En bruker har foreslått å slette denne siden. Siden vi setter pris på alle forsøk på å forbedre leksikonet, inviteres du til å gi uttrykk for dine synspunkter ved å følge denne lenken: **Wikipedia:Sletting/Høyhastighetsnavigasjon**.

**Høyhastighetsnavigasjon** er en metodikk navigatører anvender for å besørge sikker posisjonsbestemmelse av et fartøy til sjøs i høy hastighet , det vil si hastigheter over 20 knop .

Høyhastighetsnavigasjon er et relativt nytt begrep i det norske språket, og kom eksempelvis først inn som et eget emne på den norske båtførerprøven i mars 2015. Det svenske sjøforsvaret har brukt begrepet «Höghastighetsnavigation» i lang tid , mens det norske Sjøforsvaret har brukt benevnelsene «militær navigasjon» og «militær hurtigbåtnavigasjon» om det samme. I Sverige eksisterer høyhastighetsnavigasjon i tillegg som et eget sertifikatkrav for sivile, «Handhavande av Snabba Fartyg». Internasjonalt finner vi høyhastighetsnavigasjon under navn som «DyNav» og «Dynamic Navigation Methodology». 
Begrepet "hurtigbåt" er knyttet til at fartøyet som omtales enten må være over 50 bruttotonn, eller ha passasjersertifikat. "Høyhastighetsnavigasjon" bør dermed brukes om å føre et fartøy frem i hastigheter over 20 knop, etter som begrepet både er utvetydig, og uavhengig av fartøyets størrelse.

Utførelse
---------

*Firefases navigasjon. Figuren viser de fire kontinuerlig rullende fasene i navigasjon: Forberedelsesfasen, turnfasen, kontrollfasen og transittfasen (Hareide 2019)*
Å navigere i høy hastighet er i prinsippet ikke annerledes fra å navigere i lav hastighet, men økende hastighet gjør at en får mindre tid mellom hver handling en skal utføre. Mindre tid til å kontrollere navigasjonen øker kompleksitetsnivået for navigatøren, og dermed også risikoen for å gjøre feil. 
For å best mulig utnytte den tiden en har til rådighet består høyhastighetsnavigasjon av følgende; firefases navigasjon - en konkret oppskrift for hvordan en trygt kan gjennomføre en seilas i høy hastighet, konkrete ord og setninger til å kommunisere med på broen under seilas, samt konkrete kursnotasjoner til bruk i seilingsplanen under planleggingen av seilasen. Ingen av disse teknikkene er eksklusive for navigasjon i høy hastighet, men de kommer særdeles godt til sin rett når tiden en har til rådighet blir mindre.

Navigasjon handler i stor grad om å kontrollere en plan. Summen av små og store unøyaktigheter i blant annet gyrokompass, radar og satellittbaserte system kan bli problematisk når hastigheten øker. Mindre tid til å kontrollere hver enkelt posisjonskilde skaper økt usikkerhet knyttet til systemene en navigerer etter. For å kompensere for denne usikkerheten kan seilaser planlegges for en bestemt kontrollmode; hvordan en planlegger å kontrolle seilasen. Optisk seilas legges opp slik at en følger fyrsektorene og sjømerker langs kysten, og planlegger å kontrollere posisjonen ut i fra visuell bekreftelse av disse. Radarseilas legges opp slik at en kontrollerer posisjonen ved hjelp av avstander målt med radar til faste objekter. En kan benytte seg av én av disse kontrollmodene, eller en kombinasjon av begge.

Uavhengig av valgt kontrollmode, bruker en alle tilgjengelige navigasjonsinstrumenter og hjelpemidler/barrierer som redundans, for ytterligere å styrke situasjonsbevisstheten. Bruk av stoppeklokke og logg frem mot punktet der en planlegger å gjennomføre kursendring, kan for eksempel luke bort feil ved å avsløre hvis GPS-posisjonen til fartøyet er unøyaktig.

Høyhastighetsnavigasjon som metodikk sikter på å øke situasjonsbevisstheten i høy hastighet ved å redusere usikkerhet og tid/rom-kompleksitet. Firefases navigasjon er utviklet for at kritisk kommunikasjon mellom navigatørene skal ta så kort tid som forsvarlig, at begrepene som brukes ikke kan misforståes, og at ord og tonefall i lys av rolle- og oppgavefordeling kommuniserer så klart og sikkert som mulig.

Formål
------

Formålet med opplæring i høyhastighetsnavigasjon er å gjøre alle som seiler hurtiggående båter bevisst den fare det medfører å seile fort innenskjærs, og hvordan denne risikoen kan håndteres på en trygg måte. Standardiserte, disjunkte fraser å kommunisere med minsker sjansen for misforståelser, reduserer tidsbruken i kommunikasjonen og kan styrke felles situasjonsforståelse gjennom lik metodikk.

Høyhastighetsnavigasjon er en laginnsats, og for å drive fullverdig høyhastighetsnavigasjon må en være minimum to personer om seilasen. Metodikken inneholder likevel flere virkemidler som en som alenenavigatør kan nyttiggjøre seg for en sikrere posisjonsbestemmelse og en tryggere seilas, eksempelvis med fritidsbåt.

Høyhastighetsnavigasjonsmetodikken til bruk i Norge videreutvikles kontinuerlig av det norske Sjøforsvarets navigasjonskompetansesenter (NAVkomp) ved Sjøkrigsskolen, gjennom deres utgivelse SNP-500.

Metodikk
--------

Eksempel på bro- og rormetodikk - konkrete ord og setninger til å kommunisere med på broen under seilas for å unngå misforståelser, hentet fra SNP-500 (2013) .

Kurs-/Rorordre

| NAVIGATØR | RORMANN/COX | MERKNAD |
| --- | --- | --- |
| KOM STYRBORD/BABORD TIL XXX GRADER ELLER STEVN | KOM STYRBORD/BABORD TIL XXX GRADER | BRUKES NÅR FARTØYET SKAL TØRNES 10° ELLER MINDRE. TALLENE SIES ETT OG ETT. STYRMANN SVINGER TIL OPPGITT KURS. NÅR BÅTEN ER PÅ OPPGITT KURS SIER RORMANN "XXX PÅ" |
| PENT STYRBORD/BABORD, KOM TIL XXX GRADER ELLER STEVN | PENT STYRBORD/BABORD TIL XXX | RORMANN GJENTAR ORDREN OG SVINGER FORSIKTIG TIL STYRBORD/BABORD TIL ANGITT KURS ELLER STEVN |
| TØRN STYRBORD/BABORD, KOM TIL XXX GRADER ELLER STEVN | TØRN STYRBORD/BABORD TIL XXX | RORMANN GJENTAR ORDREN OG SVINGER STYRBORD/BABORD TIL ANGITT KURS ELLER STEVN |
| HARDT STYRBORD/BARBORD, KOM TIL XXX GRADER | HARDT STYRBORD/BARBORD | RORMANN GJENTAR ORDREN OG SVINGER KRAFTIG TIL STYRBORD/BABORD HELT TIL NAVIGATØR SIER: MIDTSKIPS, "RETT SÅ" |
| MIDTSKIPS | MIDTSKIPS | RORMANN GJENTAR ORDREN OG LEGGER RORET/RATTET TIL MIDTSKIPS |
| RETT SÅ | RETT SÅ, STYRER XXX GRADER | RORMANN GJENTAR ORDREN, LESER OPP KURSEN OG RETTER OPP BÅTEN PÅ KURSEN |
| KOM STYRBORD/BABORD TIL STEVN XX | STEVNER XX, STYRER XXX GRADER | BRUKES NÅR FARTØYET SKAL TØRNES 10° ELLER MINDRE. RORMANN GJENTAR ORDREN OG STEVNER BEORDRET OBJEKT. RORMANN STEVNER LESER HAN OPP KURSEN |

Referanser
----------

1. 1 2  Ohrberg, Jon. og Selvaag, Simon. 2019. "Fartøy i høy hastighet - en potensiell pytonkrise for det norske samfunnet". MSc, NTNU
2. ↑  Hareide, Odd S. 2019. "The use of Eye Tracking Technology in Maritime High- Speed Craft Navigation". PhD, NTNU
3. ↑
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 26. oktober 2020. Besøkt 19. november 2019.
5. ↑  
Johansson, Kjell. 2010. Handhavande av snabba fartyg. 1. utgave. Stockholm: Jure Förlag.
6. ↑  Forsman, F. 2015. "Navigation Methodology and Teamwork in High Tempo Operations". PhD, Chalmers University.
7. ↑
8. ↑  Ohrberg og Selvaag 2019, s.27
9. ↑  Brandal, S. 2016. «Militær navigasjon - «Gryteklare navigatører ut fra Sjøkrigsskolen»» Necesse, 1(1). Hentet 04/2019.
10. ↑  Forsman 2015
11. ↑  Bolstad, M. 2016. «Militært hurtigbåtkurs inkludert BRM og ERM» Necesse, 1(1). Hentet 04/2019.