Drikkekanne i tinn. Den høye slanke formen er typisk for rennesansekanner fra 1600-tallet, men formen formen blir brukt et stykke utover på 1700-tallet. Denne kannen er stemplet 1736 og laget av kannestøper Marcus Pedersen Brandt i Bergen. Høyde 23 cm. Foto Anne-Lise Reinsfelt, Norsk Folkemuseum. NF.1896-0039.
Drikkekanne av sølv datert 1691 og laget av Knud Olufsen Wulf i Bragernes (Drammen) På lokket har kannen gravert initialene *KASH* og *MIDK*. De står for Knud Andersen Hammer og Maren JensDatter K. På forsiden av kannen har deres datter og svigersønn *Bendt Christensøn Blegind* og *Elsebe Knudsd. Hammer* fått sine navn. Knud Hammer var foged i Buskerud og senere i Hedmark og Solør, mens Bendt Blegind var sognepret i Hof i Vestfold. Høyde 20 cm. Foto Anne-Lise Reinsfelt, Norsk Folkemuseum NF.1950-0001.
De som ikke hadde økonomi til å anskaffe drikkekanner av sølv eller tinn kunne bruke kanner av tre. Slike etterligninger av sølvkanner, ofte kalt løvekanner, ble laget i valbjørk på 1700-tallet og i første del av 1800-tallet. Det ser ut til å ha vært masseproduksjon av slike kanner i verksteder i Oppland og i Sogn, og de ble spredt gjennom markeder og handelsferder i hele Sør-Norge. Denne kannen kommer fra kong Oscar IIs samlinger, og den er nå på Norsk Folkemuseum. Høyde 22 cm. Foto Anne-Lise Reinsfelt. NF.1907-0165.
Slike lagget drikkekanne med utskårne, symmetriske rokokkoornamenter ble produsert i Nord-Gudbrandsdalen på 1700-tallet. Denne kannen har med skåret datering *1755* og initialene *AED* og *HES* ble kjøpt av Nordiska museet i Lesja i 1881. Kannen er nå på Norsk Folkemuseum. Høyde 25,5 cm. Foto Anne-Lise Reinsfelt. NF.1992-2905.
**Drikkekanne** er et drikkekar til øl eller annen drikk. Drikkekanner har hank i siden og hengslet lokk. De har oftest rundt tverrsnitt med rette eller bukete sider, men det forekommer også kanner med sekskantet eller rektangulært tverrsnitt.
Betegnelsen *kanne* er fra gammelt av bare brukt om kar av tre, metall eller bein. Tilsvarende kar av glass eller keramikk kalles *krus*.

Bruk
----

Mot slutten av 1500-tallet kom drikkekanner av sølv, og disse ble viktige statussymbol utover på 1600-tallet.
Drikkekanner i sølv har ofte en vertikal rad med *knapper* innvendig i korpus. Disse knappene var gjerne plassert i en pels avstand og markerte hvor langt hver gjest skulle drikke når kannen ble sendt rundt. Denne skikken har gitt opphavet til uttrykket *å få noen knapper under vesten*.

Utover på 1700-tallet kom det store endringer i overklassens omgangsformer. Ølet blir delvis avløst av nye drikker som te og kaffe, og overstadig beruselse var ikke lenger god tone i de øvre samfunnslag. Men ølet har fremdels sin plass og drikkekannene forble ikke minst populære i bondemiljøet De kostbare sølvkannen ble etterlignet i billigere materiale som tinn og tre, og slike kanner ble det laget store mengder av helt opp mot midten av 1800-tallet.

Størrelsen på drikkekanner kan variere fra ca. 0,2 til omkring 8 liter. En del av de største kannene har trolig vært brukt som skjenkekanner. Men det er vanskelig å trekke et klart skille her, og betegnelsen *drikkekanne* brukes derfor om alle kanner uten nebb eller tut.

Se også
-------

* Seidel

Referanser
----------

1. ↑  Alsvik og Gjesdahl (1974) s. 83.
2. ↑  Gjærder (1975) s. 414 f.
3. ↑  Gjærder (1975) s. 392 f.
4. ↑  En pel er ca. 0,24 liter.
5. ↑  Fossberg (1993) s. 90.

Litteratur
----------

*Generelt*:

* Østby, Jon Birger (1983): *Nomenklatur for drikkestell*, med tegninger av Torill Sand. Oslo[*død lenke*]

*Drikkekanner av sølv*:

* Alsvik, Henning og Gjesdahl, Karn Mellbye (1974): Gullsmedkunsten i Drammen 1660-1820. Drammen. ISBN 82-990080-2-6
* Fossberg, Jorunn (1993): Drikkekanner og løver. Artikkel i "På Normanns vis. Norsk Folkemuseum gjennom 100 år. Red. Stephan Tschudi-Madsen. Oslo. ISBN 82-03-16715-2" side 90-91.
* Fossberg, Jorunn og Halén, Vidar (1997): Arvesølvet. Norsk sølv i tusen år. Oslo. ISBN 82-467-0020-0
* Krohn-Hansen, Thv. (1963): Trondhjems gullsmeekunst 1550-1850. Oslo – Bergen.
* Norheim, Per Terje (2006): Norske drikkekanner i sølv 1580-1830. Oslo. ISBN 82-496-0408-3

*Drikkekanner av tinn*:

* Hals, Anna Stina (1978): Gammelt norsk tinn. Oslo. ISBN 82-7003-12-0

*Drikkekanner av tre*:

* Gjærder, Per (1975): Norske drikkekar av tre. Bergen – Oslo – Tromsø. ISBN 82-00-02229-3
* Hauerbach, M. W. (1953): Om og omkring et apostelkrus fra Sel. (Artikkel i Maihaugen 1950-52. Side 383-430.) Oslo.

Eksterne lenker
---------------

* Drikkekanner i DigitaltMuseum