**OBOS BBL** er et norsk boligbyggelag som eies av medlemmene. OBOS er Norges største boligbyggelag med 240 000 boliger under forvaltning og 502 527 medlemmer ved inngangen til 2021. Konsernsjef siden 2015 er Daniel Kjørberg Siraj. Hovedkontoret ligger på Hammersborg torg 1 i Oslo. 

Fra 2014 er offisielt navn OBOS BBL. Inntil 2014 var OBOS en forkortelse for *Oslo Bolig- og Sparelag*.

OBOS' hovedmål etter vedtektene er å bygge boliger for medlemmene, og å skaffe medlemmene fordeler de ikke kan få på egen hånd. Viktige forretningsområder er utvikling og salg av eiendom, eiendomsmegling, prosjektering og byggeledelse, eiendomsforvaltning, spare- og utlånsvirksomhet, forsikring og utleie av eiendom. Dersom flere medlemmer ønsker å kjøpe samme bolig i et OBOS-tilknyttet borettslag, er det ansienniteten i OBOS som avgjør hvem som får tilslaget. Alle medlemmer mottar medlemsbladet *OBOS-bladet*, som har kommet ut siden desember 1947. 

OBOS er medlem av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).

Historie
--------

Det første OBOS-borettslaget, Etterstad 1, bygget på Etterstad i Oslo i 1931.
OBOS ble stiftet 19. august 1929 som «Oslo og omegn bolig- og sparelag» (OOBS). Boligbyggelaget ble startet av bygningsarbeidernes leder i Oslo, Martin Strandli og arkitekt Jacob Christie Kielland, og organisasjonsmodellen var inspirert av den svenske modellen for kooperativ boligbygging, der et andelslag bygger boliger for sine hussøkende medlemmer. Hvert boligprosjekt organiseres som et selvstendig datterselskap som eies av de som bor der, mens moderselskapet står for en kontinuerlig boligbygging. I 1935 endret laget navn til OBOS, samtidig som det ble etablert en avtale med Oslo kommune om at OBOS skulle være kommunens byggende organ. Avtalen ble forlenget i 1948 etter at Oslo og Aker kommuner ble slått sammen, samtidig som Aker boligbyggelag ble innlemmet i OBOS. 

I løpet av 1930-åra bygget OBOS over 2 500 boliger. Det første borettslaget som stod ferdig var Etterstad 1 i 1931. Deretter kom nye til på Tøyen, langs Maridalsveien, på Sagene, på Ila og på Balkeby, i hovedsak blokker på fem etasjer med yttervegger av murstein, der de fleste leilighetene er toroms på vel 50 m².

I [[etterkrigstiden] fikk OBOS en viktig boligpolitisk rolle. Det ble satt i gang en storstilt boligbygging og byutvikling, der OBOS samarbeidet med Oslo kommune og Husbanken. I siste halvpart av 1940-åra bygget OBOS 3 500 boliger. Tre rom og kjøkken ble den nye standardleiligheten. På 1960-tallet ble boligene større og bedre utstyrt. Fire rom og kjøkken ble mer vanlige, og OBOS bygde både høyhus, lavblokker og rekkehus. Boligsektoren var regulert og subsidiert. 

I 1950 startet utviklingen av Oslos første drabantby på Lambertseter. I løpet av de neste tiårene ble det bygd tusenvis av boliger i nye bydeler utenfor den gamle bykjernen, nordover i Groruddalen og sørøstover rundt Oppsal, Manglerud, Lambertseter og til slutt Holmlia. 

I 1975 bygget OBOS bolig nummer 50 000. 

Samme året kom den ødeleggende Stovnerrapporten om det dårlige oppvekstmiljøet i forstedene, og fremtvang den første Groruddalssatsingen med oppstart i 2007.

I tiden 1950-76 stod OBOS for bygging av borettslag med sammenlagt 42 641 boenheter, tilsvarende 38 % av all boligbygging i Oslo i dette tidsrommet, i tillegg til borettslag reist av USBL eller frittstående selveierlag. Tildeling skjedde i tur og orden etter medlemsnummer, men tildeling etter sosiale hensyn foregikk parallelt, ettersom Oslo kommune kunne tilvise hver 4. bolig bygget av OBOS.

I løpet av 1980-tallet ble boligmarkedet gradvis deregulert. Prisreguleringen på tomter ble opphevet, de statlige subsidiene til boligbygging redusert og OBOS-boligene etter hvert solgt til markedspris. OBOS gjorde «århundrets tomtehandel» på vegne av borettslagene, og kjøpte alle borettslagenes festetomter fra Oslo kommune i 1985. 

De senere årene har OBOS fusjonert med andre boligbyggelag som Tønsberg og Nøtterøy BBL, Fredrikstad og Omegn Boligbyggelag, Hetland Boligbyggelag, Jæren Boligbyggelag, Elverum og Omegn Boligbyggelag, og Hamar og Omegn Boligbyggelag. OBOS har nå avdelingskontorer i Fredrikstad, Hamar, Stavanger, Bryne, Tønsberg, Bergen og Trondheim i tillegg til Oslo. 

Opprinnelig bygget OBOS boliger innenfor Oslo kommunes grenser, men i dag driver OBOS virksomhet i store deler av landet og i Sverige. OBOS er også engasjert i annen virksomhet enn ren boligbygging, blant annet forretningsbygg. OBOS Forretningsbygg er et datterselskap som ble opprettet for å håndtere næringsseksjoner i boligprosjektene. Med tiden har datterselskapet blitt en betydelig aktør innenfor næringseiendomsbransjen i Norge. OBOS Forretningsbygg eier blant annet 6 bydelssentre i Oslo, samt en rekke kontorbygg og hoteller. Selskapet er også involvert i en rekke utviklingsprosjekter av nye områder i både Oslo, Bergen og Stavanger. 

Konsernsjef Daniel Kjørberg Siraj tiltrådte 1. oktober 2015.

I 2019 fikk OBOS-konsernet et resultat før skatt på 3 737 millioner kroner.

«Nabohjelp»-tjenesten
---------------------

OBOS leverer tjenesten Nabohjelp, som knytter sammen naboer som trenger hjelp, med naboer som kan tilby hjelp. Tjenesten er implementert som en mobilapplikasjon som lastes ned til mobiler og nettbrett.

Referanser
----------

1. ↑  *OBOS-Bladet*, 1/2014 side 13
2. ↑  Even Kjølleberg: «Norges mest utskjelte dal», NRK 5. mars 2013
3. ↑  Per Eggum Mauseth: «OBOS i overgangsalderen», *Byggekunst* nr 4/1979

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) OBOS Forretningsbygg Arkivert 2. juli 2014 hos Wayback Machine.
* (no) Oslos ukjente grunnlegger Arkivert 11. desember 2014 hos Wayback Machine. Artikkel om Martin Strandli
* (no) NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)[*død lenke*]
* OBOS, Historiske Turtips

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Brønnøysundregistrene
 |