recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Snoopy** (i norsk oversettelse kalt *Sniff*) er Charlie Browns hund i tegneseriestripen *Knøttene* (engelsk *Peanuts*) av Charles M. Schulz. Snoopy er en beagle. Schulz hadde egentlig tenkt å kalle han «Sniffy», helt til han oppdaget at dette navnet var brukt i en annen tegneseriestripe.[] Tegninger og figurer av hunden er utbredt over hele verden.

Historie
--------

Snoopy begynte livet sitt som en vanlig hund, men etterhvert lærte han å «snakke» til leseren ved hjelp av tankebobler. I tillegg til dette, kan mange av de menneskelige figurene i *Peanuts* forstå hva han tenker. Etterhvert ble han en av de mest dynamiske figurene i stripen, og er i dag en av de mest populære tegneseriefigurene i verden. 2. november 2015 fikk Snoopy en stjerne på Hollywood Walk of Fame ved siden av sin skaper Charles M. Schulz' stjerne.

Roller
------

Hunden er glad i å spille roller og å sitte på taket av hundehuset sitt og tenke. Han apte både etter flere figurer i tegneserien, en rekke ulike dyr, og kjente figurer, for eksempel Mikke Mus og Beethoven. Ellers er han kjent for å opptre som et flygeress fra første verdenskrig, gjerne i luftdueller med den røde baron, eller som forfatter av romaner som alltid tar til med setningen «Det var en mørk og stormfull natt». Den opprinnelige begynnelsen «It was a dark and stormy night...» er fra romanen *Paul Clifford* fra 1830 av Edward George Bulwer-Lytton.

Venner
------

Eieren til Snoopy er *Charlie Brown*, eller Baltus som han heter på norsk. Men best venn er hunden med den vesle fuglen Woodstock, på norsk Fredrikke. Bare han kan tyde det fuglen sier ved hjelp av utropstegn.

Referanser
----------

1. ↑  Entertainment Weekly: Snoopy receives star on Hollywood Walk of Fame Besøkt 22. november 2015

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** MusicBrainz
 |
**Thomas Hansen** (født 1974) er en norsk tidligere svømmer som representerte Nero og Skedsmo SK. Han var på det norske juniorlandslaget fra 1989-1991, og på elitelandslaget fra 1991-1994.

Han vant 10 NM-gull og 20 NM-medaljer på seniornivå i perioden 1991–1994. I tillegg vant han 16 jr. NM-gull i perioden 1990-1992, og satte norske juniorrekorder på 400 meter fri (kortbane), 1500 meter fri (kortbane) 400 meter medley (kort- og langbane), og 200 meter butterfly (langbane).

Internasjonalt oppnådde han 13. plass i langbane-EM i Sheffield i 1993 (400 meter fri), 3. plass i det åpne australske mesterskapet i Brisbane i 1994 (800 meter fri), og ble tre ganger "All-American" under det amerikanske college-mesterskapet i Texas i 1996.

Under høydetrening med det norske landslaget i forkant av VM i 1994 pådro han seg en alvorlig skulderskade, som forhindret ham fra å stille til start i VM. Skaden førte til slutt til at han la opp i 1996.

Han har doktorgrad i psykologi fra University of Pittsburgh i USA.

Medaljer i norske mesterskap
----------------------------

| Plassering | Øvelse | Kortbane | Langbane |
| --- | --- | --- | --- |
| Gull | 200 meter fri |  | 1992 |
| Gull | 400 meter fri | 1993 | 1994 |
| Gull | 1500 meter fri | 1992, 1993 | 1992, 1994 |
| Gull | 400 meter medley |  | 1992, 1993, 1994 |
| Sølv | 200 meter fri |  | 1994 |
| Sølv | 400 meter fri | 1992 | 1992, 1993 |
| Sølv | 1500 meter fri | 1991 | 1993 |
| Sølv | 200 meter butterfly |  | 1992 |
| Sølv | 400 meter medley | 1992 |  |
| Bronse | 200 meter fri |  | 1993 |
| Bronse | 1500 meter fri |  | 1991 |

Referanser
----------

Kilder
------

* medley.no: Medaljevinnere NM svømming

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thomas Hansen – swimrankings.net Rediger på Wikidata
Lærbelte og olabukse med smygstoler, tverrstropper og hemper en kan tre noe gjennom.
**Smygstol**, også kalt **smøystol**, **smøygjestol**, **stroppeslutter**, **beltestropp** og annet, er en flat stropp, reim eller løkkeformet hempe (stropp) som en kan tre noe gjennom. Smygstoler sitter oftest på tvers av et belte, en reim og liknende og brukes til å feste den løse belteenden eller tampen ved å skyve eller tre enden innunder hempa. Slike tverrstropper og bøygler er vanlig på seletøy, ransler og annen bæreutrustning og festeanordninger. Smygstoler lages ofte av lær, tekstil eller metall. Betegnelsen kan også brukes om hempene i linninga på buksa en fester beltet i.

Hvis det mangler en smygstol på et belte, kan den ofte erstattes med en gummistrikk eller noe tilsvarende.

Dialektformen **smøyestol** ble stemt fram som «Norges mest populære dialektord» av NRKs seere i 2013. Andre former er **smeistol** og **smøygstol**.

Smygstoler, og beltehemper på for eksempel bukser, kan kalles *Gürtelschlaufe* på tysk og *strap loop* på engelsk.

* Belte av lær med smygstol, en enkel tverrhempe, og beltespenne som består av en metallramme og -piggBelte av lær med smygstol, en enkel tverrhempe, og beltespenne som består av en metallramme og -pigg
* Klokkereim av lær med fast og bevegelig smygstol, tverrstropp.Klokkereim av lær med fast og bevegelig smygstol, tverrstropp.
* Militærgenser med skulderklaff med skuldermerke (shoulder mark) formet som en bred smygstol. Vinklene er gradtegn for en sersjant i den britiske hæren.Militærgenser med skulderklaff med skuldermerke (*shoulder mark*) formet som en bred smygstol. Vinklene er gradtegn for en sersjant i den britiske hæren.

Se også
-------

* Seletøy

Referanser
----------

1. ↑  nrk.no. 3.12.2013: *Vinnerordet er kåret: «Smøyestol» vant overlegent!*

Eksterne lenker
---------------

* Hvordan lage en smygstol på et lærbelte
George Lusk, leder av Whitechapel Vigilanve Committee
**Whitechapel Vigliance Committee** var en gruppe av lokale frivillige som patruljerte gatene i Londons Whitechapel-distrikt i løpet av Whitechapel-mordene i 1888. De frivillige patruljerte hovedsakelig om natten i jakten på morderen. Komiteen ble dannet av lokale forretningsmenn som var bekymret for at drapene kunne påvirke handelen i området negativt. Den ble ledet av George Lusk, en lokal byggmester som ble valgt til formann på komiteens første møte 10. september 1888.

Som leder av komiteen, dukket Lusk opp i nasjonale aviser og på plakater i Whitechapel hvor han bad om opplysninger om identiteten til Jack the Ripper og klaget over mangel på en belønning for slik informasjon fra regjeringen. På grunn av denne publisitet fikk Lusk truende brev i posten, angivelig fra morderen. Lusk ble også nevnt i et brev datert 17. september 1888, angivelig oppdaget blant arkivmateriale i slutten av det 20. århundre, men de fleste eksperter avfeide dette som en spøk.

Den 30. september skrev komitéens medlemmer til Lord Salisburys regjering i et forsøk på å overtale regjeringen til å sette opp en belønning for opplysninger som kunne føre til at drapsmannen ble tatt. Men da innenriksminister Henry Matthews nektet, tilbød komiteen sin egen belønning. Komiteen ansatte også to private detektiver, Le Grand og J. H. Batchelor, til å etterforske drapene uten innblanding fra det lokale politiet.

Komiteen var misfornøyd med nivået på den beskyttelse som samfunnet fikk fra politiet, så de innførte sitt eget system med lokale patruljer ved hjelp av håndplukkede arbeidsledige menn til å patruljere gatene i East End hver kveld fra midnatt til mellom klokken fire og fem neste morgen. Hver av disse mennene fikk litt lønn fra Komitéen, og patruljerte et bestemt område. De var bevæpnet med en politifløyte, et par kalosjer og en sterk stokk. komitéen møtte selv hver kveld klokken ni i puben The Crown. Når den stengte ved midnatt gikk komiteens medlemmer ut for å inspisere og bli med på patruljering.

Den 16. oktober 1888 mottok Lusk en pakke med et brev og en halv menneskenyre. Brevet, kalt *From Hell*- eller *Lusk*-brevet, inneholdt følgende:

Brevet *From Hell* frankert 15 oktober 1888.

> «*From hell.*
> 
> 
> Mr Lusk,  
> 
> Sor  
> 
> I send you half the Kidne I took from one women prasarved it for you tother piece I fried and ate it was very nise. I may send you the bloody knif that took it out if you only wate a whil longer  
> 
> signed
> Catch me when you can Mishter Lusk*»*
> 
> 
> Jack the Ripper
> 
> 

Mange forskere av Jack the Ripper-drapene ser dette brevet som mest sannsynlig å ha blitt sendt av morderen.

Referanser
----------

1. ↑  «Casebook: Jack the Ripper – Ripper letters» **(engelsk)**. Besøkt 3. februar 2019.
2. ↑  «Casebook: Jack the Ripper – From Hell: Fact or Fiction?» **(engelsk)**. Besøkt 3. februar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Ripper Letters – Brevene Jack the Ripper skal ha sendt politiet og pressen – Casebook: Jack the Ripper
White-out og snøstorm, Waterloo, Ontario, Canada februar 2014
White-out i Antarktis
Snøstorm og white-out, Minnesota, mars 2007.
Snøstorm og white-out i Flushing Meadows–Corona Park i New York City februar 2010
**Whiteout** er et værforhold da sikten og kontrasten er betydelig redusert på grunn av snø eller sand. Horisonten forsvinner fullstendig og det er ingen referansepunkter å holde seg til, slik at en blir fullstendig desorientert. 

Whiteout er definert som: "A condition of diffuse light when no shadows are cast, due to a continuous white cloud layer appearing to merge with the white snow surface. No surface irregularities of the snow are visible, but a dark object may be clearly seen. There is no visible horizon."[1]
Lokal og kortvarig whiteout kan opptre nær flyplasser og en helikopterplasser når snø på bakken virvles opp i luften av helikopternes rotor eller av den kraftige luftstrømmen fra en jet-motor.

Se også
-------

* Air New Zealand Flight 901, flyulykke på Mount Erebus, Antarktis i 1979 .
* Fishtail Air, helikopterulykke i Nepal 1970

Referanser
----------

1. ↑  *The Crossing of Antarctica* by Sir Vivian Fuchs and Sir Edmund Hillary (Glossary, page 296) Cassell, London, 1958
**Utenlandske direkteinvesteringer** (engelsk: *foreign direct investments*, FDI) er enkeltpersoners eller juridiske personers direkte investeringer i produksjon eller forretningsdrift i utlandet. Både oppkjøp av utenlandsk virksomhet og ekspansjon av egen virksomhet til utlandet kan regnes som slike investeringer.

OECD og IMF avgrenser utenlandske direkteinvesteringer til oppkjøp der den utenlandske investoren eier 10 % eller mer av de aksjene som gir rettigheter i virksomheten. Hvis investoren eier mindre enn 10 % av aksjene, men likevel innehar en utøvende rolle i eierstyringen, kan det likevel regnes som en utenlandsk direkteinvestering. Investoren trenger ikke å ha absolutt kontroll, men må kunne påvirke virksomhetsledelsen. Dette er investeringer som gjøres for å oppnå varig innpass i en virksomhet som operer utenfor økonomien til investoren. Investeringsmidler som kan klassifiseres som utenlandske direkteinvesteringer inkluderer derfor innskudd av egenkapital, reinvesteringer av utbytte fra virksomheten, samt tildeling av kortsiktige og langsiktige lån mellom morselskap og datterselskap.

Generelt har den største veksten i mottatte direkteinvesteringer kommet i utviklingsøkonomier, hvilket har en klar sammenheng med befolkningsveksten og stigende bruttonasjonalprodukt i disse delene av verden. Ettersom utenlandske direkteinvesteringer kan sees på som en indikator på integrasjon i verdensøkonomien, blir statistikk ofte brukt til å studere grader av økonomisk globalisering. Her er det naturlig å studere slikt som utgående og inngående direkteinvesteringer som andel av bruttonasjonalprodukt, i tillegg til reinvesteringer av egenkapital og overskudd, for å nevne noen faktorer.

Vertslandet kan dra fordeler av skatteinntekter, teknologiske nyvinninger, risikovillig kapital og partnerskap i forskning og utvikling (FoU).

Referanser
----------

1. 1 2  OECD (2008). *Detailed Benchmark Definition of Foreign Direct Investment* (4 utg.). Paris: Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling. s. 17–18.
2. ↑  Benito, Gabriel R.G. (3. desember 2007). «Norge og utenlandske investeringer». Bidrag i serien «Globale Norge – hva nå?». Utenriksdepartementet. Arkivert fra originalen 12. desember 2013. Besøkt 6. desember 2013.
3. ↑  IMF (2009). *Balance of Payments and International Investment Position Manual* (6 utg.). Washington, D.C.: Det internasjonale pengefondet. s. 100–110.
4. ↑  OECD (2008). *Detailed Benchmark Definition of Foreign Direct Investment* (4 utg.). Paris: Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling. s. 122–126.
5. ↑  UNCTAD (2010). *Foreign direct investment, the transfer and diffusion of technology, and sustainable development*. Genève: FN-konferansen om handel og utvikling.

Litteratur
----------

* IMF (2009). *Balance of Payments and International Investment Position Manual* (PDF) (6 utg.). Washington, D.C.: Det internasjonale pengefondet.
* OECD (2008). *Detailed Benchmark Definition of Foreign Direct Investment* (PDF) (4 utg.). Paris: Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
Smutthullet markert i mørk blått, øst for Norges økonomiske sone og Fiskevernsonen ved Svalbard.
Grenselinje mellom Norge og Russland i havet. Ratifisert 7. juni 2011og trådte i kraft en måned senere den 7. juli 2011.
**Smutthullet** var betegnelsen på et 67 100 km² stort havområde i Barentshavet. Smutthullet var omgitt av Norges økonomiske sone, fiskevernsonen ved Svalbard og Russlands økonomiske sone. Området var således å betrakte som internasjonalt farvann eller «åpent hav». Det var journalist Gunnar Sætra som i sin tid ga dette havområdet navnet «Smutthullet».

Utgangspunktet for folkeretten har vært prinsippet om det åpne havs frihet. Etter at området for det åpne hav ble vesentlig innskrenket ved kyststatenes etablering av 200 nautiske mils økonomiske soner, ble dette tradisjonelle utgangspunktet bekreftet på FNs tredje havrettskonferanse og dessuten nedfelt i FNs havrettskonvensjon av 1982.

Etter konvensjonens artikkel 116 b) skal fiske på det åpne hav skje under hensyntagen til «kyststatenes rettigheter og plikter, såvel som deres interesser». Art. 63 nr. 2 pålegger kyststatene og andre stater som fisker i områder som grenser opp til kyststatenes økonomiske soner, å søke å bli enige om nødvendige tiltak for å bevare bestander som vandrer mellom de økonomiske sonene og det åpne hav.

Kyststatene har et særlig folkerettslig ansvar for å sikre en forsvarlig forvaltning av vandrende bestander. Den norsk-arktiske torskebestanden i Barentshavet er en slik bestand. Bestanden vandrer over hele Barentshavet, og det norsk-russiske forvaltningsregimet omfatter torskens totale utbredelsesområde. Dette regimet etterleves i dag av alle stater som tradisjonelt har fisket i Barentshavet, og derfor har fiskerettigheter der.

Havrettskonvensjonen gir ikke kyststatene adgang til å iverksette kontroll- og håndhevelsestiltak overfor andre staters fiskefartøyer på det åpne hav. Selv om torskebestanden er regulert, har Norge og Russland derfor ikke kunne gripe inn med fysiske midler. Norge arbeidet sammen med Russland aktivt for å få slutt på fisket i Smutthullet. Dette skjedde ved diplomatiske henvendelser til de berørte flaggstatene, dvs. til de statene der fartøyer som drev uregulert fiske var registrert.

Smutthullet opphørte ved delelinjeavtalen som trådte i kraft 7. juli 2011.

Se også
-------

* Smutthavet

Referanser
----------

1. ↑  Jørgen Holten Jørgensen (september 2003). «Russisk Svalbard-politikk» (PDF). Besøkt 22. februar 2019.
2. ↑  «Delelinjeavtalen med Russland». 30. oktober 2014. Besøkt 22. februar 2019.

Litteratur
----------

* Lekve: *Fiskerilovgiving* ISBN 82-529-2388-7
* Sandbæk: *Kystsoneplanlegging* ISBN 82-8090-001-2

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Harold «Harry» George Devine** (født 18. mai 1909 i New Haven, Connecticut, død 29. april 1998 i North Oxford,Massachusetts) var en amerikansk bokser som deltok i de olympiske leker 1928 i Amsterdam.

Devine vant en olympisk bronsemedalje i boksing under OL 1928 i Amsterdam. Han kom på tredjeplass i vektklassen fjærvekt (57,2 kg) bak Bep van Klaveren fra Nederland og argentinske Victor Peralta.

Devine vant de to innledende kampene på poeng, han beseiret Fausto Montefiore fra Italia og finske Kaarlo Väkevä. Semifinalen tapte han på poeng til Bep van Klaveren fra Nederland som siden vant finalen. Devine vant bronsefinalen over Lucian Biquet fra Belgia.

Det var 18 boksere fra 18 nasjoner som stilte i den tredje letteste vektklassen som ble avviklet i perioden 7. til 11. august 1928.

OL-medaljer
-----------

* 1928 Nederlands flagg Amsterdam - Sølv **Sølv** boksing, bantamvekt

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Harold Devine – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Harold Devine – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold Devine – BoxRec Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Skasen** (skogfinsk: *Kassi* eller *Kassinjärvi)* er en innsjø på Finnskogen i kommunene Kongsvinger og Grue i Innlandet. Den har utløp via Skasåa, som leder vannet fra Skasen gjennom flere andre sjøer før det ender opp i Glåma. Det er mulighet for overnatting og camping ved sjøen. I innsjøen er det bestander av abbor, mort, gjedde, lake, ørekyt, røye og ørret. Det fiskes en del røye i sjøen på vinterstid.

Limnologi
---------

Skasen er en næringsfattig eller oligotrof innsjø med et lite nedbørfelt i forhold til innsjøens størrelse. Det lille nedbørfeltet gjør innsjøen særskilt utsatt for menneskelig påvirkning (NIVA 1985). I en limnologisk undersøkelse utført av NIVA (Norsk institutt for vannforskning) i 1985 ble det konkludert med: «Skasen er en relativt dyp skogssjø med klart, svakt surt og næringsfattig vann. Innsjøen er i dag (dvs. i 1985) lite påvirket av menneskelig aktivitet, men er sårbar overfor økte påvirkninger av næringssalter og surt vann.»

Geologi
-------

Skasen ligger i det sørøstnorske grunnfjellsområdet, og innsjøen er omsluttet av sure bergarter som er forholdsvis rike på kvarts og feltspat. Fjellgrunnen består hovedsakelig av gneis og granitt, og er derfor svært kalkfattig .

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 1. mai 2014
2. ↑  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 26. april 2015
3. ↑  Iversen, Ragnvald (1959). *Finsk på norsk grunn*.
4. 1 2  Haugerud, Eivind (2011). «Habitatbruk og næringsøkologi til fiskearter i et komplekst samfunn med dominans av abbor (perca fluviatilis)» (pdf). Universitetet for miljø- og biovitenskap. Besøkt 1. mai 2014.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Harmsól*** er et kristent dikt skrevet på Island på 1100-tallet av «munken Gamle» i Þykkvabær kloster, en mann som vi ellers ikke vet annet om enn at han også skal ha diktet en *drápa* om døperen Johannes som nevnes i den islandske *Jóns-soga*. Tema for diktet er «den såre tregen [angeren], den ytste domen, og vona om nåde.»

> Den dag i dag virker kvadet levende; det er adlet av skaldens trang til 'hjertets renhet' og gjennemglødet av hans hvilesøkende Krist-tro
> 
> 
> Fredrik Paasche
> 
> 

> Harmsol er eit dikt som når høgt med sin ekte og inderlege tone
> 
> 
> Ivar Orgland
> 
> 

Teksten er bevart i det samme manuskriptet som 1200-tallsdiktet *Liknarbraut*: AM 757a. 
Diktet har 65 vers, og «Kilderne til digtet er rimeligvis de almindelige prædikener og teologiske lærebøger, som benyttedes i middelalderen.» Diktet er «et angerdigt og fremhæver, efter en påkaldelse af guds hjælp og støtte, hvor nødvendigt det er at angre, opregner forskellige begåede synder og forklarer guds nåde i sendelsen af sin enbårne søn; herpå beskrives Kristi korsfæstelse og død, opstandelse og himmelfart, samt dommedagen. Digteren råder til at forlige sig med gud, da livet er kort og dødsstunden uvis, og fremdrager bibelske eksempler på angrende syndere; til slutning påkaldes gud, jomfru Marie og hellige mænd.» «Liksom dei gamle skaldane brukar diktaren ofte «kjenningar», godkjende nemningar, eit slag bilete, for mange av dei ting han fører fram i kvadet, slike som himmelen og jordi, Gud og mannen. I staden for Gud er soleis ofte nytte nemningar for kongen, og menneski er likna i hop med herfolk.»

Diktet er oversatt til norsk to ganger. Først av Kr. Audne med tittelen *Sorgarsoli* i antologien *Norrøne kristenkvæde* 1928, sist av Ivar Orgland i boka *Harmsól*, 1991. Deler av Orglands gjendiktning er brukt i korverk av Wolfgang Plagge, innspilt av Nidaros domkor i 2010.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Ivar Orgland i innledningen til 1991-utgaven av Harmsól.
2. 1 2 3  Finnur Jónsson. *Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie; bind 2*. København, 1898/1923
3. ↑  Fredrik Paasche. *Norsk litteraturhistorie. Bind 1: Norges og Islands litteratur indtil utgangen av middelalderen*. Aschehoug, 1924. Avsnitt om Harmsól s 291-2
4. ↑  handrit.is
5. ↑  Olaf Hanssen i innledningen til diktet i *Norrøne kristenkvæde*, 1928.
6. ↑  *Harmsól*. Omdikting av Ivar Orgland; illustrasjoner ved Anne-Lise Knoff. Solum forlag, 1991. ISBN 82-560-0736-2 (ebok)
7. ↑  innspillingen (no) «Nidaros» i Bibsys
**Liu Zhiji** (forenklet kinesisk: 刘知几, tradisjonell kinesisk: 劉知幾, pinyin: *Liú Zhījǐ*, Wade-Giles: *Liu Chih-chi*, født 661 i Xuzhou det som i dag er provinsen Jiangsu i Kina, død 721) var en kinesisk historiker under Tangdynastiet. 

Liu Zhiji la stor vekt på objektivitet i historieskrivningen og innskrenket seg i sine verker til hovedsakelig å presentere de rene fakta. I motsetning til den tidligere kinesiske historieskrivning benyttet han ikke den fortellerstil som gjerne tok med fiksjon og personlige tolkninger.

I 710 kom Lius verk *Shǐtōng* (史通), som kan betraktes som verdenslitteraturens første refleksjon over historiografiske problemer. Her kritiserer Liu eldre historikeres stil og metode.

Fra 699 til sin død i 721 virket Liu som konfuciansk lærd i datidens kinesiske hovedstad, Chang'an.

Hn har etterlatt seg minst tolv verker, hvorav *Sān Jiào zhūyīng* (三教珠英) med sine 1313 juan er det mest omfangsrike.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 118845381, besøkt 17. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Trove, oppført som Zhiji Liu, Trove person-ID 1324638, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   CONOR.SR, oppført som Zhiji Liu, CONOR.SR ID 35490407[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2 3 4 5 6 7 8   China Biographical Database[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  Renditions, A Journal on Chinese Literature and Culture. Liu Zhiji Arkivert 27. september 2007 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** CiNii
 |
**Ask Burlefot** er hovedpersonen i den norske forfatteren Agnar Mykles to romaner *Lasso rundt fru Luna* (1954) og *Sangen om den røde rubin* (1956).

Burlefot starter i 1938 på Norges Handelshøyskole i Bergen. Til tross for sitt praktiske studium er Ask en kunstnersjel og en sosialist. Han elsker musikk og litteratur – og kvinner. Han står i opposisjon til samfunnets moral, og kan ikke forstå hvorfor man ikke kan elske uten å være forelsket. 

Ask er ingen samvittighetsløs sjarmør. Han er tvert i mot usikker på seg selv og sine evner. Han svever fra blomst til blomst, men finner ikke noe fellesskap, verken blant sine erobringer, sine studiekamerater, eller sine politiske meningsfeller.

I 2007 utga Gyldendal forlag en ny utgave av *Lasso rundt fru Luna*, som inneholder avsnitt som ble fjernet fra originalutgivelsen, mange mot forfatterens vilje. Ifølge Anders Heger, som har skrevet en biografi om Mykle, gir dette stoffet Ask Burlefot homofile eller bifile trekk. 

Hovedpersonen i Mykles siste roman *Rubicon* (1965) heter Valemon Gristvåg; og har noen fellestrekk med Ask Burlefot.

  

Portal: Litteratur
Kratersjøen på toppen av Asjdahak.
**Asjdahak** (armensk: Աժդահակ; «kjempe», «gigant») er en utdødd vulkan i Armenia og det tredje høyeste fjellet i landet. Det tilhører fjellområdet Gegham og er det høyeste fjellet i dette vulkanfeltet, som sist hadde utbrudd rundt 1 900-tallet f.Kr.

Fra toppen av fjellet er det utsikt til vulkanfjellene i Gegham-kjeden og til fjellene Ararat og Aragats. Mot nordøst kan man se Sevansjøen og i vest Hrazdandalen. I fjellets krater ligger en 8 meter dyp innsjø som blir fylt av smeltevann fra fjellet. Vannet er så rent og klart at kraterets bunn er godt synlig.

Det knytter seg flere legender til Asjdahak og området rundt i armensk mytologi.

Referanser
----------

1. ↑  ArmStat, Marzes of the Republic of Armenia and Yerevan city in figures, 2011: *Geographic characteristics of the Republic of Armenia* s. 8 (PDF)
2. ↑  Peakbagger.com: *Azhadaak, Armenia*
3. ↑  Smithsonian Institution: *Ghegam Ridge*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Azhdahak – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Azhdahak.com: *The Mystery of Azhdahak* Arkivert 13. august 2017 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Skatteetatens landsforbund** (SkL) er et fagforbund som organiserer alle yrkesgrupper i Skatteetaten. SkLs medlemmer er ansatt i alle regioner inkludert sentralskattekontor, og i Skattedirektoratet. SkL ble stiftet i 1963 og har ca. 1 500 yrkesaktive medlemmer. Forbundet organiserer kun ansatte i Skatteetaten og har spisskompetanse på etaten. SkL representerer medlemmene i medbestemmelsesmøter på alle nivå og i sentrale og lokale lønnsforhandlinger. Forbundet er tilknyttet Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund.

Leder er Ivar Sømhovd

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* *Artikkelen har ingen egenskaper for sosiale medier i Wikidata*

| * v
* d
* r
Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund |
| --- |
| 
* AVYO
* Befalets Fellesorganisasjon
* Delta
* Farmasiforbundet
* Finansforbundet
* Kriminalomsorgens Yrkesforbund
* Lærernes Yrkesforbund
* Negotia
* Norges Politilederlag
* Norske Meierifolks Landsforening
* Norsk Tollerforbund
* Parat
* Personellforbundet
* SAFE
* Skatteetatens landsforbund
* Skolelederforbundet
* STAFO
* Yrkestrafikkforbundet

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
Rustningen til den frankiske riksridderen Götz von Berlichingen (1480–1562)
**Harnisk** er en rustning, det vil si et kroppspanser av metall eller lær som i kamp brukes til å beskytte mot stikk, hogg og skudd. Uttrykket ble først brukt om en ridders fulle utrustning, men siden bare om rustningen på overkroppen, spesielt kyrass, altså bryst- og ryggpanser. Ordet kommer fra gammelfransk *harnais*, «rustning», hvorfra det ble overtatt av tysk som *harnisch* og *harnasch* og derfra kom over dansk til moderne norsk. På norrønt brukte man formen *herneskja*. Ifølge én teori kom ordet trolig av den keltiske benevnelsen for jern.

Kyrass ble den vanligste formen for harnisk fra 1500-tallet, særlig for tungt bevæpnede ryttersoldater, såkalte kyrassérer. En slik harnisk blir fortsatt båret som paradeantrekk av noen utenlandske kavalerikorps.

Annet
-----

«Å komme i harnisk» eller «være i harnisk» er et uttrykk for å være svært sint og i «krigshumør», jamfør uttrykket «sabelrasling».

Litteratur
----------

* Ahldin, Lars (1961), "Harnesk och harneskmakare", i *Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder fra vikingtid til reformasjonstid*. Gyldendal. 1961.  spalte 231-235.
* Bumke, Joachim (1986), *Höfische Kultur*, München.

Referanser
----------

1. ↑  snl.no
2. ↑  ONP: herneskja.
3. ↑  Ahldin 1961: 231

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Skatt på finanstransaksjoner** er en avgift på handel med verdipapirer og/eller valuta. På engelsk kalles skatten ofte Financial transaction tax (FTT) eller «Robin Hood-skatt». Skatten innebærer en avgift på for eksempel 0,05 % på handel med verdipapirer og valuta. Avgiften i legges på en slik måte at den må betales uansett hvor handelen foregår, den kan ikke omgås bare ved at partene avtaler at handelen skal skje i et skatteparadis.

Bakgrunn
--------

Den økonomiske krisen i kjølvannet av finanskrisen har svekket de offentlige finansene for mange år fremover i de fleste land i Europa. Sviktende inntekter og de kostbare stimunlanse- og redningspakkene har ført til høy offentlig gjeld. Mange land kutter sterkt ned på offentlige budsjetter og offentlige tjenester. Samtidig reduseres lønna og pensjonene i både offentlig og privat sektor.

En skatt på finanstransaksjoner kan gi betydelige skatteinntekter. En slik skatt vil samtidig redusere spekulasjonsøkonomien.

Krav om etablering av en skatt på finanstransaksjoner var grunnlaget for etablering av organisasjonen Attac i 1998. Et stort antall organisasjoner fremmer i dag krav om innføring av slik skatt. Den norske "Robin Hoodskattkampanjen" støttes av et trettitall organisasjoner. I 2011 eksisterte denne type skatt i mange land. I september 2011 foreslo EU-kommisjonen innføring av en slik skatt i EU.

Andre typer finansskatter
-------------------------

Skatt på finanstransaksjoner nevnes ofte i sammenheng med andre typer finansskatter. 

* Børsskatt – en avgift med handel på aksjer og verdipapirer som gjelder handel på en bestemt børs (for eksempel Oslo børs)

* Bankavgift "Bank Levy" eller aktivitetsskatt – en årlig avgift for banker. Størrelsen beregnes utfra bestemte tall i bankens årsregnskap

Referanser
----------

1. ↑  Stephany Griffith-Jones og Avinash Persaud (februar 2012). «Financial transaction taxes» (PDF). Besøkt 18. september 2016.
2. ↑  «Afgift på finansielle transaktioner: Finanssektoren skal betale sin del af regningen». Europakommisjonen. 28. september 2011.

Videre lesning
--------------

* Stijn Claessens, Michael Keen og Ceyla Pazarbasioglu, red. (2010). *Financial Sector Taxation: The IMF’s Report to the G-20 and Background Material* (PDF) **(engelsk)**. International Monetary Fund.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NKC
 |
**Trollkyrkja** eller **Trollkirka**, i Hustadvika kommune består av tre kalk-grotter med underjordiske bekker og fosser. Tidligere var det fire grotter, men en er sammenrast. Det er enkelt å ferdes i grottene. En elv med fosser renner gjennom grottesystemet og enkelte steder faller dagslyset inn. 

Molde og Romsdals Turistforening gjorde Trollkyrkja kjent, sikret og farbar i 1890. Foreningen sto for vedlikeholdet helt til daværende Fræna kommune overtok ansvaret på slutten av 1980-tallet.

Grottene
--------

Grottene ligger ca. 500 meter over havet. De er vasket ut av en stor kalksteinsåre som går i fjellpartiet Talstadhesten, Tverrfjella og Lyngstadfjellet mellom Frænfjorden og Kornstadfjorden.

De to nederste har fossefall som faller 14 meter ned i et hvitt marmorbasseng. Den øverste består stort sett av lange ganger under jorden. 

På flaten vest for øverste grotte ligger et fiskevann med hvite marmorbrygger. Vannet har ikke synlig avløp og vannet renner gjennom sprekker i fjellet videre ned i grottene. 

Fjellet bak Trollkyrkja er spesielt med takker og spir.

Tilkomst
--------

Parkingsplassen er merket og ligger like ved fylkesvei 64, på *Fræneidet*, litt nord for avkjøringen til *Syltesetra*. Parkeringsplassen har veiviser opp til grottene, og ligger ca. 100 meter over havet. Fra parkeringsplassen er det ca. 90 minutters fottur med 400 meters stigning på godt merket sti. Mot slutten blir stien bratt, men ikke vanskelig å gå. 

* Fra Kristiansund er enkleste veien, fylkesvei 64 over Averøya, via severdighet Atlanterhavsvegen om Eide til merket parkeringsplass
* Fra Molde følger en fylkesvei 64 gjennom Malmefjorden og til rundkjøringen på *Moen*, hvor en tar av i retning Eide.

Bilder
------

* «Lagunen», en av de nederste grottene. Foto: Frode Inge Helland«Lagunen», en av de nederste grottene. Foto: Frode Inge Helland
* En av de mindre krypetunnelene.  Foto: Frode Inge HellandEn av de mindre krypetunnelene.  Foto: Frode Inge Helland
* Stigen som fører ned til selve grotteåpningen. Foto: Frode Inge HellandStigen som fører ned til selve grotteåpningen. Foto: Frode Inge Helland
* Fossefall i den midtre grotten.  Foto: Halvard HatlenFossefall i den midtre grotten.  Foto: Halvard Hatlen

Kilder
------

* Kristiansund og Nordmøre Turistforening, *Årbok 1990*.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Trollkirka, Norway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Trollkirka

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Harold Kennedy Cassels** (født 4. november 1898, død 23. januar 1975) var en britisk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Cassels ble olympisk mester i landhockey under Sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det britiske laget som vant landhockeyturneringen. Fire lag deltok i turnering og det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møtte hverandre en gang. Storbritannia vant foran Danmark og Belgia. Det britiske laget vant over Danmark med 5-1 og Belgia med 12-1 og siste kampen mot Frankrike vant de på walk over. Turneringen ble spilt i perioden 1. til 5. september 1920.

OL-medaljer
-----------

* 1920 Belgias flagg Antwerpen - Gull **Gull** i landhockey Storbritannias flagg Storbritannia

Eksterne lenker
---------------

* (en) Harold Cassels – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Harold Cassels – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold Cassels – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Harold Cassels – Storbritannias olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
*For filmen fra 1938, se Ungen (1938). For filmen fra 1974, se Ungen (1974)*

***Ungen*** er et skuespill skrevet av Oskar Braaten i 1911 i den litterære tidsperioden nyrealismen. Skuespillet er et sosialt drama hvor Braaten skildrer arbeidermiljøet med varme, humor og medmenneskelighet. Den unge fabrikkarbeideren Milja havner «i uløkka» og sviktes av Julius til fordel for den fagre, men upålitelige Petrina. Hønse-Lovisa er en dame som tar seg av enslige mødre og som gir fabrikkjenter som har «kommet i uløkka» ly og omsorg slik at de kan beholde ungene sine selv om de er født utenfor ekteskap.

Skuespillet hadde premiere på Nationaltheatret i 1913. Stykket ble satt opp på Den Nationale Scene i Bergen samme år, og på Det Kongelige Theater i København i 1916.

I 1938 ble stykket filmatisert, i 1960 kom en fjernsynsversjon, og i 1974 ble stykket filmatisert på nytt.

Referanser
----------

1. ↑  Lind 1962, s. 54
2. ↑  Lind 1962, s. 55

Litteratur
----------

* Oskar Braaten (1911). *Ungen: folkeliv i 4 akter*. Kristiania: Norli.
* Aage Lind (1962). *Oskar Braaten*. Oslo: Aschehoug. s. 54.

Eksterne lenker
---------------

* NRK TV: Ungen Fjernsynsteatret (1960) Tilgjengelig for norske IP-adresser
**«Unge skudd»** eller **«Unge skudd på Norges byers stamme»** (opprinnelig «Yngste skudd ...»), er Ålesunds bysang. Sangen ble skrevet av Kristofer Randers til Ålesunds 50-års byjubileum 13. april 1898. Den er tonesatt av H. J. Haagensen. Sangen har seks vers, men som oftest fremføres kun første, fjerde og sjette vers.

Sangteksten
-----------

Unge skudd på Norges byers stamme,  

viltre gutt i voksne brødres lag,  

lille plett i store sceners ramme,  

høytidsfullt vi hilser deg i dag,-  

hilser deg ved glans av blanke vover  

og ved høye tinders blåningsskjær,  

hilser deg med håp for hva du lover,  

og med pris for hva du var og er!  

