Hovedbygningen sett fra nord Foto: Helge Høifødt 
Hovedbygningen sett fra vest Foto: Helge Høifødt 
Hasseltunnelen Foto: Helge Høifødt 
Kanalen Foto: Helge Høifødt 
**Linderud gård** er en tidligere storgård ved Linderud i bydel Bjerke i Oslo og en avdeling av MiA - Museene i Akershus. Gårdsbebyggelsen og hagen er i dag et fredet kulturminne.

Eiendomsforhold og bygning
--------------------------

Gården har i generasjoner tilhørt medlemmer av slekten Mathiesen som også eier Eidsvoll verk og andre eiendommer. Statsråd Christian Pierre Mathiesen var den siste eneeier av gården, mens hans nevø, Jørgen Mathiesen (1901–1993), var siste medlem av slekten som bodde på Linderud gård. Jørgen Mathiesen og hans andre ektefelle, Cecilie født Aall, gjorde en stor innsats i siste halvdel av 1900-tallet for å få restaurert og møblert en rekke stuer og rom på Linderud slik de finnes der i dag.

Av det godskomplekset som tidligere hørte sammen med eiendommen, finnes i dag bare den gamle hovedbygningen i utmurt bindingsverk fra 1714, med senere bordkledning, og en del av den opprinnelige hagen.

Hagen og plantefredningsområdet
-------------------------------

Hagen på 46 dekar som omkranser hovedbygningen på alle sider, er Østlandets mest særpregede 1700-tallshage med trekk fra renessansestil, oppdelt i fire deler som har liten sammenheng. 

Terrassehagen på sydsiden av hovedbygningen har en hovedakse som står asymmetrisk på bygningen. Fra utgangen mot hagen er det et vidt utsyn over Groruddalen. I sydenden av hagen, bak en trerekke, ligger en 70 meter lang kanal som et overraskelsesmoment. Utenfor denne avsluttes hagen mot sør av en 180 meter lang «lindehall» med trær fra omkring 1750. Som vestvegg i hagen ligger en 120 meter lang hasseltunnel. Både kanal, lindehall og hasseltunnel er hageelementer karakteristisk for norske renessansehager. 

Også adkomstalléen inn fra Trondheimsveien står asymmetrisk på hovedbygningen. 

Vest for tunet ligger en parterrehage. I sørvest ligger en frukt- og kjøkkenhage. 

Hagen på Linderud ble restaurert i 1914, blant annet ved at elementer av den opprinnelige hagen som var endret i retning av landskapsstil, ble tilbakestilt. I 1954 ble hagen igjen restaurert og strammet opp. 

18 dekar av hagen ble 15. januar 1960 fredet (plantefredningsområde).

Kulturminne
-----------

Linderud gård er et kulturminne og har nummer 86197 i Riksantikvarens kulturminnebase.

Se også
-------

* Verneområder i Oslo

Referanser
----------

1. ↑  (no) Linderud gård i Miljødirektoratets nettsted Naturbase. Besøkt 3. april 2008
2. ↑  «Linderud gård». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

Litteratur
----------

* Magne Bruun: *Norske hager gjennom tusen år*. Oslo, Andresen & Butenschøn, 2007, ss. 78-83. ISBN 978-82-7694-210-1
* Greve, K. and E. Petterson (2013). Linderud gård. Oslo, Labyrinth Press. ISBN 978-82-7393-163-4

Eksterne lenker
---------------

* (en) Linderud gård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Linderud Gård Arkivert 19. juli 2011 hos Wayback Machine.. Akershusmuseet
* Linderud gård. Oslo kommune

| * v
* d
* r
MiA – Museene i Akershus |
| --- |
| 
* Asker Museum
* Aurskog-Høland bygdetun
* Avistegnernes hus
* Eidsvoll museum
* Fetsund Lenser
* Follo museum
* Gamle Hvam Museum
* Hurdal Historielags Samlinger
* Linderud gård
* Lommedalsbanen
* Lørenskog Bygdemuseum
* Nes samlinger
* Oslofjordmuseet
* Rælingen Bygdetun
* Skedsmo Bygdetun
* Museumsfabrikken Strømmen
* Ullensaker museum
* Urskog–Hølandsbanen

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** VIAF **·** Riksantikvaren kulturminne **·** Sentralt stedsnavnregister
 |