**Risør** er en kommune lengst øst i Agder fylke. Den ligger mot Skagerrak og grenser i sørvest mot Tvedestrand, i nordvest mot Vegårshei og Gjerstad og i nordøst mot Kragerø. 

Administrasjonssenteret i kommunen er tettstedet Risør, som har 4 610 innbyggere per 1. januar 2023.

I 1964 ble bykommunen Risør slått sammen med omlandskommunen Søndeled til den nye kommunen Risør.

Historie
--------

I sin bok om Risørs historie diskuterer Victor Norman Risørs tilblivelse. Hollendernes behov for trelast var årsaken til at norske byer og ladesteder spratt opp som paddehatter på 15- og 1600-tallet. Han nevner Sandefjord, Larvik, Porsgrunn, Brevik, Kragerø, Risør, Arendal og Grimstad. Hver av dem har sin egen historie, men i et større perspektiv er de like. Byene oppsto fordi hollenderne ikke hadde tid eller råd til å dra langt inn i fjordene for å laste trelast og tømmer hos bøndene. De kunne risikere å bli liggende dager og uker og vente på vestavind for å komme ut fjorden igjen. Dette var dårlig utnyttelse av et kostbart havgående skip. I 1648 var det nærmere 400 nederlandske skip som seilte fast på Norge. I løpet av et år skulle de gjerne gjøre to, tre eller fire turer fram og tilbake over Nordsjøen. 

Tvilling-ladestedene Arendal og Risør fikk sin selvstendighet med status som kjøpsteder i 1723. Disse byene hadde da lenge vært underlagt Kristiansand som ladesteder. I den første tiden ble byen kalt **Øster-Risør**, for ikke å bli forvekslet med Vester-Risør ved Mandal.

Navnet *Risør* kommer fra øya Risøya, en øy utenfor byen, som er bevokst med kratt (ris). Bynavnet Øster-Riisøer ble benyttet frem til 1905, da Risør ble den offisielle skrivemåten. Risør by blir ofte kalt *Trehusbyen* eller *Den hvite by ved Skagerrak*.

Betydningen av navnet *Søndeled* er uklar. Den eldste stavemåten skal ifølge professor Oluf Rygh være Sundaleid, Sundaleir eller Sundaleidi. Det første leddet er ifølge professor Rygh flertallsform av ordet «sund», og det andre leddet er beslektet med ordet *leid* eller *led*, et annet ord for «vei». Denne leden gjennom sundene mente professor Rygh må ha vært det opprinnelige navnet på fjorden, og at navnet etter hvert ble overført til gården innerst i fjorden, deretter til kirken og sognet.

Geografi og natur
-----------------

Landskapet i Risør kommune er preget av et sterkt kupert terreng med skogdekte åser og knauser. Landet er oppdelt av tre fjorder, og i havet utenfor disse er det skjærgård. I øst og vest er derimot kysten åpen; og folk som ferdes langs kysten kjenner disse værharde stedene, Gjerneslandet og Sild. Byen ligger som et knutepunkt ytterst på en halvøy, mellom havet og fjordene innenfor, lunt bak beskyttende holmer og skjær noen steinkast fra åpent hav, på den store halvøya som dannes mellom de to fjordene. 

Risør har to eller tre store fjorder, Søndeledfjorden og Sandnesfjorden. Den første av disse er delt i to Nordfjorden og Sørfjorden som svinger rundt halvøya Barmen. Innerst i Søndeledfjorden munner Gjerstadvassdraget ut og her ligger bygda Søndeled, et strandsted for de nærmeste bygdene innenfor. 

Sandnesfjorden går fra havet og inn til Laget, Nævestadfjorden og Songevannet i Tvedestrand. Her munner Storelva som kommer fra Vegårshei ut.

Denne delen av Agder tilhører Bamblefeltet i det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de *gotiske* og senere *svekonorvegiske* fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600–1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250–1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550–1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Det er også noe ganger av gabbro og dioritt, sjeldnere eklogitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning.

Risør har kystklima, med relativt mild og kort vinter, og moderat varm sommer. Åpent hav, også om vinteren, gjør at vintertemperaturen er relativt høy. Normalen på Lyngør fyr, målt fra 1960 til 1990, viser at kaldeste måned er februar og varmeste måned er juli; mens oktober vanligvis er måneden med størst nedbør. April har vanligvis minst nedbør.

* Batteriet på Holmen, Risør var også landstasjon for kanonbåtdivisjonenBatteriet på Holmen, Risør var også landstasjon for kanonbåtdivisjonen
* Trehusbyen RisørTrehusbyen Risør
* Utsikt fra Tjenna.Utsikt fra Tjenna.
* Regatta i Risør juli 1989Regatta i Risør juli 1989
* Risør sentrum under Trebåtfestivalen 2017.Risør sentrum under Trebåtfestivalen 2017.
* Ytre havn og Tangen i 2019.Ytre havn og Tangen i 2019.
* Risør sett fra Risørflekken i 2021.Risør sett fra Risørflekken i 2021.
* BossvikBossvik

Samfunn
-------

Antall innbyggere i Risør kommune er 6 806 per 1. januar 2023. 

Tettstedet Risør består av Risør «byen». I tettstedet Risør bor det 4 535 innenfor det området Statistisk sentralbyrå definerer som tettstedet Risør

Søndeled er et lite tettsted innerst i Søndeledfjorden

### Politikk

#### Kommunestyrevalget 2023

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Høyre | 32,8 | +3,8 | 1 199 | +117 | 9 |  | 3 |
| Arbeiderpartiet | 32,6 | +1,9 | 1 193 | +44 | 9 |  | 3 |
| Venstre | 12,6 | +2,4 | 460 | +80 | 4 | +1 | 1 |
| Rødt | 9,4 | −0,6 | 343 | −29 | 3 |  | 1 |
| Fremskrittspartiet | 8,6 | +0,3 | 315 | +3 | 3 | +1 | 1 |
| Senterpartiet | 4,0 | −1,6 | 146 | −63 | 1 | −1 |  |
| Andre |  | −6,2 |  | −232 |  | −1 |  |
| Valgdeltakelse/Total | 66,6 % | 3 696 | 27 | 9 |
| **Ordfører:** Kai Magne Strat (H) | **Varaordfører:** Dag Eikeland (Frp) |
| Merknader: Kilde:  |

#### 2019−2023

Bystyret 2019–2023 besto av 9 medlemmer fra Arbeiderpartiet (30,8 %), 9 fra Høyre (29,0 %), 3 fra Venstre (10,2 %), 3 fra Rødt (10,0 %), 2 fra Fremskrittspartiet (8,4 %), 2 fra Senterpartiet (5,6 %) og 1 fra Kristelig Folkeparti (4,5 %).

#### 2007−2019

Ved ordførervalget i 2007 ble Risør første kommune i landet som valgte en ordfører fra partiet RV/Rødt, da Knut Henning Thygesen ble direktevalgt. Ved neste valg i 2011 ble han valgt til varaordfører, mens Per Kristian Lunden (Arbeiderpartiet) ble valgt til ordfører. Per Kristian Lunden ble gjenvalgt som ordfører for perioden 2015–2019 og igjen for 2019–2023.

### Kirker og kirkesamfunn

* Søndeled kirke – Søndeled kirke er fra 1150 til 1200-tallet og er en middelalderkirke i mur, med tilbygg fra 1700-tallet. Kirka ligger på garden Søndeled og ligger også rett ved siden av skolen. Søndeled kirke var en gang hovedkirke i Søndeled, Gjerstad og deler av Vegårshei, (før Risør ble by). Sogneprest i Søndeled kirke er Albert Martin Valla.
* Risør kirke – Risør kirke er bygd i 1647 som en korskirke Alterbildet er malt av en Rubens-elev, og var bestemt for en kirke i Riga, men skipet forliste mellom Risør og Lyngør. Alterbildet ble skjenket kirken i 1667. Rammen rundt alterbildet og prekestolen er fra 1674. Per Oscar Berg er sogneprest i Risør kirke.
* Frydendal kirke (Tidligere Ytre Søndeled kirke) – Frydendal kirke er bygd i 1879 for de sønndlølingene i de ytre delene av Søndeled herred. Det er en langkirke, med to tårn. Fram til 1. januar 2006 var Ytre Søndeled egen menighet (Ytre Søndeled menighet), men fra 2006 ble Ytre Søndeled og Risør menigheter slått sammen til nye Risør menighet. Den skulle dekke Frydendal og Risør kirker. Albert Martin Valla og Per Oscar Berg er sogneprester i Frydendal kirke.

* Risør frikirke – Risør frikirke er en av Norges eldste frikirker. Frikirken ligger i Kragsgata, ved siden av "Risørhuset". Else Birgit Strand er Pastor i Risør frikirke.
* Søndeled frikirke – Gamle Søndeled frikirke lå ved gamle E18 på Vormli, men ble revet på grunn av utbygging av E18 på 1970-tallet. Søndeled frikirke ligger nå på Akland, noe den har gjort siden kirken ble innvigd i 1976. Kjell Einar Akeland er Forstanderen i Søndeled frikirke.
* Risør baptistkirke – Risør baptistkirke er fra 1884, mens mens menigheten ble stiftet i 1867. Baptistkirka er Risør og Søndeled eneste trosamfunn uten for Den Norske kirke og Frikirken. Den ligger midt i Risør, i bunnen av Storgata. Tor L. Rønneberg er pastor i Risør baptistkirke.

* Søndeled kirke. Foto: Andreas AuslandSøndeled kirke. Foto: Andreas Ausland
* Frydendal kirke (tidligere Ytre Søndeled kirke). Foto: Andreas AuslandFrydendal kirke (tidligere Ytre Søndeled kirke). Foto: Andreas Ausland

### Utdanning

Risør kommune har tre barneskoler, én ungdomsskole og én videregående skole (per februar 2023).

Risør barneskole ligger i tettstedet Risør, barneskolen Søndeled skole ligger på Søndeled ved siden av Søndeled kirke i Indre Søndeled, og barneskolen Hope skole ligger i grenda Hope/Sandnes i Ytre Søndeled.

Risør ungdomsskole ligger i tettstedet Risør, og Risør videregående skole ligger på Hønseheia ved Risør.

### Lokale medier

Risørs lokalavis Aust Agder Blad ble etablert i 1924.

I 2016 ble nettavisa iRisør.no etablert. Den ble i en periode driftet gjennom vekstbedriften Lisand AS, som er et foretak der mennesker med uføretrygd har en meningsfull arbeidsplass. Etter hvert la Lisand AS om driften av nettstedet. Forbindelsen mellom iRisør.no og Lisand ble deretter avviklet, og nettavisen er (per februar 2023) ikke i drift.

### Kommunikasjon

Risør var og er fremdeles en by rettet mot sjøen. Den er sentralt plassert ved Skagerak og med to fjorder, Sandnesfjorden og Søndeledfjorden, som viktige kommunikasjonsårer mot nabobygdene. Byens lokalisering var perfekt i et samfunn der sjøveis kommunikasjon var viktigst. Byens historie går tilbake til uthavna Øster-Risøer, på grunn som hørte til gården Randvik i Søndeled. På 1800-tallet var Risør en av landets største seilskutebyer. Kommunen hadde mange treskipsbyggerier, flere av disse er bevart på Moen ved Sørfjorden og kvalitetene og historien innen treskipsbygging formidles ved Risør kystkultursenter veds Sørfjorden.

E18 går innenfor fjordene, gjennom gamle Søndeled kommune. Før gikk E18 gjennom tettstedet Søndeled, kjent som 50-sona på E18. På begynnelsen av 2000-tallet, ble E18 lagt utenom bebyggelsen, så nå går den inn i skogen, mellom Akland i Søndeled og Brokelandsheia i Gjerstad. Fylkesvei 416 forbinder Risør sentrum med E18 der stedet Vinterkjær har bussmøtested. Fylkesveien fortsetter vestover til tettstedet Myra på Vegårshei. Fylkesvei 411 går sørover fra Bossvika mot Laget og Gjeving i Tvedestrand kommune. En sidevei, fylkesvei 3438, fører til bygda Sandnes og stedet Sild (Risør). 
Fylkesvei 351 forbinder Søndeled med Øysang og Gjerneslandet og Portør i Kragerø kommune.

Risør kommune har bussforbindelse med regionsenteret Arendal flere ganger hver dag. Vinterkjær er kommunens bussknutepunkt med buss til og fra Risør. Her stopper alle busser på strekningen Kristiansand – Oslo. 

Gjerstad stasjon på Sørlandsbanen er nærmeste jernbanestasjon. På 1890-tallet ble det planlagt å bygge jernbane til Risør, men Risørbanen ble skrinlagt.

Øysangferga som trafikkerer ruten Risør - Øysang, tvers over Søndeledfjorden, gir grendene på Gjerneslandet direkte forbindelse med Risør. Tidligere har det vært båtforbindelse mellom Risør og bygdene omkring.

Severdigheter
-------------

Risør er en av Nordens best bevarte trehusbebyggelser. Byen markedsfører seg som *Trehusbyen* og *Den Hvite By ved Skagerrak* fordi trehusene i sentrale Risør er like gjennomført hvite som de er av treverk, og byen ligger ved Skagerrak.

Risør Undervannspostkontor ligger på fire meters dyp utenfor Dampskipsbrygga i byen. Det startet i 2004 etter idé av Risør undervannsklubb.

Risør Akvarium åpnet i 1997, og er Sørlandets eneste saltvannsakvarium.

Over byen ligger Risørflekken, som er en hvitkalket fjellknaus 45 m over havna og kan sees 12 nautiske mil (22 km) til havs. Risørflekken brukes fortsatt som sjømerke og kalkes jevnlig. Den er trolig det eldste sjømerket i tidligere Aust-Agder som fremdeles er i bruk og jevnlig vedlikeholdes. Tradisjonen sier at det opprinnelig var en naturlig hvit flekk i fjellet, kanskje kvarts. Kalkingen har pågått i alle fall siden før 1641. Etter tradisjonen var det hollandske sjøfolk som først begynte å kalke Risørflekken.

### MF Øysang

Øysangferga er et fergesamband som forbinder Risør med Øysang på Gjernestangen. Ruten trafikkeres av trebåten MF «Øisang», som ble bygget ved Moen Trebåtbyggeri i 1950, og dermed er den eldste bilferga i tre som fortsatt er i drift. Ferga kan ta 60 passasjerer og har plass til tre biler på hver tur. 

MF «Øisang» brukes som transport for elever gjennom hele skoleåret, og rutetidene om vinteren er tilpasset dette. Om sommeren tas det hensyn til turistene, og kjøres timesrute gjennom dagen. På forespørsel kan fergen også stoppe ved øya Lille Danmark. MF «Øisang» er en del av Sykkelrute 1 (Nordsjøruten), som er et nasjonalt sykkelrutenett for feriesykling.

### Stangholmen

Stangholmen fyr fra 1855 er Risørs innseilingsfyr. Fyret er nå elektrifisert og ubemannet. Området er overdratt Risør kommune. Om sommeren drives det restaurant der. Baksiden av Stangholmen er også en meget brukbar badeplass. Risør kammermusikkfest blir i år arrangert for 25. gang (2015) på Stangholmen.

Stangholmen-navnet forteller at det fra gammel tid har stått et sjømerke her ute – en stang fundamentert i stein, med en arm på toppen som viser rett vei. Men dette var dagmerker. I mørket netter kunne bare fyrlys hjelpe den sjøfarende. Fyrdirektøren uttalte i et skriv av 16. april 1850 at et innseilingsfyr på Stangholmen var særdeles viktig, og i 1854 ble det søkt Stortinget om bevilgning av 3400 spesidaler til oppføring av fyr på Stangholmen. Det ble vedtatt å bygge fyret uten vederlag, og i mai 1855 ble det opprettet en "fyrvokterpost av 6. orden". Fyrvokterens årslønn ble satt til 300 spesidaler, men av denne lønna hadde han plikt til å holde fyrkar. Det ble i tillegg til fyrbygningen oppført et lite uthus, båtnøst, båtopptak og brygge.

Inntil 1890 var alle bygninger på fyrene malt okergule. Etter hvert ble selve forbygningene malt hvite, mens uthusene på Stangholmen beholdt den gamle fargen helt til 1930. En meter bred, loddrett rød stripe mellom vinduene på forbygningenes sørside ble fjernet året før.

Den merkelige "bunkeren" nær fyrbygningen er ikke noe krigsminne. Den er bygd i 1920-årene som et forsøk på å gi fyrvokter familiene en brukbar kjeller, men den fikk en skiftende historie; som redskapsskur, dokkestue, hønsehus og sauefjøs.

Fram til 1959 hadde 8 fyrvokterfamilier sitt hjem på Stangholmen kortere eller lengre tid. En av fyrvokterne, Theodor Neumann og hans familie, bodde på Stangholmen fra 1929.

* Fra fergestrekningen mellom Risør og Øysang. Foto: Jan-Tore EggeFra fergestrekningen mellom Risør og Øysang. Foto: Jan-Tore Egge
* Sjøsetting av postkontoret. Foto: Risør Undervannsklubb.Sjøsetting av postkontoret. Foto: Risør Undervannsklubb.
* Stangholmen med restaurantbygg. Foto: Petter UllelandStangholmen med restaurantbygg. Foto: Petter Ulleland

Kultur
------

* Risør Kammermusikkfest – Internasjonal musikkfestival: i slutten av juni.
* Risør Festuke – 10 dager med fokus på idrett og kultur fredag i uke 39 til søndag i uke 40
* Villvin kunsthåndverkmarked – Kunst og håndverksmarked: andre helgen i juli.
* Trebåtfestival: første helg i august.
* 100% Risør – Designtreff og møteplass for designere: arrangeres annenhvert år.
* Risør Bluegrass Festival – Musikkfestival som arrangeres hvert år i juli.
* Søndeled dagene – Markedsdager på Søndeled, med konsert.
* Frydendal auksjonen – Auksjonen på Frydendal, er fast hvert år og det kommer inn mange penger til kristne og humanitære formål. I regi av Frydendal kirke og Risør menighet.
* Loppemarked og auksjon på gjernes – begynnelsen av juli (andre helgen).
* Risør Pride – Pridefestival som arrangeres første gang i mai 2020
* Historievandring med Historielosen – siden 2015

Kjente risørværinger og sønndølinger
------------------------------------

* Henrik Carstensen (1753–1835), eidsvollsmann
* Nikolai Prebensen (1850–1938), politiker (H) og diplomat
* Dikken Zwilgmeyer (1853–1913), barnebokforfatter, oppvokst i villaen Bakken
* S. H. Finne-Grønn (1869–1953), museumsdirektør/Oslo bymuseum
* Finn Lützow-Holm (1890–1950), marineoffiser og pionerflyver
* Johan Ulstrup (1896–1956), marineoffiser og krigshelt
* Per Preben Prebensen (1896–1961), ambassadør
* Axel Sandemose (1899–1965). norsk-dansk forfatter
* Alfred Seland (1903–1960), billedhugger
* Torolv Solheim (1907–1995), lektor og politiker (SF)
* Axel W. Prebensen (1916–1974), marineoffsier og krigshelt
* Finn Hødnebø (1919–2007), professor
* Aslaug Odnes (1922–2003), billedkunstner
* Per Sunderland (1924–2012), skuespiller
* Helga Arntzen (1942–), initiativtaker til stiftelsen Hvite busser til Auschwitz
* Victor D. Norman (1946–), professor og tidl. statsråd
* Bernt Lauritz Larsen (1946–2004), direktør for Det Norske Kammerorkester
* Knut Henning Thygesen (1953–), Norges første ordfører fra partiet RV/Rødt
* Eirik Moen (1953–), tidl. generalsekretær i Høyre
* Hans Fredrik Jacobsen (1954–), folkemusiker
* Alfred Gammelsæter (1955–), komponist
* Erik Mykland (1971–), fotballspiller

Lydopptak av dialekt i Risør
----------------------------



Kvinne fra Risør

---

*Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.*

Referanser
----------

1. ↑  «Arealstatistikk for Norge». *Kartverket*. 1. januar 2020.
2. 1 2  «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». *Statistisk sentralbyrå*. 1. januar 2020.
3. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
4. ↑  «Tettsteders befolkning og areal». Statistisk sentralbyrå. 12. desember 2023. Besøkt 12. desember 2023.
5. ↑  Victor Norman: En liten åpen by. Fortellingen om Risør 1500-1873. 2021.
6. ↑  Knut Mykland: *Den lange fredstiden* (s. 218), forlaget Cappelen, Oslo 1988, ISBN 82-574-0443-8
7. ↑
8. ↑   Sildodden
9. ↑  Ivar B. Ramberg et al, *Landet blir til – Norges geologi*, Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71.
10. ↑  *Berggrunnskart over Norge*, NGU 2006. (kart Arkivert 18. januar 2015 hos Wayback Machine.)
11. ↑  Valgresultat.no
12. ↑  «Kommunestyret 12.10.2023». Risør kommune.
13. ↑  «Valgresultat.no». *valgresultat.no*. Arkivert fra originalen 13. oktober 2019. Besøkt 13. oktober 2019.
14. ↑  Risør kommune. «Møteprotokoll Bystyret (2019–2023)». Besøkt 13. oktober 2019.
15. ↑  «(+) – Vilt om et offentlig eid selskap skal drive nettavis, og samtidig selge annonser i konkurranse med oss». *m24.no*. 2. mai 2019. Besøkt 5. februar 2023. «En offentlig eid attføringsbedrift overtar nyhetsnettstedet iRisør.no. Det får redaktør i Aust-Agder Blad, Lars Taraldsen, til å reagere. - Supplement, ikke konkurrent, svarer selskapet.»
16. ↑  Simonsen, Endre (28. september 2021). «iRisør slutter med journalistikk- blir informasjonskanal». *m24.no*. Besøkt 5. februar 2023. «– Den daglige nyhetsoppdateringen og vanlige journalistiske saker vil bli borte, avdelingsleder for Lisand i Risør og leder for Mediehuset Lisand Tore Myrberg.»
17. ↑  «Er i dvale...». Arkivert fra originalen 28. februar 2021. Besøkt 5. februar 2023. «iRisør.no og Lisand har avsluttet sitt samarbeid, da arbeidet med å drifte siden ikke lenger passet så godt til arbeidet som gjøres hos Lisand Arbeid. Som følge av dette gjør www.irisor.no det samme som Tornerose, og vil befinne seg i sovende tilstand på ubestemt tid... Følg gjerne Mediehuset Lisand sin ferd videre med streaminger, sosiale medier og bildeserier.»
18. ↑  «Risør Kystkultursenter». *www.visitnorway.no* **(norsk)**. Besøkt 4. februar 2023.
19. ↑  Risørbanen som aldri ble bygd, Avtrykk.no, 11.03.2020
20. 1 2  «M/F Øisang – Norges eldste bilferje i tre». *Avtrykk*. Aust-Agder museum og arkiv. 25. februar 2020. Besøkt 5. februar 2023.

Litteratur
----------

* Victor Norman: En liten åpen by. Fortellingen om Risør 1873 - 2018. Cappelen/Damm 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Risør Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Aust Agder Blad
* (no) Lokale historier fra Risør
* (no) Risør Akvarium
* (no) Visit Risør
* (no) Risør – Den hvite by ved Skagerrak Arkivert 20. september 2006 hos Wayback Machine.
* (no) Historiske arkiver etter Risør kommune på Arkivportalen

| * v
* d
* r
Agder |
| --- |
| Agder | Arendal **·** Birkenes **·** Bygland **·** Bykle **·** Evje og Hornnes **·** Farsund **·** Flekkefjord **·** Froland **·** Gjerstad **·** Grimstad **·** Hægebostad **·** Iveland **·** Kristiansand **·** Kvinesdal **·** Lillesand **·**  Lindesnes **·** Lyngdal **·** Risør **·** Sirdal **·** Tvedestrand **·** Valle **·** Vegårshei **·** Vennesla **·** Åmli **·** Åseral | Norges flagg |

| * v
* d
* r
Byer på Sørlandet |
| --- |
| Grunnlagt under dansk-norske konger | Kristiansand (kjøpstad) **·** Arendal (kjøpstad) **·** Risør (kjøpstad) **·** Mandal (ladested) **·** Grimstad (ladested) **·** Farsund (ladested) |
| Grunnlagt under svensk-norske konger | Grimstad (oppgradert til kjøpstad) **·** Lillesand (ladested) **·** Tvedestrand (ladested) **·** Flekkefjord (kjøpstad) |
| Grunnlagt etter 1905 | Mandal (oppgradert til kjøpstad) |
| 1996-bystatus | Lyngdal |


| * v
* d
* r
Antall innbyggere i kjøpstedene 1500, 1660 og 1801 |
| --- |
| Kilde: Norsk historisk atlas side 220 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Omkring 1500** |
| 1. | Bergen | ca. 6000
  |
| 2. | Oslo | ca. 1000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 1000
  |
| 4. | Konghelle | I
  |
| 4. | Uddevalla | I
  |
| 4. | Marstrand | I
  |
| 4. | Borg |  ca. 500
  |
| 4. | Tønsberg |  hver
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger | I
  |
|  |  |
|  | Totalt 10-12 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1660-årene** |
| 1. | Bergen | ca. 8000
  |
| 2. | Kristiania | ca. 4000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 2500
  |
| 4. | Tønsberg | I
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger |  ca. 1500
  |
| 4. | Fredrikstad |  hver
  |
| 4. | Kristiansand | I
  |
|  |  |
|  | Totalt ca. 30 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 1. | Bergen | 18 127
  |
| 2. | Kristiania | 9211
  |
| 3. | Trondheim | 8846
  |
| 4. | Kongsberg | 6811
  |
| 5. | Drammen | 5412
  |
| 6. | Kristiansand | 4848 
  |
| 7. | Fredrikshald | 4088
  |
| 8. | Stavanger | 2466
  |
| 9. | Larvik | 2398
  |
| 10. | Fredrikstad | 2343
  |
| 11. | Skien | 1812
  |
|  |  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 12. | Arendal | 1701
  |
| 13. | Kristiansund | 1624
  |
| 14. | Tønsberg | 1543
  |
| 15. | Moss | 1408
  |
| 16. | Risør | 1295
  |
| 17. | Kragerø | 1285
  |
| 18. | Holmestrand | 863
  |
| 19. | Molde | 803
  |
| 20. | Vardø | 89
  |
| 21. | Tromsø | 84
  |
| 22. | Hammerfest | 79
  |
|  |  |
|  | Totalt | 77 136

  |

 | 
    
 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** MusicBrainz
 |