Den omvendte avfallspyramiden.
Avfallshierarkiet
**Avfallshierarkiet** eller **avfallspyramiden** er et begrep i norsk avfallspolitikk og EUs rammedirektiv for avfall og beskriver prioriteringer i avfallspolitikken. Politikken knyttet til begrepet går ut på behandle avfall så nær toppen av hierarkiet som mulig og består av følgende punkter:

1. Avfallsreduksjon
2. Gjenbruk
3. Materialgjenvinning
4. Energigjenvinning
5. Deponering

Avfallsreduksjon
----------------

**Avfallsreduksjon** eller **avfallsforebygging** er å redusere mengden avfall som produseres og er det øverste nivået i avfallshierarkiet.

Dagens mål i norsk avfallspolitikk er at veksten i avfallsmengdene skal være lavere enn den økonomiske veksten. "Utvikling i generert mengde avfall skal være vesentlig lavere enn den økonomiske veksten.

Produsenter kan avverge mye avfall ved å produsere på en mest mulig miljøeffektiv måte, ved å produsere miljømerkede varer der det er mulig, og ved å bruke emballasjeoptimering. Emballasjeoptimering går blant annet ut på minimere mengden emballasje (men likevel sørge for tilstrekkelig emballering til at varene ikke går i stykker), og på å sørge for at transport og lagring av varene blir mest mulig effektiv. Det er også viktig for avfallsreduksjon at produktene designes med tanke på gjenvinning og at man unngå miljøfarlige stoffer som senere skaper problemer under gjenvinning og avfallsbehandling.

Forbrukere kan bidra ved å være bevisste forbrukere og begrense innkjøp av varer man ikke har behov for, samt å velge miljømerkede produkter og produkter med lang varighet som kan repareres.

Næringslivet som innkjøpere kan også bidra til at man velger å selge produkter som er mer miljøvennlige.

Politikernes ansvar er å vedta målene for avfallspolitikken og legge til rette for at forbrukere kan ta miljøvennlige valg.

Gjenbruk
--------

Utdypende artikkel: Gjenbruk

**Gjenbruk** er å bruke ting om igjen framfor å kaste dem. Gjenbruk er det andre nivået i avfallshierarkiet.

Forbrukere kan la være å kjøpe nye varer og i stedet kjøpe brukt, og selge eller gi bort når man ikke har bruk for ting mer.

Reparasjon av gjenstander slik at det fortsatt kan brukes, regnes også som gjenbruk.

Materialgjenvinning
-------------------

Utdypende artikkel: Materialgjenvinning

**Materialgjenvinning** (også kalt resirkulering) er å gjenvinne materialene i kasserte produkter som ikke kan brukes på nytt. Eksempelvis kan man lage nytt papir av kasserte papirprodukter. Materialgjenvinning er det tredje nivået i avfallshierarkiet.

I norsk avfallspolitikk er det et mål at mer avfall skal materialgjenvinnes. Det tas sikte på at mengden avfall til gjenvinning skal være om lag 75 prosent i 2010 med en videre opptrapping til 80 prosent, basert på at mengden avfall til gjenvinning skal økes i tråd med hva som er et samfunnsøkonomisk og miljømessig fornuftig nivå.[]

Forbrukere kan 

* Kildesortere avfall hjemme, på skolen og på arbeidsplassen. Det er kildesortering som ligger til grunn for muligheten til å gjenvinne materialene.
* Pante flasker og drikkebokser
* Levere annet avfall til en gjenvinningsstasjon f eks ved flytting, rydding, oppussing
* Kompostere eget matavfall og eventuelt hageavfall

Energigjenvinning
-----------------

Utdypende artikkel: Energigjenvinning

**Energigjenvinning** (også kalt avfallsforbrenning) er å utvinne energi i form av strøm eller varme fra avfall. Energigjenvinning er det fjerde nivået i avfallshierarkiet.

Vi kan brenne avfall og utnytte varmen som energi. Energiutnyttelse av restavfall erstatter bruk av elektrisitet, olje og gass til oppvarming og gjør at helse- og miljøskadelige stoffer tas ut av kretsløpet. For eksempel papiravfall som ikke er så godt sortert at det er rent nok for materialgjenvinning egner seg godt for energiutnyttelse fordi den har et høyt energiinnhold. Selv for avfall med lavt energiinnhold er energiutnyttelse en bedre utnyttelse enn deponering, fordi deponering vil medføre større utslipp av klimagasser.

Deponering
----------

Utdypende artikkel: Deponi

**Deponering** er å plassere avfall på dedikerte områder egnet til dette formålet. Deponering er det femte og laveste nivået i avfallshierarkiet. Avfall som verken kan brukes om igjen, materialgjenvinnes eller energigjenvinnes blir deponert.

Vi vil legge minst mulig avfall på deponi (fylling). Siden 1. juli 2009 har det vært forbud mot deponering av nedbrytbart avfall i Norge, siden dette forurenser unødvendig mye. Ved å hindre at avfall blir deponert, vil forbudet bidra til økt gjenvinning av avfall. Avfall som ellers ville blitt deponert, vil gå til ulike alternative behandlingsformer, som material- eller energigjenvinning.

Referanser
----------

1. ↑  Ulltveit-Moe, Marte (2024). *Kan det fikses? Hvordan Norge kan bli et reparatørsamfunn*. Oslo: Spartacus. ISBN 9788243015661.
2. ↑  «Avfallshierarkiet». *-naturligvis!: husflid i et økologisk perspektiv*. [Oslo]: Norges husflidslag. 1995. s. 42-43. ISBN 8291195064.
3. 1 2  *En vurdering av særavgiftene: utredning fra et utvalg oppnevnt av Finansdepartementet 1. desember 2006 : avgitt 22. juni 2007*. *NOU 2007: 8*. Oslo: Departementenes servicesenter, Informasjonsforvaltning. 2007. s. 117. ISBN 9788258309267. [Særmerknad medlemmene Anne Karin Kolstad og Erlend Randeberg]
4. ↑  «15. feb. Nr. 165 2012. Forskrift om renovasjon av husholdningsvfall, Oslo kommune, Oslo.». *Norsk lovtidend. 2012 Nr. 1*. Oslo: Justis- og politidepartementet. 2012. s. 32.
5. ↑  *Avfallsforebygging: en visjon om livskvalitet, forbrukerbevissthet og kretsløpstenkning : utredning fra et utvalg oppnevnt av Miljøverndepartementet 2001, avgitt 7. november 2002*. *NOU 2002: 19*. Oslo: Statens forvaltningstjeneste, Informasjonsforvaltning. 2002. s. 13. ISBN 8258306707.
6. ↑  Miljødirektoratet (03.02.2017). «Avfallshåndtering» **(norsk)**. Miljøstatus i Norge, miljøstatus.no. Arkivert fra originalen 4. august 2018. Besøkt 21. oktober 2017.
7. ↑  Statssekretær Heidi Sørensen – Norsk avfallspolitikk – produsentansvar
8. Brataas, Jan (1999). *Miljøledelse: hvordan møter bedriften miljøutfordringene?*. Kristiansand: Høyskoleforlaget. s. 86. ISBN 8276342027.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |