Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.
**Elastisitetsmodulen**, **E-modulen,** eller **Youngs modul** er i et materiale forholdet mellom fasthet og forlengelse. Denne er beskrivende for et materiales motstandsevne mot *elastisk* deformasjon. Jo høyere elastisitetsmodulen er desto stivere er materialet.

Elastisk deformasjon forutsetter at et materiale også går tilbake til sin opprinnelige form når en belastning fjernes. Dette i motsetning til *plastisk deformasjon* hvor materialet ikke går tilbake til sin opprinnelige form. Den forutsetter også lineær proposjonalitet mellom deformasjon og kraft.

Målemetoder
-----------

Den mest presise måten å måle elastisitetsmodulen på er å måle hastigheten av lyd gjennom materialet, siden hastigheten av lydbølgene, *vl*, avhenger av elastisitetsmodulen og materialets tetthet, ρ (rho):

vl =(E/ρ)1/2
En annen metode er å måle materialets egenfrekvens (resonans) gjennom å måle svingningene av en tynn stav av ønsket materiale, opphengt i begge ender, med en tung masse, M, påført på midten, slik at stavens egen masse kan neglisjeres.

Når stavens diameter er d, lengden er l og f er svingningssykluser per sekund (Hertz) vil

E= 16π\*M\*l3\*f2/3d4
Det er også mulig å utsette masseblokken for en kjent kraft og deretter måle tøyningen, men dette er ofte vanskelig da elastisitetsmodulen ofte er stor i forhold til forlengelsen som oppstår, og den vil dermed være vanskelig å måle visuelt. Det er også andre effekter, som kryp/siging og defleksjon, som kan påvirke tøyningen og gjøre måling av elastisitetsmodulverdier vanskelig. Innenfor bergmekanikk er imidlertid denne måten å beregne elastisitetsmodulverdier vanlig.

I en slik enaksiell kompresjonstest beregnes elastisitetsmodulen fra følgende ligning:

{\displaystyle E\equiv {\frac {\mbox{aksiell spenning}}{\mbox{aksiell deformasjon}}}={\frac {\sigma }{\varepsilon }}}

Bakgrunn
--------

Det er to punkter som i størst grad påvirker elastisitetsmodulen.

* Atomenes pakkestruktur
* Interatomære bånd
	+ Primære bånd
	+ Sekundære bånd

Omtrentlige verdier for noen faste stoffer
------------------------------------------

| Materiale | Elastisitetsmodul, E |
| --- | --- |
| [GPa] | [MPa] |
| Gummi | 0.01-0.1 | 10-100 |
| Polyetylen med lav tetthet | 0.2 | 200 |
| Polypropylen | 1.5-2 | 1500-2000 |
| Polyetylentereftalat | 2-2.5 | 2000-2500 |
| Polystyren | 3-3.5 | 3000-3500 |
| Nylon | 2-4 | 2000-4000 |
| Eik (tre) (langs fibrene) | 11 | 11 000 |
| Høyfast betong (under trykk) | 30 | 30 000 |
| Magnesium (metall) | 45 | 45 000 |
| Aluminium | 70 | 70 000 |
| Glass (alle typer) | 72 | 72 000 |
| Messing og bronse | 103-124 | 103 000-124 000 |
| Titan (Ti) | 105-120 | 105 000-120 000 |
| Karbonfiberforsterket plast | 150 | 150 000 |
| Smijern og stål | 190-210 | 190 000-210 000 |
| Wolfram (W) | 400-410 | 400 000-410 000 |
| Silisiumkarbid (SiC) | 450 | 450 000 |
| Wolframkarbid (WC) | 450-650 | 450 000-650 000 |
| Nanorør i karbon  Arkivert 29. oktober 2005 hos Wayback Machine. | ca. 1,000 | ca. 1 000 000 |
| Diamant | 1,050-1,200 | 1 050 000-1 200 000 |

Kilder
------

* Michael F Ashby, David R H Jones (1980). *Engineering Materials 1; an introduction to their properties and applications*. 1 (2 utg.). Department of Engineering, University of Cambridge, UK: Butterworth Heineman. ISBN 0750630817.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |