**Nils Christie** (født 24. februar 1928 i Oslo, død 27. mai 2015) var en norsk sosiolog og kriminolog. Han var professor i kriminologi ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo. Christie beskrev seg selv som samfunnsforsker, og ble regnet som en nestor i norsk kriminologi og i norsk samfunnsforskning. Han har hatt stor innflytelse på kriminalpolitikk, og ordningen med konfliktråd prinsippet «gjenopprettede prosess» ble lansert av Christie. Christie regnes som en del av «gullaldergenerasjonen» i norsk samfunnsvitenskap.

Ved siden av sosiolog Thomas Mathiesen, omtales Christie som én av to norske samfunnsforskere i boken *50 Key Thinkers in Criminology* (Routledge, 2009).

Bakgrunn
--------

Christie vokste opp på Bryn i Oslo, som eldste barn av butikksjef Ragnvald Christie (1895–1957) og Ruth Hellum (1900–1987). Hans far, Ragnvald, var i mange år butikksjef hos Brødrene Dobloug i Storgata 1. Christies foreldre hadde giftet seg i 1925. Han hadde en yngre bror og søster.

Nils Christie tok examen artium på reallinjen på Berg gymnas i 1946. I 1951 giftet han seg med Vigdis Margit Moe (f. 1927). Ekteskapet ble siden oppløst. Han giftet seg senere i livet med kriminolog Hedda Giertsen (f. 1947).

Virke
-----

### Tidlig karriere

Christie viste et tidlig samfunnsengasjement og skrev et antall innlegg i *Verdens Gang* allerede i 1947-1948. Han tok magistergraden i sosiologi i 1953 med avhandlingen *Fangevoktere i konsentrasjonsleire*, og han ble med dette en av Norges tidligste sosiologer. Christies avhandling var et av de første fem hovedverkene i norsk sosiologi som ble inntatt i norsk sosiologisk kanon i 2010. Magisteravhandlingen handlet om nordmenn som ble fangevoktere i tyskernes fangeleirer under andre verdenskrig. I avhandlingen fant Christie at de særlig brutale fangevokterne, som begikk overgrep mot fangene, ofte var yngre og de så ikke fangene som mennesker.

### Forskning og yrkesliv

Christie ble dr.philos. i 1959 på avhandlingen *Unge norske lovovertredere*. Samme år, i 1959, ble han dosent i kriminologi ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo. I 1966 ble han professor i kriminologi. I en rekke år var han bestyrer ved Institutt for kriminologi og strafferett ved Universitetet i Oslo.

Christie var en ivrig deltaker i samfunnsdebatten og tok blant annet til orde for legalisering av cannabis, i tillegg til å legge om narkotikapolitikken. Sentrale temaer i hans forskning var fengsel, konflikt og kriminalitetskontroll. På 1960-tallet arbeidet han for å få fjernet løsgjengerloven, paragrafen fra 1900 som ga politi myndighet til å arrestere uteliggere og rusmisbrukere på gaten. Christies sosiologiske hovedverk, *Hvor tett et samfunn?* (1975), ble angivelig lest bl.a. av den daværende justisministeren,[] og Christies ideer utgjorde et viktig grunnlag for kriminalmeldingen i 1978. Christie satt også i det såkalte politirolleutvalget i 1981, og hans bidrag der var sentralt for utformingen av de ti prinsippene for norsk politi. Samtidig demonstrerte han mot Altautbyggingen under ulike aksjoner i 1979-1981.

Da Christie nådde pensjonsalder, forble han aktiv som professor emeritus helt til sitt siste leveår, og fortsatte å holde foredrag både i inn- og utland. Han var gjesteprofessor bl.a. i Oxford, Berkeley og Jerusalem. I 1996 ble han utnevnt til æresdoktor ved Københavns universitet, og han ble i den anledning omtalt som "en av verdens førende og best kjente kriminologer." Hans faglitterære forfatterskap inkluderer bl.a. 12 bøker, deriblant *Tvangsarbeid og alkoholbruk* (1960), læreboken *Kriminalsosiologi* (1965), *Hvis skolen ikke fantes* (1971) og artikkelsamlingen *Som folk flest* (1978).

### Tenkning og engasjement

Christie satte i sine publikasjoner ofte et spørsmålstegn ved den *sosiale avstanden* i moderne vestlige samfunn, oppfatningen av at en er «omgitt av fremmede». Denne avstanden gjør, ifølge Christies tenkning, at uenigheter og tvetydige handlinger ofte blir plassert i *strafferettens domene*, så vel som andre «sekundærkontrollører» (sikkerhetsvakter, fengselsbetjenter, osv.). I stedet for *sekundærkontroll* talte Christie til fordel for involvering av alle innbyggerne i lokalsamfunnet i dets prosjekter, og konfliktløsningsmodeller der forholdene rundt uenigheter og normbrudd blir mer allment belyst enn hva tilfellet er i dagens straffeprosess. Jussen ble beskrevet av Christie som en uforsvarlig grov forenkling.

I *Hvor tett et samfunn?* utdypte Christie sitt syn om at kriminalitet i samfunnet ikke i hovedsak kan forklares av iboende, individuelle forskjeller hos mennesker, men heller av kollektive livsformer og måten et samfunn er organisert på. I samme bok fremla han en teori om at nedgang i kriminalitet i et moderne samfunn ikke skyldes at mennesker er blitt «snillere» og viser mer hensyn til hverandres «ære» enn før, men heller det motsatte, altså at æresbegreper er blitt mindre viktige og at mennesker derfor har mindre grunn til å klage på ærekrenkelse. Christie drøfter videre hvilke konsekvenser det eventuelt kan få for et samfunn å utvikles i en retning «der andres mening ikke betyr noe.»

Utmerkelser og ettermæle
------------------------

Christie ble tildelt Fritt Ord-prisen i 2001. I 2011 ble hans bok *Fangevoktere i konsentrasjonsleire* fra 1952 kåret til en av de 25 viktigste bidrag til norsk sosiologi i Norsk sosiologisk kanon.

> Dette er Christie i reinkultur: provoserande, mild i forma, kvass i innhaldet, motstraums, med eit drag av romantikk, svøypt i eit klart, sjargongfritt språk som tvinga deg til å tenkja.
> 
> 
> Bernt Hagtvet
> 
>

Se også
-------

* Sultestreiken foran Stortinget i 1979

Bibliografi (utvalg)
--------------------

### Bøker av Nils Christie

* 1952: *Fangevoktere i konsentrasjonsleire*
* 1960: *Tvangsarbeid og alkoholbruk*
* 1960: *Unge norske lovovertredere*
* 1962: *Alkoholvaner blant storbyungdom* (sammen med Ragnar Hauge)
* 1965: *Kriminalsosiologi*
* 1966: *Kriminalitet og samfunn: Artikler og foredrag* (sammen med Johs. Andenæs og Anders Bratholm)
* 1971: *Hvis skolen ikke fantes*
* 1975: *Hvor tett et samfunn?*
* 1978: *Som folk flest. Artikler*
* 1981: *Pinens begrensning*
* 1985: *Den gode fiende. Narkotikapolitikk i Norden* (sammen med Kettil Bruun)
* 1989: *Bortenfor anstalt og ensomhet. Om landsbyen for usedvanlige mennesker*
* 1993: *Kriminalitetskontroll som industri*

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 12947701s[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   pantheon.world, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Nils Christie har gått bort Arkivert 28. mai 2015 hos Wayback Machine. Institutt for kriminologi og rettssosiologi, besøkt 28. mai 2015
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
5. ↑  konfliktraadet.no Gjenopprettende prosesser i mekling 10.02.2014
6. 1 2  Bernt Hagtvet: «Ein klok drøymar.» Minneord i *Dag og Tid*, 29. mai 2015.
7. ↑  «Mellom verdas viktigaste kriminologar».
8. ↑  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
9. 1 2 3  *Norsk slektskalender - Bind 2*. Norsk Slektshistorisk Forening. 1951. s. 49.
10. ↑  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
11. ↑  Adagio og sirener over Christies båre
12. 1 2 3  Sundbø, Svein: Nils Christie : en kronologisk bibliografi over forfatterskapet 1945-1999.
13. ↑  sv.uio.no Nils Christie i norsk sosiologisk kanon 03.06.2010
14. 1 2  Johansen, Nicolay Borchgrevink: En stor vennlig kjemp (minneord). *Morgenbladet*, 5. juni 2015, s.28.
15. ↑  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
16. ↑  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
17. ↑  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
18. ↑  Mathiesen, Thomas (2017). *Cadenza: A Professional Autobiography*. (European Group Press). s. 99–102.
19. ↑  (no) Nils Christie i Norsk biografisk leksikon
20. 1 2 3  «Til minne om Nils Christie». Nordisk politiforskning. 1. juli 2015. Besøkt 20. juni 2019.
21. ↑  Nils Christie (1977). «Konflikt som eiendom». *Tidsskrift for rettsvitenskap*.

Litteratur
----------

* Svein Sundbø: *Nils Christie – en kronologisk bibliografi over forfatterskapet 1945-1999.* Oslo: Nasjonalbibliotekets bibliografier, nr. 1 1999. 99 s.
* Keith Hayward (red.): *Fifty Key Thinkers in Criminology* (Routledge, 2009) s. 168-172.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Nils Christie hos Virksomme ord Rediger på Wikidata
* #Anbefalt: Stein Lillevolden om Nils Christie
* – Nils Christie var en bauta – Nils Christie var en bauta i norsk ruspolitikk. Han turte å si myndighetene og folk flest imot. Det sier Arild Knutsen i Foreningen for human narkotikapolitikk.

| * v
* d
* r
Fritt Ords Pris |
| --- |
| Johan Vogt (1976) **·** Henrik Groth (1977) **·** Kim Friele (1978) **·** Stein Mehren (1979) **·** Andrej Sakharov (1980) **·** Lech Wałęsa og Hallvard Rieber-Mohn (1982) **·** Kjetil Bang-Hansen (1983) **·** Nordnorsk forfatterlag (1984) **·** Den Illegale Presses Forening (1985) **·** Magli og Torolf Elster (1986) **·** Nansenskolen (1987) **·** Leo Eitinger (1988) **·** Erik Bye (1989) **·** Charta 77 (1990) **·** Nordland Akademi (1991) **·** Annette Thommessen (1992) **·** Rolv E. Ryssdal (1993) **·** William Nygaard (1994) **·** Hanne Sophie Greve (1995) **·** Arne Skouen (1996) **·** Kåre Willoch (1997) **·** Aleksandr Nikitin (1998) **·** NRK P2 (1999) **·** Thomas Christian Wyller (2000) **·** Nils Christie (2001) **·** Aslam Ahsan og Shabana Rehman (2002) **·** Berge Furre (2003) **·** Unni Wikan (2004) **·** Nina Witoszek (2005) **·** Bjørgulv Braanen (2006) **·** Terje Tvedt (2007) **·** Per-Yngve Monsen (2008) **·** Nina Karin Monsen (2009) **·** Bushra Ishaq og Abid Q. Raja (2010) **·** Anders Hammer (2011) **·** Sara Azmeh Rasmussen (2012) **·** Per Fugelli (2013) **·** Anne Sender (2014)  **·** Robin Schaefer og Jan Erik Skog (2015)  **·** Robert Mood (2016)  **·** Dag og Tid (2017)  **·** VG-journalistene som avdekket Tysfjord-saken (2018)  **·** Greta Thunberg og Natur og Ungdom (2019)  **·** Deeyah Khan (2020)  **·** Jan Grue, Bjørn Hatterud og Olaug Nilssen (2021)  **·** Meduza (2022) |
| Institusjonen Fritt Ord **·** Fritt Ords honnør |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** CiNii
 |