  

Rundt deg breder seg det fagre Møre,  

havombruset mellom fjell og fjord,  

og fortrolig hvisker i vårt øre  

Sagas stemme sine dunkle ord,-  

hvisker om en hær av staute snekker,  

stavnende fra land på fjerne tog,  

hvisker navn som stolte minner vekker:  

Giskes storett og Hjørungavåg!  

  

Og de skifter synene som drager  

skumringsslørede forbi vårt blikk,-  

lys og skygger som hinannen jager,  

glimt som svant og løfter som forgikk,-  

til en vårdag, medens tåken viker,  

og den bundne kraft slår ut på ny,  

opp av havets vugge nyfødt stiger  

du, det gamle Møres unge by!  

  

Ytterst ute, der hvor stormen synger  

sine salmer rundt om skjer og sund,  

brøt du plass for dine huses klynger  

på de nakne klippers hårde grunn;  

og i ly av snebedekte fjelde,  

kneisende i alpers stolte prakt,  

har du modig trosset havets velde,-  

Norges gamle vei til ros og makt.  

  

Dristig ser vi atter flåter pløye  

skumgangsfurer langs en værbitt kyst.  

Men nu er det ei med kamp for øye,  

ei for seier i en blodig dyst:  

Det er fredens ånd og flidens hender,  

som forente kappes stavn ved stavn  

og i fyldte skuter hjemad sender  

dypets skatter til din trygge havn.  

  

Derfor hilser vi ved festens toner  

nu ditt minne fra de svundne år,  

full av kraft som fortids løfter kroner,  

rik på håp for hva en fremtid spår.  

Voks deg stor og sterk ved havets bryster!  

Dukk deg sund og ren i bølgens speil!  

Og gid alltid rundt de rike kyster  

Lykke bringe deg de hvite seil!
For kommunen i Frankrike, se Harnes (Pas-de-Calais).

**Harnes** er et gammelt gårdsnavn fra nordspissen av Harøya, Ålesund kommune i Møre og Romsdal.

Etymologi
---------

Navnet består av stavelsene ´har-´ antakelig i betydningen "fjell" eller "berg" og -nes (landtunge mot sjøen). Gårdsnavnet er omtalt i "Norske Gaardnavne". "Har" kan opprinnelig ha vært navnet på øya (Harøya). I skriftlige kilder er navnet første gang nevnt i Aslak Bolts jordebok, hvor navnet er skrevet inn en gang mellom 1432 eller 1433 og 1450.

Historie
--------

Det er gjort gravfunn på gården som trolig stammer fra jernalderen, og det er også gjort en rekke funn fra steinalderen. Husene på Harnes lå samlet i et klyngetun frem til utskiftingen i 1861. Da ble garden delt opp i syv gårder, Bergan, Nystauå, Ingebrigtstauå, Skjesvolla, Myra, Masstauå og Gjerdet. Harnes lå i Sandøy kommune frem til sammenslåingen med Ålesund i 2020.

Referanser
----------

1. ↑  Nils H. Harnes. «Fangstfolk kan stå bak namnet – Historia om Harnes» **(norsk nynorsk)**. harnes.org. Besøkt 28. august 2021.
2. ↑  Nils H. Harnes. «Den eldste omtalen av Harnes – Historia om Harnes» **(norsk nynorsk)**. harnes.org. Besøkt 28. august 2021.
3. ↑  Nils H. Harnes. «Fann grav med skalle og spenne i – Historia om Harnes» **(norsk nynorsk)**. harnes.org. Besøkt 28. august 2021.
4. ↑  Nils H. Harnes. «Folket ved den store steinen – Historia om Harnes» **(norsk nynorsk)**. harnes.org. Besøkt 28. august 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Historia om Harnes
* Norske Gaardnavne
**Kromosom 3** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 3 er det tredje største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 200 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 3 står for nesten 6,5 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 3 inneholder omtrent 2000 gen.

Viktige gen
-----------

* BTD
* CCR5
* SCN5A
* VHL

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Autisme
* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Diabetes mellitus
* Hørselstap
* Lymfekreft
* Usher syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
Kronborg slott sett fra Øresund. Fyret er i tårnet helt til høyre i fotografiet.
Kronborg fyr i det nordøstlige tårnet på Kronborg slott.
**Kronborg fyr** er et fyr som er installert 34 meter over havet i det nordøstre tårnet på Kronborg slott i Helsingør i Danmark.

Historien om fyret
------------------

Avgjørelsen om å etablere et fyr på Kronborg slott har bakgrunn i en utredning som kommandørkaptein (senere viseadmiral) Andreas Lous gjorde i 1768 om å få til en tryggere skipsfart gjennom Øresund. Han foreslo å bygge to fyr på Nakkehoved ved Gilleleje og et fyr i det nordøstre tårnet på Kronborg slott.

Til forskjell fra de to Nakkehoved Fyr, sto fyret i tårnet på slottet ferdig til bruk allerede i 1770, og var i motsetning til de (der lyset kom fra glødende kull i åpne jernkurver på toppen av tårnene) et lampefyr satt sammen av tre-fire oljelamper med veke og med blankpolerte messingplater bak for å kaste lyset ut over sjøen gjennom de seks vinduene i tårnet. De to fyrene på Nakkehoved og fyret på Kronborg slott ble betjent samtidig 1. april 1772 i hrnhold til en forordning fra 26. desember 1771, som også fastsatte at fyravgiften i Øresund skulle økes med en tredel. Men flesteparten av de sjøfarande godtok ikke avgiftsøkningen. I et forsøk på å true og tvinge avgiftøkningen gjennom, ble det gitt en forordning som fastsatte at fyrene ville bli slukket 1. desember 1772, og ikke bli sstt i drift før avgiftøkningen ble godtatt.

Men avgiftøkningen ble likevel ikke godtatt, og det gikk 28 år før fyrene kom i drift igjen. Takket være Poul Løvenørn, som gjorde en utredning hvor han anmodet om at de tre fyrene blir sstt i drift, ble både Nakkehoved Fyr og Kronborg Fyr ble satt i drift i 1800. Store utbedringer og endringer var da gjort på både Nakkehoved og på Kronborg. På Kronborg hadde den øverste delen av tårnet blitt fjernet, og det var montert en lanterne med lampe og speil. I 1842 ble fyret det første i Danmark som fikk et linseapparat, som i 1878 ble skiftet ut med et nytt linseapparat med roterende overstykke og røde glass, slik at fyret lyste skiftevis rødt og hvitt. I 1925 ble Kronborg Fyr omgjort til vinkelfyr, det vil si at skipene fikk vist den rette leden i sundet ved sektoren med det hvite lyset fra fyret, mens grønt og rødt lys viste på hvilken side av den hvite lysvinkelen skipet lå. Brenneren ble samtidig skiftet ut med en elektrisk glødelampe, og lystyrken ble på 14 679 candela.

Eksterne lenker
---------------

* Internettside med opplysninger om mellom andre *Kronborg Fyr*.
**Kromosom 7** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 7 er det syvende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 158 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 7 står for mellom 5% og 5,5% av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 7 inneholder omtrent 1400 gen.

Viktige gen
-----------

* ASL
* CCL24
* CCL26
* CFTR
* FOXP2
* RELN

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Cystisk fibrose
* Hemokromatose
* Williams syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
**Storstreiken i 1909** i Sverige var en arbeidskonflikt som varte mellom 4. august og 4. september og den endte med et stort nederlag for den svenske landsorganisasjonen.

Det var den første store arbeidskonflikten mellom den svenske arbeidsgiverforeningen (SAF) og svenske LO. Omkring 300 000 ansatte la ned arbeidet og det var en største streikene til da. Streikekassene var små, og etter en måned ble LO tvunget til å avbryte streiken. Svensk LO mistet 100.000 av 160.000 medlemmer. Noen gikk over til det nystiftede Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC), en syndikalistisk fagorganisasjon. Mange ble tvunget til å dra til Norge etter å ha blitt svartelistet. Svenske syndikalister var sentrale i å stifte Norsk Syndikalistisk Føderasjon (NSF) i 1916.

I Norge ble det satt i gang pengeinnsamling for å støtte de streikende.

Referanser
----------

1. 1 2  Lange, Halvard M. (1902-1970) (1933). *Fagorganisasjonens historie i Norge: en oversikt*. Oslo: Tiden. s. 53f.
2. ↑  Lie, Haakon (1934). *De faglige kampmidler*. Oslo.
Kart over utgravninger fra Foca-området. *Photograph provided courtesy of the ICTY.*
**Foca-overgrepene** er hendelsene og overgrepene mot den muslimske sivilbefolkningen i den bosniske byen Foca i 1992. Foca ligger sørøst for Sarajevo. Da serberne inntok byen var ca. 50% av de vel 40 000 innbyggerne muslimer. Etter krigen var det svært få igjen, og byen hadde fått navnet Srbnje.

Overgrepene (april 1992)
------------------------

Foca ble erobret av bosnisk-serbiske styrker i april 1992. Lokale muslimske menn og kvinner ble samlet opp og delt i forskjellige leire, med mange av kvinnene plassert i idrettshaller, klasserom på skoler eller tatt til soldaters leiligheter. Disse stedene ble rene voldtektsleirer der kvinnene ble utsatt for systematisk voldelige og seksuelle overgrep.

En massegrav med omtrent 350 lik, alle trolig muslimske fanger drept under krigen, ble funnet nær Foca i august 2004.

Straffeforfølging
-----------------

I 2001 ble tre bosnisk-serbiske menn dømt for voldtekt og krigsforbrytelser i Det internasjonale krigsforbrytertribunalet for det tidligere Jugoslavia i Haag:

* Dragoljub Kunarac, dømt til 28 års fengsel for flere voldtekter og tortur.
* Radomir Kovac, dømt til 20 års fengsel for voldtekt og slaveri.
* Zoran Vukovic, dømt til 12 års fengsel for voldtekt og tortur.

En bosnisk-serber, Dragan Zelenovic, ble 9. juni 2006 overlevert til bosniske myndigheter fra Russland. Han vil også stilles for retten i Haag, tiltalt for voldtekter i Foca.

Eksterne lenker
---------------

* BBC: «The nightmare of Foca»
* BBC: «Bosnian Serbs convicted of rape»
* BBC: «Russia extradites Bosnian suspect»
* BBC: «Mass grave found in Bosnia mine»
Gårdsplass fra den fatimidiske periode
Bønnehall
**Al-Azhar-moskéen** (arabisk: جامع الأزهر‎ *Gāma` al-Azhar*, omtrent «moskeen for de mest lysende») er en moské i Kairo i Egypt. Den ligger i byens østre del og rett ved av Al-Azhar-universitetet og ble oppført i år 970 i den nyetablerte hovedstaden. Navnet antas komme fra profeten Muhammeds datter Fatima, en høyt skattet skikkelse i islam som fikk tilnavnet *az-Zahra* («den lysende»). 

Dette var den fremste moskéen i det nye Kairo, en by som senere er blitt kalt «byen med tusen minareter.» Amr ibn al-As-moskéen er den eldste moskéen i dagens Kairo (og den eldste i Afrika) og ble bygd i 642. Den, og flere andre moskéer i Kairo, er eldre enn Al-Azhar, men de ble bygget i den tidligere byen Fustat, som senere er blitt den del av Kairo.

Referanser
----------

1. ↑  Dunn, Jimmy. «The Al-Azhar Mosque». *www.touregypt.net* **(engelska)**. Besøkt 1. januar 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Al-Azhar Mosque – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** GeoNames
 |
**Storstrejken** (eller **Storstrejken 1909**) var en arbeidskonflikt i Sverige som pågikk mellom 4. august og 4. september 1909. Dette var den første store konflikten mellom den svenske arbeidsgiverforeningen SAF og LO.

Lavkonjungturen ble hard for mange mindre bedrifter og SAF ønsket lønnsnedgang. For å presse gjennom kravet ble det gjennomført lockout for 80 000 ansatte innenfor tekstil, sagbruk, og papirindustrien. LO svarte med streik på alle områder, som omfattet 300 000 ansatte over hele landet. Arbeidsgiverne antas å ha tapt 25 millioner svenske kroner på streiken.

Streikekassene var på dette tidspunktet små og fagforbundet var etter en måned tvunget til å avbryte streiken. Dette igjen førte til masseflukt blant medlemmene, halvparten forsvant i løpet av kort tid. Noen fant veien til det nyetablerte SAC.

Arbeidsgiverne benyttet anledningen til å si opp 20 000 ansatte, noe som bidro til ytterligere medlemssvikt for LO, fordi en måtte melde seg ut av LO for å få ny jobb. Et annet resultat av konflikten var en økt utvandring fra Sverige til USA.

Referanser
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |