**Landkreis Annaberg** var en Landkreis i Fristaten Sachsen, som ble opprettet den 1. august 1994 gjennom en sammenslåing av den tidligere kretsen Kreis Annaberg med 
kommunene Ehrenfriedersdorf, Gelenau, Herold, Jahnsbach og Thum i Landkreis Zschopau.

Kretsen grenset mot Mittlerer Erzgebirgskreis i øst, mot regionene Karlovy Vary og Ústí nad Labem i Tsjekkia i sør, mot Landkreis Aue-Schwarzenberg i vest og Landkreis Stollberg i nordvest.

I forbindelse med kretsreformen i Sachsen i 2008 ble den slått sammen med Landkreis Stollberg, Mittlere Erzgebirgskreis og Landkreis Aue-Schwarzenberg til den nye kretsen Erzgebirgskreis.

Kretsens hovedsete var Annaberg-Buchholz.

Historie
--------

En tidlig forvaltningsenhet på territoriet til Landkreis Annaberg var distriktet *Mühlenamt Annaberg*. Etter oppdagelsen av sølv i Schreckenberg og grunnleggelsen av *Neustadt am Schreckenberg* i 1496 (omdøpt til St. Annaberg i 1501) ble den oppløst av herskapet Pöhlberg i 1499 og omdannet til et amt. Stedet befant seg i Herrenmühle Annaberg i Sehma. I 1533 ble amtet forpaktet av byrådet i byen Annaberg, som fra 1590 til 1704 hadde ansvaret for de tre byene Frohnau, Geyersdorf og Kleinrückerswalde. I 1754 ble Mühlenamt Annaberg oppløst, og dens funksjoner overført til justisamt Wolkenstein. Frem til 1830 forble likevel forskjellige ansvarsområder tilknyttet stedet. Som Mühlenamt var det en del av Erzgebirgischer Kreis i Kurfyrstedømmet Sachsen.

Etter at den saksiske grunnlov ble vedtatt i 1831 med en målsetning om en konstitusjonell samling av riket, ble også en omorganisering av området nødvendig. Som ledd i denne reformen ble et Amtshauptmannschaft opprettet, med hovedsete i Forchheim. I 1871 ble hovedsetet flyttet til Annaberg. Under forvaltningsreformen i 1873 og 1874 ble Amtshauptmannschaft Annaberg opprettet, og skiftet i 1939 navn til Landkreis Annaberg. I 1949 ble området en del av Den tyske demokratiske republikk. Etter Tysklands gjenforening ble Kreis Annaberg og senere Landkreis Annaberg en del av Fristaten Sachsen hvor den eksisterte som en egen krets frem til kretsreformen i Sachsen i 2008.

Byer og kommuner
----------------

Innbyggertall per 31. desember 2006;

|  |  |
| --- | --- |
| **Stor kretsby**1. Annaberg-Buchholz (22.808)

**Kursted**1. Oberwiesenthal (2.675)

**Andre byer**1. Ehrenfriedersdorf (5.238)
2. Elterlein (3.217)
3. Geyer (4.034)
4. Jöhstadt (3.230)
5. Scheibenberg (2.347)
6. Schlettau (2.705)
7. Thum (5.814)

**Landkomuner**1. Bärenstein
2. Crottendorf
3. Gelenau
4. Königswalde
5. Mildenau
6. Sehmatal
7. Tannenberg
8. Thermalbad Wiesenbad

**Forvaltningsfellesskap*** Forvaltningsfellesskapet Bärenstein med Bärenstein og Königswalde
* Forvaltningsfellesskapet Geyer med Elterlein, Geyer og Tannenberg
* Forvaltningsfellesskapet Scheibenberg-Schlettau med Scheibenberg og Schlettau
 | **Landkommuner opphørt i 1996**1. Dörfel (innlemmet i Schlettau)
2. Fronau (innlemmet i Annaberg-Buchholz)
3. Grumbach (innlemmet i Jöhstadt)
4. Schwarzbach (innlemmet i Elterlein)

**Landkommuner opphørt i 1997–1999**1. Cunersdorf (innlemmet i Annaberg-Buchholz 1998)
2. Arnsfeld (innlemmet i Mildenau 1999)
3. Cranzahl (innlemmet i Sehmatal 1999)
4. Geyersdorf (innlemmet i Annaberg-Buchholz 1999)
5. Hammerunterwiesenthal (innlemmet i Oberwiesenthal 1997)
6. Hermannsdorf (innlemmet i Elterlein 1999)
7. Herold (innlemmet i Thum i 1999)
8. Jahnsbach (innlemmet i Thum i 1999)
9. Mittelschmiedeberg (innlemmet i Mildenau 1999)
10. Neudorf (innlemmet i Sehmatal 1999)
11. Neundorf (innlemmet i Thermalbad Wiesenbad 1999)
12. Oberschaar (innlemmet i Mildenau 1999)
13. Schönfeld (innlemmet i Thermalbad Wiesenbad 1999)
14. Sehma (innlemmet i Sehmatal 1999)
15. Steinbach (innlemmet i Jöhstadt 1999)
16. Walthersdorf (innlemmet i Crottendorf 1999)
17. Wiesa (innlemmet i Thermalbad Wiesenbad 1999)
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |