kileformede, gråbrune bladbiller. Antennene består av 10 ledd og er noe klubbeformede. Hodet er nokså lite, men en liten, trekantet grop i pannen. Pronotum er trapesformet. Dekkvingene er betydelig utvidete mot spissen og har 8 punktstriper og tre opphøyde lengderibber.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Disse artene holder seg gjerne til én eller noen få vertsarter, larvene minerer i bladene til de samme plantene som de voksne gnager på. Artenes vertsplanter er ukjente.

Utbredelse
----------

Artene er bare kjent fra det sørlige Sør-Amerika (Brasil, Argentina, Paraguay).

Systematisk inndeling
---------------------

Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene. Noen ganger blir noen asiatiske slekter også plassert i Chalepini.

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
					- stamme **Chalepini** Weise, 1910
						* slekten ***Sternoplispa*** Uhmann, 1940
							+ *Sternoplispa brunnea* Uhmann, 1948
							+ *Sternoplispa corumbana* Uhmann, 1948
							+ *Sternoplispa nigrohumeralis* (Pic, 1927)
							+ *Sternoplispa opacicollis* (Uhmann, 1935)
							+ *Sternoplispa rotundata* Uhmann, 1948
							+ *Sternoplispa tibialis* Uhmann, 1940
							+ *Sternoplispa triformis* Uhmann, 1935

Litteratur
----------

* *Sternoplispa* på ITIS
* Hispines of the World - *Sternoplispa*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Sternoplispa* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Sternoplispa* hos ITIS Rediger på Wikidata
* (en) Chalepini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
**Fargestreiken** var en arbeidskonflikt som gjaldt ansatte i det britiske TV-nettverket ITVs selskaper fra 13. november 1970 til 8. februar 1971. Konflikten skyldtes at selskapenes fotografer hadde fått et lønnstillegg da farge-TV ble innført, mens lydteknikerne ikke fikk dette tillegget. I sympati med lydteknikerne nektet så selskapenes fotografer å filme i farger.

ITV hadde begynte å sende i farger 15. november 1969, samtidig med BBC1. På den tida hadde TV-kameraene fire linser. Tre av linsene filmet hver sin farge (rødt, grønt og blått), mens den fjerde linsen filmet i svart/hvitt. Under fargestreiken brukte fotografene bare svart/hvitt-linsen.

Dermed kunne programmene bare vises i svart/hvitt, selv om det fantes utstyr til å vise sendinger i farger. TV-selskapene tapte penger fordi de ikke kunne selge reklametid til høyere pris for fargesendinger.

Dette fikk betydning for flere TV-serier, som et års tid hadde blitt filmet og vist i farger, men som under streiken igjen ble filmet i svart/hvitt.

En kortvarig, lignende konflikt oppsto også tidlig i 1973, og påvirket både ITV og BBCs to kanaler.

Serier som ble påvirket av fargestreiken i ITV
----------------------------------------------

* Budgie
* Please Sir
* Upstairs, Downstairs (norsk: Herskap og tjenere)
* Timeslip
* Doctor At Large
* On The Buses
* Bless This House
* Crossroads
* Coronation Street
* Hine
* Mind of Mr JG reader
* The trouble with you Lilian
* Six Dates With Barker
* A Family At War (norsk: Familien Ashton)
* Callan
* The Dickie Henderson Show
* Nearest and Dearest (episode 2-8 av serie fem)
* Hadleigh
* Elephants Eggs in a Rhubarb Tree
* The Freewheelers
* The Benny Hill Show

Referanser
----------

1. ↑  The TV Room: A Day With The BFI Arkivert 6. februar 2012 hos Wayback Machine.
**Fargegjengivelse** er lysets evne til å gjengi farge på et objekt. Dette blir målt med fargegjengivelsesindeks, som kan være fra Ra01 - til Ra100 der 100 er at alle synlige farger gjengis på en fullkommen måte. Sollys har Ra100, mens vanlige lysrør vanligvis ligger på Ra80. Merk at fargegjengivelse ikke er det samme som fargetemperatur.

Uttrykket brukes også i tilknytning til fotografering. Fotografisk film var langt fra fullkommen. For å få kopier mest mulig i riktige farger brukte man fargefiltre i forstørrelsesapparatet mellom den fremkalte filmen og kopiarket. En profesjonell fotograf brukte vanligvis samme film over tid, og hadde merket seg hvilke korrigeringer som skulle til for å få bakgrunnen i samme sjattering. 

Med elektroniske kameraer følger vanligvis en serie valg for belysningstype som skal sikre at bildene får mest mulig «normalt» preg. Flere billedredigeringsprogrammer kan utføre lignende funksjoner etter at bildet er tatt.

Se også
-------

* Hvitbalanse

Referanser
----------

1. ↑  Hawkins, Andrew. (1981). *Teknologisk forlags store bok om fotografi: fotografering, teknikk, metode*. Oslo: Teknologisk forlag. s. 99-101. ISBN 8251201950.
***Sterrhopterix fusca*** er en sommerfugl som tilhører familien sekkspinnere (Psychidae). Den er bare funnet i Akershus og Aust-Agder i Norge. Hannen har velutviklede vinger og fjærformede antenner, hunnen er larvelignende og svært redusert, med stor, sekklignende kropp og helt uten bein og antenner.

Utseende
--------

Larvesekk, hann
Hannen er en middelsstor (vingespenn 19-25 millimeter), litt spinkel, lysgrå sekkspinner med fjærformede antenner. Kroppen er kledt med ganske lange, litt utstående, grå hår (til forskjell fra *Sterrhopterix standfussi* som har gulbrune hår). Vingene er ensfarget lyst gråbrune. Hunnen er 5-7 millimeter lang, brungul, larvelignende, bein og antenner mangler helt. Larvesekken er 16-20 millimeter lang og er uregelmessig kledt med planterester.

Levevis
-------

Arten kan finnes i mange ulike miljøer, både helt åpne enger og heier, men også ganske tett buskmark. Larvene lever på småbusker som for eksempel blåbær, blokkebær, viere og bjørker, men også på starr og større busker. Larveutviklingen tar to år. Hannene flyr om natten i mai-juni.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Europa. I Norge er den bare med sikkerhet funnet i Frogn i Akershus og Grimstad i Aust-Agder.

Kilder
------

* Bengtsson, B.Å. Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 553-554. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Sterrhopterix fusca* på UK moths:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *gråhårsekksspinner* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *gråhårsekksspinner* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *gråhårsekksspinner* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *gråhårsekksspinner* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *gråhårsekksspinner* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *gråhårsekksspinner* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Sterrhopterix fusca* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Sterrhopterix fusca* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Sterrhopterix fusca* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Kosmografi** er vitenskapen som kartlegger de generelle egenskapene til kosmos eller universet, og beskriver både himmel og jord, men uten å gripe inn i geografi eller astronomi. Verket *ʿAjā'ib al-makhlūqāt wa gharā'ib al-mawjūdāt* av den arabiske fysikeren Zakariya al-Qazwini anses å være et tidlig verk innen kosmografien.

Tradisjonell hinduistisk, buddhistisk og jainistisk kosmografi skjematiserer et univers sentrert rundt Mount Meru omgitt av elver, kontinenter og hav. Disse kosmografiene postulerer et univers som gjentatt blir skapt og ødelagt over enormt lange tidssykluser.

Innen astrofysikken har begrepet «kosmografi» begynt å bli brukt for å beskrive forsøk på å fastslå den storskala geometrien og kinematikken til det observerbare universet, uavhengig av noen spesifikk kosmologisk teori eller modell.

Referanser
----------

1. ↑  Weinberg, Steven (1972). *Gravitation and Cosmology: Principles and Applications of the General Theory of Relativity*. Wiley. s. 407–463. ISBN 0-471-92567-5.
2. ↑  Visser, Matt (2005). «Cosmography: Cosmology without the Einstein equations». *General Relativity and gravitation*. 37 (9): 1541–1548. arXiv:gr-qc/0411131 Åpent tilgjengelig. doi:10.1007/s10714-005-0134-8.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
Det britiske bombeflyet Avro Vulcan med deltavinger.
**Deltavinge** er en vingetype som er formet som en triangel. Navnet kommer fra den greske store bokstaven delta, som er formet som en triangel (Δ).

Beskrivelse
-----------

Etter den andre verdenskrig ble den haleløse deltakonstruksjonen svært populær blant utviklere av høyhastighetsfly og ble brukt nesten uten unntak av Convair i USA og av Dassault i Frankrike. Flere britiske design brukte også deltavinger, der den mest kjente trolig er bombeflyet Avro Vulcan. Denne tidlige bruken av haleløse deltavinge-fly ble forbedret ved utviklingen av kombinasjonen hale og deltavinger, som ble utviklet ved *TsAGI* (Det sentrale Aero- og hydrodynamiske instituttet i Moskva). Denne nyutviklingen gjorde det mulig å utvikle fly som kunne manøvrere med høy angrepsvinkel og oppnå svært høye hastigheter. Det ble brukt av de sovjetiske jagerflyene MiG-21 og Su-9/Su-11/Su-15, som det ble bygget flere titusener av.

Den største fordelen med deltavinge-designet er at vingens forkant ligger bak trykkbølgen som skapes av nesen på flyet ved flyging i supersonisk hastighet, noe som er en forbedring over tradisjonell vingedesign. Mens dette også gjelder for fly med sterkt bakovervinklede vinger, gjør deltavingen dette gjeldende langs hele bakkroppen på flyet, noe som gjør det mulig å lage en sterkere vingekonstruksjon for deltavinger, enn for vanlige bakovervinklede vinger der vingebjelken går inn i flyskroget langt foran likevektspunktet. Generelt vil en deltavinge være sterkere enn en liknende bakovervinklet vinge, og i tillegg ha langt større internt volum til oppbevaring av drivstoff og annet.

En australsk Mirage III med deltavinger.
En annen fordel ved deltavinger er at når angrepsvinkelen øker så oppstår det en virvel i forkanten av vingene som holder seg over vingene og gjør at angrepsvinkelen kan bli veldig høy før flyet steiler. En normal vinge som er bygget for høye hastigheter er vanligvis farlig ved lave hastigheter, mens den ovenfornevnte virvelen på en deltavinge vil sørge for ekstra løft.

Ulempene, spesielt tydelig i de eldre haleløse delta-designene, er fullstendig tap av løft forårsaket av at man svinger krapt oppover enten med å bevege bakkanten av vingene eller høyderoret. I tillegg skaper konstruksjonen en økning i luftmostanden relatert til vingetippvirvler, og da spesielt merkbart ved krappe manøvrer, noe som gjør at fly med deltavinger mister mye energi (hastighet eller høyde) ved krappe manøvrer.

Andre fordeler er at deltavinger er enkle å produsere, sterke, og har et relativt stort volum for intern lagring av drivstoff og annet utstyr. Fordi deltavingekonstruksjoner er så enkle kan de bli konstruert svært robuste, selv om de er tynne, og konstruksjonskostnadene er også forholdsvis lave – noe som har vært en betydelig faktor i suksessen til flytyper som MiG-21 og Mirage-serien.

Eksterne lenker
---------------

* Aerodynamics of delta wings
* Analysis of air flow over delta wings

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Fargekorkje** (latin: *ochrolechia tartarea*) er en lav av typen skorpelav. Arten vokser særlig på bratte klipper og svaberg i lavland. 

Arten har blitt brukt som fargestoff til klær for å få purpurfarge, og har vært omtalt som «fattigmannspurpur». Fargestoffet ble fremstilt ved å samle inn og knuse fargekorkje, tilsette urin og gjære den noen uker til den kunne omsettes som korkjekaker.

Arkeologer har funnet klær fra vikingtiden som var farget av purpurlav. I norrønt ble arten kalt *litmosi*. Fram til fargestoff kunne fremstilles kjemisk på slutten av 1800-tallet purpurfarge fra korkje eksportartikkel fra land som Skottland og Norge. 

I 1804 ble det grunnlag en korkjefabrikk i Farsund, som under Napoleonskrigene eksporterte 25 tonn korkjekaker.

Referanser
----------

1. 1 2  Hans Riddervold *Lav: høyt og lavt* 2016 ISBN 9788230333419

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Fargekorkje* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Fargekorkje* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Fargekorkje* hos Index Fungorum Rediger på Wikidata

* (en) *Fargekorkje* hos MycoBank Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Mojmír Hampl** (født 13. mars 1975) er en tsjekkisk økonom, som har vært visesentralbanksjef for Tsjekkias nasjonalbank siden 1. mars 2008. 

Han avsluttet sine studier ved *Fakultet for sosialøkonomi og offentlig forvaltning* ved Det økonomiske universitet i Praha i 1998. I 2004 forsvarte han sin doktorgrad ved samme fakultet. Han tok en Master of Science-grad ved University of Surrey i 2001-2002. 

Hampl begynte å jobbe ved Tsjekkias nasjonalbank i 1998, først som analytiker, senere senior analytiker. Deretter jobbet han noen år borte fra sentralbanken; fra 2002 til 2004 som forsker ved Česká spořitelna – ERSTE Group, og fra 2004 til 2006 som direktør og styremedlem i Czech Consolidation Agency. 

Den 1. desember 2006 var han tilbake i Tsjekkias nasjonalbank, som styremedlem, og 1. mars 2008 ble han visesentralbanksjef. 

Han er gift og har to barn.

Utmerkelser
-----------

* 1999 – *Young Economist of the Year* (Czech Economic Society)

Referanser
----------

1. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jn20001103277, besøkt 23. november 2019[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Tsjekkias nasjonalbank – *Mojmír Hampl – Vice-Governor*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC
 |
En sammenligning av fargekoordinater innesluttet av en del fargerom.
**Fargerom** er det antall fargenyanser som kan oppfattes av øyet, eller som kan gjengis ved en reproduksjon innenfor en gitt fargemodell.

Det er anslått at det menneskelige øyet er i stand til å skjelne mellom ca. 10 millioner farger. Verken dataskjermer, fotografisk film eller fargetrykk kan gjengi alle disse nyansene, selv om noen av de modellene som brukes har et teoretisk fargerom som overstiger 10 millioner. For eksempel vil RGB-modellen med 24 bit tonedybde gi 16 777 216 mulige kombinasjoner.

Definisjon
----------

Fargerom er en geometrisk representasjon av farger i et tenkt rom, som regel i tre dimensjoner. Eksempel på fargerom er CIELAB (med de tre koordinatene (dimensjonene) *L*\*, *a*\* og *b*\*), NCS (med svarthet, fargemetthet og fargetone), sRGB (med koordinatene som består av primærfargene rødt, grønt og blått definert i standarden IEC 61966-2-1:1999) og NMI (med dimensjonene nyanse, metthet og intensitet).

I henhold til definisjonen over klassifiseres ikke Pantone Matching System som en fargerom, ettersom de kulører som der i inngår er ordnet etter nummer som ikke beskriver fargenes utseende i form av koordinater (dimensjoner).

En fargemodell, som eksempelvis RGB og CMYK, er en abstrakt matematisk modell som beskriver den måten som farger kan bli representert som en rekke tall og verdier, vanligvis som tre eller fire verdier eller fargekomponenter. Imidlertid er en fargemodell uten en assosiert kartleggingsfunksjon til et absolutt fargerom et mer eller mindre vilkårlig fargesystem med ingen forbindelse til noe globalt forstått system med fargefortolkning.

Å legge til en bestemt kartleggingsfunksjon mellom fargemodellen og et bestemt fargerom som referanse vil resultere i et nøyaktig «fottrykk» innenfor fargerommets referanse. Dette «fottrykket» er kjent som skala (engelsk: *gamut*), og i kombinasjonen med fargemodellen, definerer det et nytt fargerom. Eksempelvis er Adobe RGB og sRGB to helt forskjellige absolutt fargerom, begge basert på modellen RGB.

I de fleste generiske forståelser av definisjonen over, kan fargerom bli definert uten bruken av en fargemodell. Disse fargerommene, slik som med Pantone, er i praksis et gitt sett med navn eller tall som er definert av eksistensen av et tilsvarende sett med fysiske fargeprøver.

Se også
-------

* Pantone Matching System

Referanser
----------

1. ↑  Definisjon fra CIE S 017/E:2011 *ILV: International Lighting Vocabulary*
2. ↑  Tonnquist (1995) definerer som «flerdimensjonalt modell som i koordinater redegjør et fargesystem.» Tonnquist, Gunnar (1995): *Färgsystemanalys*. Statens råd för byggforskning, Stockholm. ISBN 91-540-5698-5. s. 131

Eksterne lenker
---------------

* (en) Color spaces – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Farbraum – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Color FAQ», Charles Poynton
* «FAQ about color physics», Stephen Westland
* «Color Science», Dan Bruton
**Big Tasty** er en hamburger som produseres og selges av restaurantkjeden McDonald’s. Den ble utviklet for å konkurrere med Burger Kings Whopper-hamburger.

Burgeren ble satt på menyen samtidig som McDonald’s innførte sitt I’m Lovin’ It-slagord i 2003. Big Tasty var lenge McDonald’s' største burger på den permanente menyen,[] men ble fjernet fra menyen i januar 2023.

Den består av et todelt hamburgerbrød med sesamfrø, samt Big Tasty Sauce (majonesbasert saus med grillsmak), 7 gram grovhakket løk, 28 gram grovhakket salat, 2 tomatskiver, 3 skiver emmentaler-ost og en 150g stor hamburger. Burgeren er 850 kcal.

Referanser
----------

1. ↑  AP Newswire (2. juli 1997). «McDonald's hoping new burger a Whopper stopper». The Augusta Chronicle. Arkivert fra originalen 30. oktober 2007. Besøkt 23. oktober 2007.
2. ↑  Coughlan, Ellen (3. januar 2023). «Eight McDonald's items axed from menus today-including the Big Tasty». *Mail Online*. Besøkt 6. april 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Big Tasty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Deltametoden** er innen statistikk en metode for å lage en tilnærmet sannsynlighetsfordeling for funksjonen av en testobservator. Metoden kan også regnes som en generalisering av sentralgrenseteoremet,

Envariabel deltametode
----------------------

Anta en følge av tilfeldige variable {\displaystyle X\_{n}} som tilfredsstiller

{\displaystyle {\sqrt {n}}(X\_{n}-\theta ){\xrightarrow {L}}N(0,\sigma ^{2})}

der \theta  og \sigma ^{2} er konstanter, og {\displaystyle {\xrightarrow {L}}} betyr konvergens i distribusjon/lov. Anta at {\displaystyle g()} er en kontinuerlig funksjon, så vil

{\displaystyle {\sqrt {n}}(g(X\_{n})-g(\theta )){\xrightarrow {L}}N(0,\sigma ^{2}[g'(\theta )]^{2})}

Bevis i envariabeltilfellet
---------------------------

For en kontinuerlig funksjon {\displaystyle g}, sier middelverdisetningen at 

{\displaystyle g(X\_{n})=g(\theta )+g'({\tilde {\theta }})(X\_{n}-\theta )}

hvor {\displaystyle {\tilde {\theta }}} ligger mellom {\displaystyle X\_{n}} og \theta. Siden {\displaystyle X\_{n}{\xrightarrow {P}}\theta } må også {\displaystyle {\tilde {\theta }}{\xrightarrow {P}}\theta }. Hvis vi omarrangerer likningen litt og ganger med {\displaystyle {\sqrt {n}}} får vi

{\displaystyle {\sqrt {n}}(g(X\_{n})-g(\theta ))=g'(\theta ){\sqrt {n}}(X\_{n}-\theta )}

og ettersom {\displaystyle {\sqrt {n}}(X\_{n}-\theta ){\xrightarrow {P}}N(0,\sigma ^{2})} må {\displaystyle g'(\theta ){\sqrt {n}}(X\_{n}-\theta ){\xrightarrow {P}}N(0,\sigma ^{2}[g'(\theta )]^{2})} og beviset er fullført.

Eksempel
--------

Man ønsker ofte å utføre hypotesetester for parametere i sannsynlighetsfordelinger. I poissonfordelingen betyr dette å teste hypotesen om {\displaystyle \lambda =\lambda \_{0}} mot {\displaystyle \lambda \neq {\hat {\lambda }}}. Der {\displaystyle {\hat {\lambda }}} er den observerte, eller estimerte parameteren. Sentralgrenseteoremet gir da at 

{\displaystyle {\sqrt {n}}({\hat {\lambda }}-\lambda \_{0})\sim N(0,\lambda \_{0})}

Problemet med denne testobservatoren er at variansen avhenger helt og holdent på {\displaystyle \lambda }. Så spredningen i estimatet avhenger av parameteren vi prøve å estimere. Dette problemet kan man komme rundt med deltametoden. Bruk at {\displaystyle g(\lambda )={\sqrt {\lambda }}}:

{\displaystyle {\sqrt {n}}({\sqrt {(}}{\hat {\lambda }}-{\sqrt {\lambda \_{0}}})\sim N(0,\lambda \_{0}{\frac {1}{(2{\sqrt {\lambda \_{0}}})^{2}}})=N(0,{\frac {1}{4}})}

Litteratur
----------

* E. L. Lehman (1998), *Elements of Large Sample Theory*, Springer
**Transportøkonomi** er studiet av økonomiske forhold innen offentlig og privat transport. Faget omfatter alle former for transport, til lands, i sjøfart og i luftfart; og, det som befraktes er gods, pakker, mennesker og alt av fysisk art.

De problemstillinger i transportøkonomien som behandles er eksempelvis:

* Nytte-/kostnadsanalyser av investeringer i offentlig infrastruktur
* Infrastruktur og næringsøkonomisk utvikling
* Utvikling av transportmodeller
* Analyse av kollektivtransport
* Intermodale transportløsninger, altså med mikset befraktning
* Reguleringsordninger og innkjøp av offentlige transporttjenester

I Norge har man spesielle utdanninger innen transportøkonomi ved Handelshøgskolen i Bodø, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og Høgskolen i Molde. Forskning og utvikling skjer på Transportøkonomisk institutt, de nevnte skoler og enkelte regionale forskningssentra som Møreforsking.

Litteratur
----------

* Finn Jørgensen og Gisle Solvoll *Transportøkonomi* Universitetsforlaget 2021 ISBN 9788215034249
«AEGIS» har flere betydninger.
**AEGIS** er programvare utviklet av koreanske Gravity Corporation for å kjøre Ragnarok Online spillserverne. Crackere har ved flere anledninger greid å få tilgang til AEGIS gjennom misbruk av sikkerhetshull.

Programmet består av fire separate hovedenheter:

* Inter Server – ansvarlig for private meldinger mellom brukerne og laugene, samt synkronisering mellom serverne
* Zone Server – ansvarlig for spilldynamikken
* Character Server – ansvarlig for brukernes figurer
* Account Server – ansvarlig for at verifisere informasjonen i brukerdatabasen (f.eks. betalingsstatus)

Programvaren ble stjålet allerede under betaversjonen av Ragnarok Online da kinesiske servere ble angrepet gjennom et sikkerhetshull i Internet Information Services. Gruppen Apez regnes for å ha hatt en sentral rolle, og ønsket angivelig å bruke AEGIS for å høyne kvaliteten på server-emulatorene. Tre såkalte private servere ble konfigurert med AEGIS-programvaren, men det ble holdt skjult at disse benyttet seg av AEGIS-teknologien. Senere ble AEGIS ved et uhell delt offentlig, og i løpet av kort tid ble programvaren spredd til privatpersoner over hele verden.

Til tross for at AEGIS blir omtalt som profesjonelt arbeide, har de lekkede versjonene vist at programvaren har en simpel og ineffektiv struktur.

Utviklerne ble tvunget til å forlate firmaet, da det ble overtatt av Samsung Electronics. De fleste av de originale utviklerne arbeider nå på et nytt prosjekt, Granado Espada.