recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Håndskriftfragment fra Eckharts tid med en av hans prekener.
***Å bli den du er*** er et utvalg av den tyske dominikanermunken og kristne mystikeren Mester Eckharts (ca. 1260 – ca. 1327) taler og traktater, redigert av Jon Wetlesen. Utvalget ble først utgitt i serien Thorleif Dahls kulturbibliotek i 2000, og gjenutgitt i Bokklubbens serie Verdens Hellige Skrifter i 2008. Boken inneholder tre avhandlinger (*traktater*) og 17 prekener, som alle er hentet fra den delen av Eckharts forfatterskap som er skrevet på middelhøytysk.

Eckharts forfatterskap er delt i en latinsk og en middelhøytysk del. De latinske tekstene er viktigst for å forstå hans teoretiske tenkning; de omfatter blant annet omfatter 6 kommentarer til deler av Bibelen og hans *Opus tripartitum* som sammenfatter hans tenkning. Den tyskspråklige delen av forfatterskapet «inneholder Eckharts djerveste formuleringer av hans innsikter som veileder på den indre frigjøringens vei»

Avhandlingen «Taler til undervisning» er en samling av prekener som Eckhart holdt for yngre ordensbrødre mens han fra 1314 var i Strasbourg som generalvikar for dominikanerordenens leder, og professor ved ordenens skole.

Avhandlingen «Den guddommelige trøsts bok» og dens etterord «Om det edle menneske» ble trolig skrevet i 1314, og er tilegnet dronning Agnes av Ungarn (1281-1324), etter at hennes far Albrecht I av Tyskland døde i 1308. Lignende «trøstebøker» hadde en lengre forhistorie i middelalderens litteratur, og ble introdusert av Boëthius med *Filosofiens trøst* i 524.

Avhandlingen «Om adskilthet» (*Von abgeshiedenheit*) er også fra siste delen av hans liv. Et utgangspunkt for Eckharts refleksjoner er forskjellen mellom illusjon og virkelighet. To av nøkkelordene i Eckharts tekster er «adskilthet» og «avspenthet» (*abgeshiedenheit* og *gelassenheit* på tysk), som viser til at målet for den kontemplative praksis som Eckhart anbefaler er å adskille seg fra innbilninger som gjør en anspent, og bli avspent gjennom sann innsikt. Tittelen og nøkkelbegrepet er oversatt på ulike måter i ulike norske utgaver. H. Ludin Jansen bruker ordet *avstengthet* i sin utgave av Eckahrt-tekster fra 1970, mens Wetlesen bruker ordet *avsondrethet* i en oversettelse fra 1995, og ordet *adskilthet* i bokutgavene i 2000 og 2008.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Kilde for sitat og vurderinger er Jon Wetlesens innledning til *Å bli den du er*, 2008

Bibliografi
-----------

* Mester Eckhart. *Å bli den du er, perspektiver på menneskets frihet*. Oversatt og med innledning og noter av Jon Wetlesen. Aschehoug, 2000. (Thorleif Dahls kulturbibliotek) ISBN 82-03-17829-4
* Mester Eckhart. *Å bli den du er*. Utvalg, oversettelse, noter og innledende essay av Jon Wetlesen. Bokklubben, 2008. (Verdens hellige skrifter; 47). ISBN 978-82-525-6714-4
Monte Soratte sett fra nord
Landskap ved Roma med Soracte, maleri av Ernst Fries
**Monte Soratte** (i antikken *Soracte*) er et fjell i provinsen Roma i Italia. Det er en smal, isolert kalksteinsrygg med en lengde på 5,5 km og seks topper. Den ligger 10 km sørøst for Civita Castellana og 45 km nord for Roma. Fjellet er den eneste større ryggen i Tiberdalen. Den nærmeste bosetningen er landsbyen Sant'Oreste. St. Orestes eller Edistus, som landsbyen er oppkalr opp etter, skal ha blitt martyrdrept nær Monte Soratte.

Den høyeste toppen er 691 meter over havet. Ryggen er en del av et naturreservat med karakteristiske *Meri*, groper med dyp opp til 115 meter.

Historie
--------

Fjellet ble benyttet av de gamle italiske folk i området (sabinere, capenatere, falisker) og av den etruskiske sivilisasjon for dyrkingen av guddommen Soranus. Monte Soratte ble nevnt av Horats («vides ut alta stet nive candidum Soracte?» *Carm.* i. 9), og Vergil som forteller at Apollo var dens vernegud.

Den hellige Sylvesters *hermitage* er rett under fjellets høyeste topp. En legende sier at dens kirke ble grunnlagt av pave Sylvester I, aom hadde tatt tilflykt der under Konstantins forfølgelse. Kirken har fresker fra 1300- og 1400-tallet. Det er også¨fire andre gamle *hermitage*r på fjellryggen.

Kirken *Santa Maria delle Grazie* ble bygd i 1835 over en bygnbing datert til 1500-yallet og huser et en gang meget venerert bilde av Jomfru Maria.

Johann Wolfgang von Goethe nevner toppen i sin *Italienische Reise*, som var hans dagbok som beskriver hans reiser gjennom Italia 1786–1788. Han skriver at «Soracte fremstår for seg selv i storslagen ensomhet. Dette fjellet er sannsynligvis av **limestone** og tilhører Apenninene.»

Under andre verdenskrig flyttet feltrmarskalk Albert Kesselring etter flyangrepet på Frascati den 8. september 1943 sitt høykvartert fra Frascati til bunkere i Monte Soratte.

Referanser
----------

1. ↑  Rissanen, Mika. «The Hirpi Sorani and the Wolf Cults of Central Italy». *Arctos*. Besøkt 3. oktober 2014.
2. ↑  «Frescoes in the Church of San Silvestro» **(italiensk)**. Associazione Avventura Soratte. Arkivert fra originalen 7. september 2011. Besøkt 25. juli 2011.
3. ↑  «Perimetro Istitutivo Della Riserva Naturale Monte Soratte» (PDF) **(italiensk)**. Provincia di Roma. 1997. Besøkt 25. juli 2011. [*død lenke*]
4. ↑  Goethe, Johann W. (1970). *Italian Journey*. Harmondsworth, Middlesex, England: Penguin. s. 127. ISBN 0-14-044233-2.
5. ↑  Owen, Richard (5. august 2003). «Italians open Nazi bunker to tourists». *The Times*. Besøkt 26. juli 2011.
6. ↑  «The Bunker of the Monte Soratte» **(italiensk)**. L'Associazione Bunker Soratte. Besøkt 26. juli 2011.

Litteratur
----------

* Crucitti Pierangelo, Buccedi Sergio, Emiliani Federica, Malori Marcello, Rotella Giovanni & Tringali Luca. 2007. Ecologia dello scorpione italiano (*Euscorpius italicus*) in un’area protetta dell’Italia centrale (*Arachnida, Scorpiones: Euscorpiidae*). Aldrovandia, 3: 19-30.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames
 |
***Donkey Konga*** er et musikkspill utviklet av Namco, utgitt høsten 2004 til Nintendo GameCube. Spillet tar i bruk de spesielle spillkontrollene DK-Bongos som følger med. Konseptet går ut på å tromme eller klappe til ikoner som ruller over skjermen. Et gult ikon krever at det trommes på venstre bongo, et rødt ikon krever tromming på den høyre bongo, lilla ikon krever tromming på begge bongos samtidig og et lyseblått ikon krever at spilleren klapper i hendene. Når musikken spilles av, må spilleren slå på bongoene og klappe i takt med musikken for å vinne poeng og mynter. Spillet kan spilles med vanlig Nintendo GameCube kontroll. I tillegg til å spille til musikk, er det også minispill tilgjengelig som er spesielt tilpasset DK-Bongos. Opp til fire spillere kan koble seg til samme spill.

De amerikanske, japanske og europeiske versjonene av spillet har alle forskjellige sanger.

Flere spill
-----------

To oppfølgere er laget, *Donkey Konga 2* og *Donkey Konga 3*. Begge er stort sett identiske til *Donkey Konga*, bortsett fra nye sanger, minispill, bakgrunner og flere Donkey Kong-figurer.

Eksterne lenker
---------------

* Donkey Konga på MobyGames
* Donkey Konga på Nintendo.com

| * v
* d
* r
*Donkey Kong*-spill |
| --- |
| Plattformspill | *Country* **·** *Country 2: Diddy's Kong Quest* **·** *Country 3: Dixie Kong's Double Trouble!* **·** *64* **·** *Jungle Beat* **·** *Country Returns* **·** *Tropical Freeze* |  |
| Arkadespill | *Donkey Kong* **·** *Jr.* **·** *3* |
| Reserspill | *Diddy Kong Racing* **·** *Barrel Blast* |
| Andre spill | *Donkey Konga* **·** *DK: King of Swing*  **·** *DK: Jungle Climber* |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BNF **·** BNF (data)
 |

Portal: Videospill
**Plansmie** (på fransk og engelsk *charrette*) er en planleggingsmetode for kollektiv utvikling av en idé eller et konsept for blant annet by- eller regionutvikling. Plansmier kan dekke flere felt, og nærliggende er smidige metoder innen programvareutvikling og metoder for lokal planlegging av stedsutvikling. Sentralt i metoden er å samle alle aktører slik at de i løpet av en kort iterasjon kan lage eller forbedre en plan som har bred tilslutning i et lokalsamfunn.

Metoden er i sin moderne form bruk siden 1990-tallet, ofte i forbindelse med utviklingen av nyurbanisme og stedsaktivisme. I Norge har et titalls plansmier blitt avholdt på 2000-tallet. Blant dem er:

* plansmien i Evje, som dokumenteres i filmen *Sørlandsrefseren*
* plansmien om alternativ Filipstad-utbygging i Oslo
* Rakkestad kommunes plansmie i 2011.

I Norge har særlig Audun Engh, Arne Sødal og Erling Okkenhaug promotert plansmie som verktøy for stedsutvikling.

Uttrykket *charrette* har sin opprinnelse i arbeidsmetoden arkitektstudenter ved École nationale supérieure des beaux-arts i Paris benyttet frem mot avsluttende eksamen på 1800-tallet. Émile Zola skildret en slik scene med hektisk arbeid frem mot en leveringsfrist i verket L'Œuvre som ble utgitt i 1886. Siden har uttrykket betydning utviklet seg og fått dagens design- og byutviklingsrelaterte betydning. Det norske begrepet *plansmie* har vært i bruk fra ca 2004.

Referanser
----------

1. ↑  Om plansmier
2. ↑  Plansmier er demokrati og medvirkning
3. ↑  NI PLANSMIER ER HOLDT I 2008 - 2014
4. ↑  Ber byråden vurdere å droppe Filipstad-tunnel
5. ↑  Eget forslag til Filipstad-utbygging
6. ↑  «Invitasjon til kurs i plansmie». Arkivert fra originalen 5. april 2016. Besøkt 26. mars 2016.
7. ↑  Plansmier - deltakelse, engasjement og konsekvens, besøkt 24. mai 2016

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Hausmania mot Hausmanns gate
**Hausmania** er et kulturhus i Hausmanns gate 34 ved Akerselva i Hausmannsområdet (bydel Grünerløkka). Bygningene som utgjør Hausmania er eid av Oslo kommune. En gruppe av aktivister, primært fra Grünerløkka Lufthavn-miljøet, men også aktivister fra det forhenværende Kampen Verksted-miljøet, «okkuperte» stedet vinteren 1999. På dette tidspunktet var eiendommen eid av Statsbygg. Ifølge deltagere i den første filmen om husokkupasjonen av nabogården Hausmannsgate 40 fløt lokalene av menneskelig avføring, søppel og brukte kanyler.[]

Historie
--------

Hausmann BA tok vinteren 1999 kontakt med Statsbygg med det formål å leie de tomme, forfalne lokalene i Hausmannsgate 34 og Brenneriveien 1 til kulturhusformål. De første kunstnerne tok bygget i bruk høsten/vinteren 2000. I januar 2004 kjøpte Oslo kommune Hausmannskvartalet av Statsbygg, med det formål å opprettholde driften av kulturhuset Hausmania. Det er også vedtatt at kvartalet skal omreguleres med vekt på bolig, kultur og næring, og at dette skal skje med vekt på brukermedvirkning, byøkologi og bærekraft. Hausmann BA og det selvstyrte Vestbredden bo- og arbeidskollektiv var senest i 2008 i reelle forhandlinger med Oslo kommune gjennom daværende Hausmannskvartalets Venneforening.

Oslo kommune overtok eieransvaret for bygningene januar 2004.

Kulturhuset Hausmania rommer produksjons- og visningslokaler for kunst fra et bredt spekter av kunstarter. På Musikkens dag/Musikkfest Oslo pleier også Hausmania å ha en egen scene for lokale utøvere. Allment kjent er kanskje Grusomhetens teater, som er bygget opp av Lars Øyno og også Galleri Podium som arrangerer utfordrende utstillinger av ymse slag på løpende bånd. *Spis de rike* mediakollektiv har holdt til i lokalene, viste da dokumentarer, aktivistvideor og produserte eget materiale. I tillegg har Hausmania egen motorsykkel klubb (HMK), gallerier, flerbrukssal, vegansk kafé, atelieer, prøvesaler, verksteder, musikkstudioer, øvingslokaler, mørkerom, innendørs skateboardhall (for tiden ute av drift) og den sporadisk åpne bokkaféen «Humla kultur- og revolusjonsverksted» og gratis internett. Inne i bakgården er det en stor plankevegg der det er lovlig å lage graffiti. Denne blir benyttet av Oslos graffitimiljø, og «piecene/verkene» får sjelden stå lenge før noen nye kommer på plass.

Galleri
-------

* ForsideForside
* Hausmanias baksideHausmanias bakside
* Graffiti på en vegg til HausmaniaGraffiti på en vegg til Hausmania
* «Hausmania» skrevet med vedkubber på byggets fasade.«Hausmania» skrevet med vedkubber på byggets fasade.

Referanser
----------

1. ↑  Knut Are Tvedt (red): *OSLO byleksikon*, Kunnskapsforlaget 2010, s. 236, ISBN 978-82-573-1760-7

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Hausmania – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hausmanns gate 34-38 m.fl. - Leiekontrakt med Hausmann BA - Byrådsak 244 av 13.12.2007[*død lenke*]
**Luoxiang Lu** (tradisjonell kinesisk: 羅香路, forenklet kinesisk: 罗香路, pinyin: *Luóxiāng Lù*, shanghainesisk: [lu²³ɕiɑ̃⁵³lu²³]), engelsk: *Luoxiang Road*, norsk: *Luoxiangveien*), danner sammen med den kryssende veien Longlinveien knutepunktet i lokalsamfunnet mellom Midtre og Ytre Ringvei mot Xupu-broen sør i bydistriktet Xuhui i Shanghai i Folkerepublikken Kina. Luoxiangveien går fra Longchuanveien til Gamle Minhangvei og er knapt halvannen kilometer lang.

Langs Luoxiangveien
-------------------

Fengye Super 8 hotell
### Nr. 174

Fengye Super 8 Hotel (tradisjonell kinesisk: 楓葉速8酒店, forenklet kinesisk: 枫叶速8酒店, pinyin: *Fēngyè Sùbā Jiǔdiàn*, shanghainesisk: [foŋ⁵³.ɦiɪˀ¹²su³⁴bɑˀ⁵⁵ʨiɤ³⁴di³⁴]) er et rimelig trestjerners business-hotell med 130 rom og mulighet for online rombestilling.

Luoxiangveien Samfunnshus
### Nr. 237

Luoxiangveien Samfunnshus (tradisjonell kinesisk: 西南文化藝術中心, forenklet kinesisk: 西南文化艺术中心, pinyin: *Xīnán Wénhuà Yìshù Zhōngxīn*, shanghainesisk: [ɕi⁵⁵nø²³vən²³ho³⁴ɲi²³zəˀ¹²ʦoŋ⁵³ɕin⁵³]) inneholder lokaladministrasjon, partikontor, festsal, treningsstudio, bibliotek og kino. Samfunnshuset betjener distriktene Changqiao (长桥街道), Lingyun (凌云街道) og Huajing (华泾镇), som samlet utgjør et område på 17,5 kvadratkilometer med 220.000 innbyggere. Bygget ble påbegynt i april 2003, kunne tas i bruk i november 2004 og inneholder totalt 12.000 kvadratmeter lokaler.

Dong Hengfu tekniske yrkesskole
### Nr. 240

Dong Hengfu tekniske yrkesskole (tradisjonell kinesisk: 董恆甫職業技術學校, forenklet kinesisk: 董恒甫职业技术学校, pinyin: *Dǒng Héngfǔ Zhíyè Jìshù Xuéxiào*, shanghainesisk: [doŋ³⁴ɦən²³fu³⁴ʦəˀ⁵⁵ɲiɪˀ¹²ʥi²³zəˀ¹²ɦoˀ¹²ɦiɔ²³]) er en videregående skole med vekt på teknisk og informatisk yrkesfaglig opplæring. Skolen i Luoxiangveien er en av fem videregående yrkesskoler i Shanghai som er underlagt Shanghai Information Management School (上海市信息管理学校). Skolen nyter en viss popularitet blant migrantarbeidere, men gir ikke generell studiekompetanse til universitet eller høyskoler i Kina.

* BoligblokkerBoligblokker
* BoligblokkerBoligblokker
* Alt-i-ett-butikk (nesten)Alt-i-ett-butikk (nesten)
* KFCKFC
* VeggmaleriVeggmaleri

Referanser
----------

1. ↑  «枫叶速8酒店（上海南站店）Fengye Super 8 Hotel». *深港酒店网*. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 30. august 2011.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 18. september 2010. Besøkt 30. august 2011.
2. ↑  «XXGL». *XXGL*. Arkivert fra originalen 3. september 2011. Besøkt 30. august 2011.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 3. september 2011. Besøkt 30. august 2011.
Planseking i en metallplate.
En **plansenking** eller **plansenkning** (symbol: **⌴**) er et sylindrisk flatbunnet hull som forstørrer et annet koaksialt hull i et arbeidsstykke. Verktøyet som brukes til å kutte et slikt hull kalles for **plansenker**. Plansenking brukes ofte når man ønsker å montere en skrue (for eksempel med sylinderhode) uten at skruehodet skal stikke ut fra arbeidsstykkets overflate. Plansenkingen kan gjøres slik at skruens høyde flukter (går i ett med overflaten) eller kommer på et nivå under overflaten.

Mens plansenking viser til en flatbunnet utboring av et mindre koaksialt hull, så viser forsenking til en *konisk* utboring av slike.

Sammenligning av forsenket (venstre) og plansenket hull (høyre).
Planseker er markert med *E*.

Maskinering
-----------

To typer plansenkere. **Øverst**: Plansenker til fres (først uten og deretter med Morsekonus). 

**Nederst**: Rimelig plansenker til søyleboremaskin.
Plansenkere lages med standardmål, for eksempel til bruk med skruer i gitte diametre, samt i størrelser som ikke er knyttet til noen bestemt skruestørrelse. I begge tilfeller har plansenkerens ofte et sylindrisk forparti med redusert diameter for styring (på engelsk kalt *pilot*), hvilket har en avgjørende funksjon for å sikre konsentrisitet. Noen plansenkere har fast styrebit, mens andre benytter utskiftbare styrebiter. Styrebiten er av mindre viktighet når man benytter fres eller dreiebenk ettersom disse har god styring.

Se også
-------

* Forsenking
* Planing
* Avfasing
* Frispor
* Brystningsflate

Litteratur
----------

* Degarmo, E. Paul; Black, J T.; Kohser, Ronald A. (2003), *Materials and Processes in Manufacturing* (9th utgave), Wiley, ISBN 0-471-65653-4 .
**Škoda Superb** er en bilmodell fra den tsjekkiske bilprodusenten Škoda. Modellen ble introdusert i 1934 og ble produsert fram til 1949. I 2001 ble den relansert som Škodas flaggskipsmodell.

Originalmodellen av Superb fra 1934 var en luksusbil, og var fabrikantens første bil tilgjengelig med firehjulstrekk og V8-motor.

Den første moderne versjonen, som ble produsert fra 2001 til 2008, var basert på samme platform som Volkswagen Passat, men forlenget med 10 cm. Den andre versjonen produsert etter 2008 er basert på Volkswagengruppens A6 PQ46-platform og er for tiden den største og mest luksuriøse modellen i Škodas portefølje, med en akselavstand på 2761 millimeter og en lengde på 4838 millimeter.

Dagens Superb finnes som 4-dørs sedan og 5-dørs stasjonsvogn med forhjuls- eller firehjulsdrift, og med en rekke forskjellige motoralternativer. Varianten **iV** fra 2019 hadde samme 218 hk hybride motor som VW Passat GTE, men kom kun med forhjulsdrift.

Referanser
----------

1. ↑  Skoda Superb 1.8 TSI Elegance 4X4 Estate (februar 2010)
2. ↑  Skodas første ladbare bil i dinside.no den 14. oktober 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**«Faded»** er en sang av den norske plateprodusenten og DJ-en Alan Walker. Singelen skulle opprinnelig utgis 25. november 2015, men ble utsatt til 3. desember 2015. Sangen fikk stor suksess, og var inne på topp 10 i de fleste landene den var på listene i, og nådde førsteplassen i mer enn 10 land. I 2019 var musikkvideoen den 18. mest viste videoen på YouTube, med over 2,5 milliarder visninger, 17 millioner likes og 483 000 dislikes per november 2019, i tillegg til å være den 27. mest strømmede sangen på Spotify, med over 1 milliard strømminger per november 2019[oppdater].

Walker ga den første liveframførelsen av «Faded» med Iselin Løken Solheim og strykere 27. februar 2016, under X Games Oslo 2016. Framførelsen ble sendt direkte på norsk TV.

Referanser
----------

1. ↑  «DJ Alan Walker celebrates X Games Oslo». *X Games*. ESPN. 1. mars 2016. Arkivert fra originalen (Contains video) 9. mars 2016. Besøkt 13. mars 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Škoda Fabia** er en bilmodell fra den tsjekkiske bilprodusenten Škoda, som eies av den tyske bilprodusenten Volkswagen. Modellen kommer som kombikupé og stasjonsvogn. Den er bygget på plattformen til SEAT Ibiza og Volkswagen Polo.

Fabia er den minste serien til Škoda. Målgruppen er enkeltpersoner (kombikupé) og familier (stasjonsvogn). Med små motorer og god plassutnyttelse og kun det nødvendige av utstyr som standard, satset Fabia på mindre utvendig mål enn konkurrentene og mindre forbruk av materiell og konstruksjonstid for å holde en rimelig pris.

Standardustyr (per februar 2009):

kollisjonsputer, elektronisk antispinn- og antisladdsystem (ESP), lyktespylere, varmeseter, manuelt klimaanlegg med AC, hanskerom med kjølefunksjon, kjørecomputer, utetemperaturmåler, integrert radio/CD, elektrisk drevne speil, og vinduer foran, høydejusterbart førersete, 2-veis justering av ratt, fjernbetjent sentrallås, rails. 

Fabia IIII som blir avduket våren 2021 vil være litt lenger enn dagens generasjon. Basert på den tekniske plattformen til Volkswagen Polo og Skoda Scala, vil den ifølge Skoda ha ytterligere 50 liter bagasjerom, og bringe kapasiteten til totalt 380 liter. I sin pressemelding nevner Skoda også det faktum at bilen blir ikke lenger tilbudt med bensinmotorer. Disse vil bli parret med en manuell girkasse eller den 7-trinns DSG dobbelkobling girkassen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |
**Konventikelplakatet** var en svensk forordning fra 12. januar 1726 som forbød konventikler (bønnemøter særlig i hjemmene, med unntak av familieandakter). Konventikelplakatet rettet seg fremst mot den pietistiske bevegelse, for å slå vakt om «enhet i religionen» som i pakt med den tids oppfatning var nødvendig for samfunnets vel. Brudd mot forordningen kunne utløse strenge straffer.

Bruk
----

På 1800-tallet ble Konventikelplakatet benyttet også mot Roparrörelsen og frikirkebevegelsen. Mange ville ikke rette seg etter loven, og fortrakk å utvandre – de fleste til Nord-Amerika. Den første store svenske emigrasjonsbølgen i 1840- og 1850-årene skyldtes til en viss grad Konventikelplakatet.

Opphevelse
----------

Fra nesten alle landets kanter kom det bønneskrift om avskaffelsen av forordningen. 

Spørsmålet ble behandet av flere riksdager, men først den 26. oktober 1858 ble Konventikelplakatet opphevet.

En ny, noe mildere lov kom i dens sted. Sammenkomster uten prests ledelse kunne fortsatt ikke forekomme i den vanlige gudstjenestetiden uten særskilt tillatelse. Allerede den 11. desember 1868 ble også den erstattet. Fra da kunne slike sammenkomster avholdes i den allmene gudstjenestetiden, men kunne ikke skje så nær kirken at den forstyrret ordningen.

Norge
-----

I Norge bestod på samme tid (men med kortere varighet) en tilsvarende forordning, *Konventikkelplakaten.*

Referanser
----------

1. ↑  Tore Frängsmyr: *Svensk idéhistoria: Bildning och vetenskap under tusen år, Del II 1809-2000,* Stockholm: Natur & Kultur, 2004. s. 91f

Eksterne lenker
---------------

* Konventikelplakatet i *Nordisk familjebok* (1. utgave, 1884)
**«Eivindvig»** er et dikt skrevet av Henrik Wergeland. Diktet ble skrevet sommeren 1832, da Wergeland gikk fottur gjennom Sogn og besøkte Eivindvik, som den gangen var et prestegjeld i Brekke. Her besøkte han presten Niels Griis Alstrup Dahl, som han bodde hos i flere dager, og skrev diktet hos han.

Diktet
------

 **1.** Ned med Seilet! ind fra Havet!  

Ind hvor, under Sæd begravet,  

drømmer stille Eivindvig!  

Ind at see, om Rug og Havre  

tør paa Fjeldets Branter klavre,  

uden at forkjøle sig!

 **2.** Der bag Roser Maagen bygger.  

Rugen i Morellens Skygger  

triner kjæk og kront paa Myr.  

Som et Solskin Bygget blinker,  

men derover Heien synker  

lummer Vellugtnat fra Fyrr.

 **3.** Gaaer den Hosbond graa i Døden,  

bag ham Kløver-morgenrøden,  

som han skabte, skinner klar.  

Gaaer din Sjel til sidste Stjernen  

sommervinden i Lucernen,  

Dahl, skal synge Hvad du var.

 **4.** Skjule maatte sig jo Stranden,  

blank og bar som Munkepanden,  

for den stærke Jesupræst.  

Gyldne Haver ham af Haanden,  

Lysets Straaler ham af Aanden  

gaae fra Eid til Sognefest.

 **5.** For at øve Mandestyrke,  

lære Adamsbarn at dyrke  

Eden frem af golde Jord,  

Herren Eivindvigen skabte  

til et Skjær, hvor Bølgen skrabte  

af hvert dristigt Foraars Spor.

 **6.** Sjeleild mod Elementer!  

Ædle Promethider henter  

ifra eder Selv den Kraft,  

som befaler Hav at loggre,  

tømmer Tordenskyens Koggre,  

kløver Fjeldene som Taft

 **7.** Byd, du Sjel! -- Naturen taber.  

Eivindvigens anden Skaber  

triner under sin Tropæ:  

Abildgaardens hvide Fane,  

mens i Plovens Seiersbane  

Axet bøier tusind Knæ.

 **8.** Medens svarte Myr forgyldes,  

Templet—hør! -- af Toner fyldes.  

Det er Englevingers Klang,  

dem han ud af Kofter spiler:  

Brød af Steen og Aand af Striler  

Dahl i Eivindvigen tvang.

Referanser
----------

1. ↑  Ystad, Vigdis. «"Eivindvig"». wergeland2008.no. Arkivert fra originalen 13. juli 2011. Besøkt 1. november 2010.
2. ↑  «Eivindvig». dikt.org. Besøkt 1. november 2010.
**Kim Hyun-ki** (født 9. februar 1983 i Kang Neung, Sør-Korea) er en sørkoreansk skihopper.

Han debuterte i verdenscupen i skihopping 28. november 1999, og hans beste individuelle verdenscup-plassering er en 21.-plass i stor bakke fra 2006.

Kim deltok i Vinter-OL 1998, 2002 og i 2006. Under Vinter-OL 2010 i Vancouver i Canada deltok han i skihopp i både normalbakke og stor bakke.

Han deltok den 25. februar 2011 i Ski-VM 2011 i Oslo, i kvalifiseringen til Hopp normalbakke menn, men endte på 43.-plass og kvalifiserte seg ikke til finalen 26. februar.

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

| Sesong | Plassering | Poeng |
| --- | --- | --- |
| 1999/00 | 76. | 04 |
| 2004/05 | 85. | 03 |
| 2005/06 | 65. | 10 |
| 2009/10 | 82. | 02 |

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kim Hyun-ki – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Kim Hyun-ki – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Kim Hyun-ki – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Kim Hyun-ki – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Kim Hyun-ki – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (pl) Kim Hyun-ki – skijumping.pl Rediger på Wikidata

Portal: Korea
**Konvers subjunksjon** er en sannhetsfunksjon i setningslogikken.
Den konverse subjunksjonen av to utsagn er falsk hvis og bare hvis det første utsagnet er falsk mens det andre utsagnet er sant.
Den symbolske skrivemåten for den konverse subjunksjonen av to utsagn **A** og **B** er

{\displaystyle \mathbf {A} \leftarrow \mathbf {B} }
og kan uttales som følger:

* «A hvis B,»
* «A følger av B,»
* «A er nødvendig for B.»

Den konverse subjunksjonen er en «baklengs» subjunksjon, dvs. «A hvis B» er ekvivalent med «hvis B, så A», eller symbolsk:

{\displaystyle (\mathbf {A} \leftarrow \mathbf {B} )\Leftrightarrow (\mathbf {B} \rightarrow \mathbf {A} )}.

|  |
| --- |
| **Setningslogikk** |
| **Sannhetstabell** (0 = usant, 1 = sant):

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| **A** | **B** |

 | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| usant | A *og* B | A, *menikke* B | A | *ikke* A,*men* B | B | *enten* A*eller* B | A *eller* B | *verken* A*eller* B | *hvi**ss*** A,*så* B | *ikke* B | A *hvis* B | *ikke* A | *hvis* A,*så* B | A *NAND* B | sant |

 |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| **0011** | **0101** |

 | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0000 | 0001 | 0010 | 0011 | 0100 | 0101 | 0110 | 0111 | 1000 | 1001 | 1010 | 1011 | 1100 | 1101 | 1110 | 1111 |

 |

 |
| **Sannhetsfunksjoner**: abjunksjon | adjunksjon | alternativ | antivalens | bisubjunksjon | disjunksjon | eksklusjon | ekvijunksjon | ekvivalens | implikasjon | injunksjon | konjunksjon | kontrajunksjon | kontravalens | negasjon | subjunksjon |
**Øyvind Jørgensen** (født 6. april 1960) er en norsk koreograf og danser. Han begynte sin karriere som danser i 1978, og i 1983 tok han hovedfageksamen i moderne dans ved Statens Balletthøgskole. De neste to årene studerte han videre ved Martha Graham School of Contemporary Dance i New York, hvor han også danset med Martha Graham Ensemble under ledelse av Yuriko.

I 1987 grunnla han Zakraz Dansekompani sammen med koreografene Karen Foss og Ingun Bjørnsgaard. I Zakraz fungerte han både som danser, koreograf og medprodusent frem til 1993. I 1994 grunnla han sitt eget dansekompani, Ø.J.Prod..

Øyvind Jørgensen har blitt tildelt Statens arbeidsstipend for kunstnere to ganger, første gang i 1993 og andre gang i 2003 for en periode på fire år.

Han har satt opp flere danseproduksjoner med utgangspunkt i bøker, blant annet med oppsetninger som Don Quijote og Peer Gynt. I disse to har han ikke danset, men koreografert.

Referanser
----------

1. ↑   snl.no[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Øyvind Jørgensen hos Sceneweb Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |

Portal: Kunst
**Henrik (Eilert) Brekke** (født 29. juni 1897 på Brekke i Lavik i Sogn, død 22. januar 1995 på Biri) var en norsk lærer, skoleleder og lokalpolitiker for Ap.

Utdannelse og yrkesbakgrunn
---------------------------

Brekke tok eksamen ved Stord lærerskole i 1919 og arbeidet som lærer i hjembygda Brekke. I 1920 ble han innrullert i Forsvaret som gardist i HM Kongens Garde. I løpet av denne tiden søkte han en lærerstilling i Biri, en stilling han tiltrådte 15. november 1920. Her virket han seks år i framhaldsskolen før han i 1926 ble ansatt i folkeskolen i bygda ved Skrinnhagen og Klundby folkeskoler. Fra 1936 var han ansatt ved Skrinnhagen skole. Etter krigen fortsatte han som lærer i Biri fram til 1959 da han ble skoleinspektør i Biri kommune. Deretter ble Brekke ansatt som kontorsjef ved skoleadministrasjonen i Oppland fylke. På tampen av sitt yrkesaktive liv var han lærer ved Gjøvik ingeniørhøyskole, hvor han var frem til han fylte 72 år.

Politisk aktivitet
------------------

Brekke var ordfører i Biri kommune fra 1935 til 1951, med unntak av okkupasjonsårene 1941-1945. I 1929 ble han valgt inn i herredsstyret og formannskapet i Biri, og samtidig valgt til varaordfører. Arbeiderpartiet hadde i perioden 1929-31 fem av de tjue representantene i herredsstyret. Fra 1935 til 1951 var Brekke ordfører, etter at Ap hadde blitt bygdas største parti. På fylkesplan var han formann i fylkesskolestyret i Oppland og satt blant annet som leder av byggekomiteen for den nye ingeniørhøgskolen på Gjøvik. Brekke var også med i byggekomiteen for de nye redaksjonslokalene for Oppland Arbeiderblad i Gjøvik sentrum.

Okkupasjonsårene
----------------

Brekke ble avsatt som ordfører i desember 1940 av de tyske okkupasjonsmyndighetene. Han fortsatte i læreryrket fram til han ble arrestert 20. mars 1942. Da ble Brekke og hans kollega, Olav Klingenberg, arrestert i forbindelse med NS-myndighetenes aksjon mot lærerne. Klingenberg og Brekke var blant lærerne som protesterte mot etableringen av det nazifiserte Lærersambandet. De to Biri-lærerne satt på Grini fra 12. april 1942 til 28. april 1942 og ble sendt videre til Kirkenes.

Privatliv
---------

Dødsannonsen etter Henrik Brekke, 26. januar 1995.
Brekke giftet seg i 1929 med Marit Islandsmoen (født 1900), datter av Hans Islandsmoen og Dorthea f. Tomasbråten. Også kona arbeidet som lærer på Biri. Han var sønn av bonde Hans T. Brekke og Ragnhild Brekke. I 1967 ble Brekke tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull, og han var i arbeid helt fram til han var 72 år gammel. Han var en periode også leder av Biri folkeakademi.

Referanser
----------

1. 1 2  *Norske skolefolk*. Stavanger: Dreyer. 1966. s. 359.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Eivind Reierstad** (født 1972), er en norsk performance- og billedkunstner, utdannet ved Statens Håndverks- og Kunstindustriskole i Oslo i 2002. Reierstad jobber under en rekke forskjellige prosjektnavn. OPALOPAK (start 1994) er et samarbeid med billedkunstner Aurora E. Sandlilje og viser pop-art, musikk og installasjonkunst. Under navnet A-project undersøker Reierstad religion og okkulte tradisjoner i samarbeid med andre kunstnere og artister. Reierstad er kanskje mest kjent for prosjektnavnet Ane Lan, hvor han gjennom videoarbeider, iscenesatte fotografier og performance tar for seg kjønnsproblematikk og seksualitet i forhold til aktuelle politiske og sosiale problemstillinger.

Reierstad har deltatt på en rekke utstillinger og festivaler i inn- og utland.

Referanser
----------

1. 1 2   www.businesswire.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* a-project.no
* anelan.com
* MÅG magazine issue #2
* Intimacy Across Visceral and Digital Performance

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
***Made in Britain*** er en britisk film som ble utgitt i 1982.

Handling
--------

Trevor står anklaget i en rettssak, for å ha kastet en murstein gjennom et vindu. Han har flere ganger tidligere bedrevet butikk-tyveri fra kjøpesenteret Harrods. Trevors sosialarbeider, Harry Parker, tar ham med til Hooper Street Residential Assessment Center, hvor straffen hans etter hvert skal bestemmes. Senterets nestleder, Peter Clive, gir Trevor samme værelse som en annen innsatt Errol. Dagen etter forlater Trevor senteret for å søke etter ledige jobber. Men når Trevor ber om en jobb og blir bedt om å vente, stormer han sin vei og kaster en murstein gjennom butikk-vinduet. Han stikker av fra området, og reiser deretter sammen med Errol til et forlatt område hvor han har gjemt noen verktøy.

Senere, ved senteret, nekter Trevor å samarbeide. Han krever å få lunsj, bare for å bli informert om at han kom for seint til måltidet. I irritasjon forsøker han å sparke ned døren til en kafeteria. Kokken forsøker å komme seg ut men Trevor angriper ham, før han blir stoppet av omsorgsarbeider Barry Giller. Trevor blir deretter holdt nede av kokken og Barry, og låst inne i et rom. Trevor får beskjed om at hvis han fortsetter på denne måten, kommer han før eller senere til å havne i fengsel. Dette senteret er Trevors aller siste mulighet til å endelig komme seg ut av fattigdom og kriminalitet.

Rolleliste
----------

* Tim Roth – «Trevor»
* Terry Richards – «Errol»
* Bill Stewart – «Peter Clive»
* Eric Richard – «Harry Parker»
* Geoffrey Hutchings – Inspektør
* Sean Chapman – «Barry Giller»
* John Bleasdale – Politimann
* Noel Diacomo – Advokat
* Maurice Quick – Dommer

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Made in Britain* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Made in Britain* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Made in Britain* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Made in Britain* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Made in Britain* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Made in Britain* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata

* (en) *Made in Britain* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
Thorbjørn Egner ca. 1961, omgitt av modeller og plakater fra bøkene sine. Foto: Oslo Museum 
***Visen om vesle Hoa*** er en barnesang skrevet av den norske tegneren og forfatteren Thorbjørn Egner. Sangen dukket første gang opp på grammofonplaten «Sjørøvervise»/«Vesle Hoa var en hottentott» i 1954 med skuespilleren Henki Kolstad og sangkvartetten The Monn Keys. Teksten ble også utgitt i visesamlingen *Kaptein Sorte Bill* samme år. Visa handler om «en liten negergutt som hette Vesle Hoa» som redder stammen sin fra et angrep av røverne i Babustammen, «for han var en ekte hottentott».

Omstridt
--------

I 1990-årene begynte en heftig debatt både om bruk av ord som «neger» og «hottentott», og om beskrivelsene av folkeslag fra Afrika sør for Sahara. Også *Vesle Hoa* ble trukket inn i debatten. I 1994 ble sangen kalt «en grovt rasistisk skildring av negre». I 2006 bestemte Cappelen forlag og Egners familie, som er rettighetshavere til Egners verk, at sangen skulle fjernes fra nye opplag av Egners visebok *Kaptein Sorte Bill og 40 andre Egnerviser*. Begrunnelsen var at teksten i dag kan misforstås som en eksotiserende og rasistisk skildring av afrikanere, og derfor kan såre noen. Avgjørelsen var omstridt og ble av kritikere beskrevet som sensur av norsk kulturhistorie. Blant kritikerne var Språkrådet, hvor direktør Sylfest Lomheim mente at «folk er rett og slett blitt redde for å snakke, og det er alvorlig». Aftenpostens Per Egil Hegge sammenlignet det med sensuren av litteratur i Sovjetunionen, hvor et bilde av tsaren på veggen for eksempel ble omskrevet til «bestefar på veggen» i et av Pusjkins verk.

Visesamlingen ble utgitt i 2007 uten Vesle Hoa, da under navnet *Kaptein Sorte Bill og andre kjente Egner-viser*.

Etter beskyldningene om rasisme ble sangen modifisert eller modernisert flere ganger – eller spilt som instrumental, hvor en unngår problemet med ord og uttrykk som kan virke støtende.

Referanser
----------

1. ↑  «Visen om vesle Hoa». *no.kultur.musikk.diverse.narkive.com*. Besøkt 21. mai 2022.
2. ↑  Aftenposten 29. juli 1994, s. 11
3. ↑  Maria Børja: Fjerner negersangen fra barnebok, Dagbladet, 14. desember 2006
4. 1 2  NTB: Hottentotter utvist fra norsk litteratur. Språkrådet mener folk er blitt redde for å snakke, Dagbladet, 2. januar 2007

Eksterne lenker
---------------

* T. Hylland Eriksen: Forsvar for avgjørelsen
* Tonje Vold/Norsk Barnebokinstitutt 18.10.2012: *Egner og «neger». Et tilbakeblikk på debatten om «Visen om Vesle Hoa»*

Portal: Litteratur
**Grandes Jorasses** er et fjell med flere topper i Mont Blanc-massivet på grensa mellom Frankrike og Italia.

*Pointe Walker* er med 4208 moh den høyeste toppen, andre er *Pointe Whymper* (4184 m), *Pointe Croz* (4110 m), *Pointe Elena* (4045 m) og *Pointe Margherita* (4065 m).

Førstebestigning og normalrute
------------------------------

Normalruta går over den delvis bredekte sydsiden og har vanskelighetsgrad 3. Ruta ble første gang gått 24. juni 1865 av Edward Whymper og førerne Michel Croz, Christian Almer og F. Biner. Ekspedisjonen nådde ikke den høyeste toppen, men til den 24 meter lavere toppen som fikk navnet *Pointe Whymper*. Den høyeste toppen ble besteget tre år etter av Horace Walker, Melchior Anderegg, J. Jaun og J. Grange over sørvestflanken.

Nordveggen
----------

Grandes Jorasses er berømt for sin nesten loddrette nordvegg som reiser seg 1000 meter over Mer de Glace. Sammen med Matterhorn og Eigers nordvegger hørte den til «alpenes tre siste problemer» før Martin Meier og Rudolf Peters besteg veggen over Crozpilaren i 1935. Den direkte ruta til Pointe Walker over Walkerpilaren ble gått av Riccardo Cassin, L. Esposito og U. Tizzioni på tre dager i august 1938.

Se også
-------

* Alpenes store nordvegger

Litteratur
----------

* Helmut Dumler und Willi P. Burkhardt: *Viertausender der Alpen*. Bergverlag Rother, München 2001, ISBN 3-7633-7427-2.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Grandes Jorasses – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Grandes Jorasses – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** NDL **·** GeoNames
 |
«**Vise fra Odalen**» er et skillingstrykk som Alf Prøysen samlet inn til sin visespalte i bladet «Magasinet for Alle» på 1950-tallet. Forfatteren er ukjent. Visa er også gjengitt i De gamle visene med Alf Prøysen.

Teksten
-------

**1.**Med pennen vil jeg føre frem en sang, skjønt stilen dårlig er og uten klang,  

kun vemod, sorg, bedrøvelse jeg når, og gleden viker fra meg hvor jeg går.  

  

**2.**Å narre meg det gikk på samme vis som det gikk Eva ut i paradis,  

jo mere hun den skjønne plante så, dess mere fikk hun dertil attrå.  

  

**3.**Redd var jeg ei for falskhet eller svik, jeg hadde aldri sådant tenkt meg dig,  

du var utrøstelig hver gang jeg gikk og når jeg kom sto gleden i ditt blikk.  

  

**4.**Tenk falske venn hvor titt du dette kvad at aldri jeg foruten deg bliver glad,  

men gleden din er dans og svermeri når tiden kommer straks det er forbi.  

  

**5.**Ingen purpur jeg på kinnet så men ditt skjønne hår og dine øyne blå,  

dertil du smigret med en munn så fin du narre kan så mangen yngling blind.  

  

**6.**Når jeg om dagen så ditt ansikt blid jeg drømte også titt ved nattetid,  

du minnet meg om varig kjærlighet som giver mannen velstand, fryd og fred.  

  

**7.**Utrekk din hånd, tørk sorgens tåre av og la dem ikke følge meg i grav,  

men skal det skje alt for din dyre ed, som du meg svor, tenk på din evighet.  

  

**8.**Sitt nå i gleden med din nye venn mens jeg i sorgen sliter tiden hen,  

men la kun sorgen blive meg til lønn, Herre styrk mitt sinn og hør min bønn.  

  

**9.**Når det meg første gangen ble bekjent at du i sinn og tanker var omvendt,  

fra meg og til en annen som du så du frydet deg som Dalila derpå.  

  

**10.**Da hun fikk Samson fanget i sitt nett hun ilte da med gledens raske skritt,  

til den som hennes lønn vel delte ut, men det er kun vår vise, gode Gud.  

  

**11.**Så lenge som en åre i meg slår jeg glemmer ei den første av de år,  

som jeg beslumret i din søte favn du lovet meg ditt liv til dødens land.  

  

**12.**Er det din lønn du meg isteden ga å åpne meg en altfor tidlig grav,  

når du for dommen føres frem for Gud hva vil du svare da du frekke brud.  

  

**13.**O, var jeg ånd og hadde vinger på jeg skulle flyve til det siste strå,  

som vokser opp, jeg ville rope der: O vokt deg venn, for falske kvinner her.  

  

**14.**Til sist av hjertet jeg tilgiver deg for all den sorg og falskhet imot meg,  

og lev så vel med den som du har kjær Gud vet om vi her nede sees mer.  

  

**15.**Ransak nå selv, du falske pikelill, hva tar du her i fra og legger til,  

nei sannhet er det alt hva jeg har sagt nå stanser pennen hånden bliver matt
***Lucciola*** er en italiensk stumfilm fra 1917, regissert av Augusto Genina.

Handling
--------

Historien forteller om den foreldreløse Lucciola som holder til ved havnen i Genova. Etter å ha funnet arbeid ved en taverna blir den unge Lucciola beskyttet av en baron. Hun blir snart favoritt-modellen til en anerkjent maler som hun forelsker seg i, men dette vekker snart misunnelsen til en av kunstnerens elskerinner - prinsessen av Carasco - som forsøker å bli kvitt Lucciola. Hun møter snart igjen en domfelt som hun tidligere hadde blitt kjent med i havnen. Sammen bryter de seg inn i malerens hjem, og den domfelte ønsker å stjele malerens verdisaker - selv om Lucciola snart ombestemmer seg og prøver å stoppe forbryteren. Men han knivstikker henne og hun dør kort tid senere men ikke før hun tar et siste farvel med sin elskede maler, som har kommet hjem etter en fest.

Skuespillere
------------

* Oreste Bilancia
* Francesco Cacace
* Emilia Giorgi
* Helena Makowska
* Fernanda Negri Pouget

Referanser
----------

1. ↑  Lucciola

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lucciola* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**«Vise for gærne jinter»**, også kalt **«Med sukker på»** og **«Oppå Lauvåsen»**, er en norsk vise der teksten ble skrevet av Alf Prøysen i 1960. Den er best kjent med Egil Monn-Iversens melodi fra 1974. Visa beskriver hvordan prioriteringene i livet endrer seg, fra først å handle om jordbær, til så å finne kjærligheten og til slutt om å se tilbake på minnene og livet som har vært.

Visa sto første gang på trykk som dikt i *Arbeiderbladet* 13. august 1960, men da under tittelen «Med sukker på». 10. august 1968 dukker tittelen «Vise for gærne jinter» opp, denne gangen også trykt i *Arbeiderbladet*.

Egil Monn-Iversens melodi til visa ble skrevet til forestillingen *Kjæm du i kveld?* på Det norske teatret i 1974 Diktet hadde blitt tonesatt før Monn-Iversen, men melodiene er brukt i mindre grad: Per Hommelhaugs tonesetting ble brukt på plate i 1974, mens Bjarne Amdahls opprinnelige, men lenge bortglemte masurka til diktet har blitt innspilt med Elin Prøysen. Amdahls musikk eksisterer også i et radioopptak fra 1963 med Prøysen selv.

Visa med Egil Monn-Iversens melodi dukker første gang opp på plate i 1979, da i en instrumentalversjon med pianisten Kari Stokke. Senere har sangen blitt innspilt og fremført av en rekke artister, deriblant Nora Brockstedt, Maj Britt Andersen, Heidi Gjermundsen Broch, Anne Lise Gjøstøl, Birgitte Grimstad, Liv Ullmann, Britt Langlie og Ingrid Bjørnov. Monn-Iversens tonesetting har også blitt brukt både med og uten Prøysens tekst som kjenningsmelodi i reklame for Nora jordbærsyltetøy.

Plateutgivelser (i utvalg)
--------------------------

Med Egil Monn-Iversens melodi:

* 1979: Kari Stokke - Kari Stokke på Octave (OCLP 05)
* 1993: Nora Brockstedt ‎– Alf Prøysen Tolket Av Nora Brockstedt på Jante Produksjoner ‎(DC 100-4)
* 1990: Mari Maurstad og Kari Stokke - *Vise for gærne jinter* (album oppkalt etter denne låta) på Benoni ‎(BCD 18001)
* 1993: Nora Brockstedt ‎– Alf Prøysen Tolket Av Nora Brockstedt på Jante Produksjoner ‎(DC 100-4)
* 2004: Maj Britt Andersen ‎– Dørstokken Heme på Grappa ‎(GRCD 4206)
* 2011: Heidi Gjermundsen Broch - Blåøyd jævel på Sweet Morning Records

Referanser
----------

1. 1 2  NRK. «Hør Dagens Prøysen». Besøkt 3. august 2016.
2. ↑  «Kjæm du i kveld - Sceneweb». *sceneweb.no*. Besøkt 3. august 2016.
3. ↑  Rockheim. «Vise for gærne jinter «  Rockipedia». *Rockipedia*. Arkivert fra originalen 17. august 2016. Besøkt 3. august 2016.
4. ↑  «NRK TV - Se Egil Monn-Iversens musikalske mangfold». Besøkt 3. august 2016.
5. ↑  «Nora Hjemmelaget syltetøy». *Mynewsdesk* **(norsk)**. Besøkt 24. august 2020.
6. ↑  «Kari Stokke - Kari Stokke». *Discogs* **(engelsk)**. Besøkt 9. august 2020.
7. 1 2  «Nora Brockstedt - Alf Prøysen Tolket Av Nora Brockstedt». *Discogs* **(engelsk)**. Besøkt 9. august 2020.
8. ↑  «Mari\* & Kari\* - Viser For Gærne Jinter». *Discogs* **(engelsk)**. Besøkt 9. august 2020.
9. ↑  «Maj Britt Andersen - Dørstokken Heme». *Discogs* **(engelsk)**. Besøkt 9. august 2020.
10. ↑  «Tracks on Blåøyd jævel - Heidi Gjermundsen Broch (2011) | SecondHandSongs». *secondhandsongs.com*. Besøkt 9. august 2020.
**Maddia** var en sivbåt på den marokkanske kysten som hadde eksistert fram til det tjuende århundret ved utløpet av Loukkoselven i nordvestlige Marokko ved byen Larache i regionen Tanger-Tétouan. Denne sivfarkosten var brukt som ferjer for å ta seg over elven med passasjerer og gods. Lokalbefolkningen hadde benyttet sivbåtene for fiskeri og mindre ærender. Plankebåter fra Portugal overtok i begynnelsen av det tjuende århundret, dermed gikk sivbåten ut av bruk.

Maddia
------

Den lokale sivbåten som hadde vært i bruk ved munningen av Loukkos-floden, betegnes som **maddia**, **madia** eller **el madi** ettersom det arabiske ordet for «flåte» er *al-ma´dia*. Maddiabåten grunnleggende sett er en flåte sammensatt av fire bunter med sivrør med baug og akterstavn krummet i været. Men det fantes ulike varianter, den vanlige varianten for skysstrafikk over floden hadde avskåret akterdel under den lokale betegnelsen **shafat**. Ferjemannen svømte ved siden av ferjen som lasten var plassert på. 

Den større varianten som kunne ha en mast med latinerseil på, brukes ute i brenningene av fiskere som kunne ha fem til seks mann ombord. Kortere sidebunter ble plassert langs sidene på denne maddiabåten som kunne ha en «bordkledning» med bunter lagt oppå hverandre fra forstevn til akter. Det ble lagt tverrgående stokker eller bjelker akterover for å stive opp farkosten. En ekstra funksjon var som sitteplass for roere. To par årer var gjerne tatt med ute til sjøs. Latinerseilet ble bare brukt i milde og lette vindforholder.

En andre variant på Ras-el-Duro lagunen i det samme landet hadde bare to bunter som bunnseksjon på en flåte med oppbøyet baug og to kortere sidebunter i tillegg. Som ved Loukkos-floden hadde de lokale båtbyggerne benyttet det tynne flate sivet som betegnes som *khab*, som vist seg å ha god flyteevne ifølge den norske etnografen Thor Heyerdahl som observerte de siste maddiabåter i 1970.

Det har blitt oppgitt at en maddia skulle være 2,5 meter langt, 1,2 meter bredt og 1,0 meter i dypgang. Men som fiskerfartøy hadde en maddia en besetning på fem til seks mann samt en mast og to par årer. Sivbåtene langs den marokkanske kysten er nå stort sett forsvunnet.

Litteratur
----------

* *Ra*, Thor Heyerdahl, Gyldendal Norsk Forlag A/S 1970
* *Aak to Zumbra, A dictionary of the World`s Watercraft*, Basil Greenhill, 2000 ISBN 0-917376-46-3