Per 2024 er RMS «Queen Mary 2» det eneste atlanterhavsskipet som fortsatt er i operativ tjeneste. Her er hun avbildet i Boston, Massachusetts, USA, i juli 2015.
Et **atlanterhavsskip** (engelsk: *Ocean liner*) er et passasjerskip som primært er konstruert for passasjertransport over åpent hav fra en havn til en annen i henhold til en ruteplan. Skipene kan også føre last, post, kjøretøy og kjæledyr, og kan noen ganger bli brukt til andre formål (for eksempel til cruisevirksomhet eller som hospitalskip).

Lasteskip som seiler etter en ruteplan kalles linjeskip (eng.: *Liner(s)*). Kategorien atlanterhavsskip omfatter ikke som ferger eller andre fartøy i kystfart, og er heller ikke dedikert som cruiseskip hvor selve seilasen og destinasjonene som anløpes, og ikke transport, er det viktigste formålet med seilasen. Heller ikke inkluderer de som trampskip, selv om disse var utrustet til å håndtere et begrenset antall passasjerer. Noen rederier refererer seg selv som et «linjerederi» (eng.: *Line(s)*), i dag gjerne containerrederier som har containerskip som ofte går i faste seilingsruter med faste ruteplaner, som linjeskipene.

Atlanterhavsskip har vanligvis et forsterket skrog med et høyt fribord for å tåle grov sjø og vanskelige forhold som oppstår på åpent hav - ikke minst vinterstid i Nord-Atlanteren. I tillegg blir de ofte bygd med tykkere skrog enn det som brukes på cruiseskip, og de har rikelig kapasitet til bunkers, proviant og andre forbruksvarer for lange seilaser. Ved byggingen av det britiske transatlantiske atlanterhavsskipet RMS «Queen Mary 2» i 2004, gikk det med 40% mer stål enn ved bygging av et standard cruiseskip.

Fra slutten av det 19. århundre og frem til 1960-årene var skip i interkontinental rutetrafikk den dominerende formen for persontransport mellom kontinentene, men fremveksten av langdistansefly etter andre verdenskrig medførte økende konkurranse og stigende antall flypassasjerer. Med Boeing 707 som kom i 1958 ble den transatlantiske reisetiden kortet ned til mellom 5-6 til 8 timer, og med bredbuksflyet Boeing 747 som ble satt i trafikk i 1970 ble prisene overkommelige for langt flere reisende, og stadig flere atlanterhavsskip ble satt inn i cruisefart. Med unntak av Cunard Line som opphørte sin transatlantiske passasjertrafikk med atlanterhavsskip i 1986. Per 2023 er Cunard Lines RMS «Queen Mary 2» det eneste atlanterhavsskipet i verden som fortsatt seiler i operativ tjeneste, og det eneste som går i regulær transatlantisk fart mellom Southampton i Storbritannia og New York i USA. Skipet benyttes også til gledescruise om sommeren, inkludert et årlig verdenscruise.

Liste over utvalgte atlanterhavsskip
------------------------------------

| Bilde | Skip | Byggeår | Størrelse | Passasjerer | Linjerederi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | SS «Great Eastern» | 1856 | 18 915 BRT | 4 000 pax | Eastern Steam Navigation Company |
|  | RMS «Titanic» | 1912 | 46 329 BRT | 2 435 pax | White Star Line |
|  | SS «Normandie» | 1935 | 79 280 BRT | 1 972 pax | Compagnie Générale Transantlantique |
|  | RMS «Queen Mary» | 1936 | 80 774 BRT | 2 140 pax | Cunard-White Star Line |
|  | RMS «Queen Elizabeth» | 1939 | 83 673 BRT | 2 283 pax | Cunard-White Star Line |
|  | MS «Stockholm» | 1948 | 12 165 BRT | 390 pax | Svenska Amerika Linien |
|  | MS «Oslofjord» | 1949 | 16 844 BRT | 620 pax | Den norske Amerikalinje |
|  | SS «United States» | 1952 | 53 330 BRT | 1 928 pax | United States Lines |
|  | SS «Andrea Doria» | 1953 | 29 083 BRT | 1 241 pax | Italia di Navigazione |
|  | MS «Bergensfjord» | 1956 | 18 739 BRT | 878 pax | Den norske Amerikalinje |
|  | SS «France» | 1962 | 66 348 BRT | 2 044 pax | Compagnie Générale Transantlantique |
|  | RMS «Queen Mary 2» | 2004 | 149 215 BT | 2 695 pax | Cunard Line |

Referanser
----------

1. 1 2  The History, Construction and Design of Queen Mary 2 Arkivert 29. juni 2017 hos Wayback Machine. besøkt 2. januar 2017

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ocean Liners vs Cruise Ships | Chris' Cunard Page
* (en) 10 Great Atlantic Ocean Liners | Listverse

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** KulturNav
 |