**Domkirken i Mainz** eller **Der Hohe Dom zu Mainz** (på tysk også: Mainzer Dom og Martinsdom) er en katolsk kirke i gamlebyen i Mainz i Tyskland. Den ble påbegynt i 975-976.. Kirkens vernehelgen er Martin av Tours.

Domkirken er hovedsakelig i romansk stil. Grunnsteinen til kirken ble lagt av erkebiskopen Willigis av Mainz ca. 975–976.. Kirken ble sannsynligvis bygget etter modell av Peterskirken i Vatikanet.[] Bronsedørene er fra Willigis' tid.. Sandstein er brukt som hovedbyggemateriale.

Domkirken erstattet en eldre domkirken ("Aldedum"), og funksjoner til klosterkirken Albanuskirken. Albanuskirken var den største kirken i området, og tilhørte et benediktinerkloster. 

Domkirken fikk omfattende skader i brannene i 1009, 1081 og 1767.

Oppbygging av domkirken
-----------------------

Domkirken har tre skip, to tverrskip og to kor. Det har vært en rekke ombygginger, påbygginger og renoveringer gjennom årene.

**Vestkoret** med hovedalteret, er viet til sankt Martin av Tours. Fra slutten av 1200-tallet ble dette koret ombygd i gotiske stil (spissbuestil).

**Østkoret** er viet til Sankt Stefanus. Etter brannen i 1081 ble dette koret ombygd, men deler av det gamle bygget er bevart. I østenden ble det bygd en apside (halvsirkelformet vegg). Under koret ble det bygd en krypt.

**Skipet** har ett hovedskip og to sideskip. De er adskilt med to søylerekker. Søylene er kvadratiske uten kapitéler, men med en kvadratisk dekkplate øverst. Mellom søylene er det halvsirkelformede arkadebuer. Så er det en steinvegg opp til taket. Disse steinveggene er utsmykket med ett bilde over hver bue. Over utsmykkingen er det vinduer som gir lys inn i midtskipet. Hovedskipet er 28 meter høyt. Det ble renovert i det meste av 1100-tallet, og hele ytterveggen ble skiftet ut. Omkring 1200 ble det bygd steintak (hvelv).

**Tverrskipene** fikk steintak på 1200-tallet. Nordsiden av det nordre tverrskipet, og som i dag utgjør sørveggen til Gotthardkapellet, er de eneste restene av den opprinnelige domkirken som står over bakkenivå. 

**Vesttårnet** er det høyeste tårnet, og står vest i midtskipet mot vestkoret, og mellom de to tverrskipene. 

**Østtårnet** står helt øst i midtskipet mot østkoret.

Sakristiet
----------

Sakristiet er i vest i tilknytning til det vestlige koret.

Dagens sakristi ble bygget i tre byggetrinn. Den første delen, dagens menighetssakristi, ble trolig bygget kort tid etter at vestkoret ble bygd i 1239. Den første utvidelsen var i 1501. Den andre utvidelsen var i 1540, da de trengte plassen til å romme den såkalte Halle-helligdommen.

Nikolaskapellet
---------------

Nikolaskapellet ligger rett ved siden av klosteret og Memoriesalen. Et kapell med samme navn er kjent fra 1085. Den nåværende bygningen ble bygd før 1382.

Kapellet kan ha vært knyttet til katedralskolen, ettersom Nikolas av Myra blir sett på som skytshelgen for barn. 

Domkirkeskattene er utstilt i Nikolaskapellet.

Plantegning over domkirken i Mainz. Nord er øverst, og øst er til høyre med østkoret.

Memoriesalen
------------

Den såkalte Memoriesalen eller Memoriekapellet er inntil det sørlige tverrskipet i vest. Det ble bygget i senromansk byggefase fra 1210 til 1230. 

Memoriesalen er det tidligere kapittelhuset til domkapitlet. Salen blir nå først og fremst brukt til å minnes de døde. Steintronen på vestsiden av tilbygget og steinbenken på veggene vitner fortsatt om funksjonen som kapittelhus.

Det er tre buede epitafier fra Mainz-renessansen i rommet. De viser korsfestelsen, oppstandelsen og himmelfarten.

Østkrypten
----------

Østkrypten
En østlig krypt var i byggeplanene på keiser Henrik IVs tid med en treskipet hallkrypt, som trolig aldri ble fullført. Etter keiserens død i 1106 ble arbeidet innstilt til rundt 1125, da restene ble fylt med stein. 

Krypten ble gjenoppbygd mellom 1872 og 1876. Det gamle komplekset ble i stor grad rekonstruert basert på de arkeologiske funnene. 

Krypten har et midtskip og to sideskip. De er skilt fra hverandre av en rekke med søyler. Søylene består av en base nederst, så sirkulære søyler og til søyletoppen (kapitel). Kapitelene er såkalt putekapitel som var mote i perioden 1080-1100. Over kapitelene er det en kvadratisk dekkplate, og så steintaket (steinhvelv).

Krypten har relikvier fra helgener fra Mainz. 

På allehelgensdag er krypten målet for en prosesjon.

Nassau kjellerkapell
--------------------

Nassau kjellerkapell er under midtskipet i øst. Den måler 7,50 m × 6,60 m. Ti små søyler danner en åttekant og støtter et lite gotisk steinhvelv. I dag kan kapellet bare nås gjennom en liten korridor over den underjordiske inngangen til østkrypten. 

Over kjellerkapellet var det en baldakin med et sankt Martin-alter, fra 1417 eller 1418. Det var et alter på dette stedet så tidlig som i 1051. Kjellerkapellet brukes fortsatt ved spesielle anledninger, men er ellers stengt.

Klosteret og korsgangen
-----------------------

Klosterbygningene er sør for kirken. 

Et tilhørende kloster ble bygd ikke lenge etter domkirken, men dette er ikke bevart. Dagens kloster ble bygget mellom 1400 og 1410 i gotisk stil på sørsiden av domkirken. Den er trolig like stor som den forrige bygningen, der rester av murer og en kjeller fra tidlig 1200-tall gjenstår. Bygningen i gotisk stil har tre fløyer og to etasjer. Det store biblioteket er i andre etasje. Prestene i klosteret var korprester i domkirken. Denne ordningen medførte at domkirken var det som kalles en klosterkatedral.

Som alle klostre var det en korsgang innenfor klosterbygningene. Klostergården var gravsted for prestene av klosterkatedralen. Klosteret ble hardt rammet under beskytningen av byen i 1793 og ble restaurert på 1800-tallet og 1900-tallet. I 1942 brant klosteret ned, etter å ha blitt truffet av bomber. Den ble deretter gradvis restaurert fra 1952 til 1969. Kjelleren har en del gravminner og utgravningsfunn. Området rundt klosteret er nå domkirkegården.

Erkebispepalasset og Gotthardkapellet
-------------------------------------

På nordsiden av domkirken, øst for erkebispepalasset og ved markedsplassen, ligger Gotthardkapellet.

Før 1137 fikk erkebiskop Adalbert I av Saarbrücken bygd Gotthardkapellet som et palasskapell - like nord for det nordre tverrskipet i domkirken. Erkebispepalasset og kapellet var forbundet med en passasje, der åpningen i veggen fortsatt er synlig.

Etter at erkebiskopens palass ble flyttet til Martinsburg ved bredden av Rhinen på 1400-tallet, mistet det gamle palasskapellet sin betydning.

Referanser
----------

1. ↑   archINFORM, archINFORM project ID 5713, besøkt 31. juli 2018[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Skrøvset, Runar (12. oktober 2020). «Mainz». *Store norske leksikon*. Besøkt 22. desember 2021.
3. ↑  «Den hellige Willigis av Mainz ( -1011)». *Den katolske kirke* **(norsk)**. Besøkt 22. desember 2021.
4. ↑  «Dom St. Martin - 1.000 Jahre Stadtgeschichte». *www.mainz.de* **(tysk)**. Besøkt 22. desember 2021.
5. ↑  De er av samme type som de eldste kapitelene i skipet i Stavanger domkirke.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames
 |