recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**György Bródy** (født 2. juli 1908 i Budapest, død 5. august 1967 i Johannesburg i Sør-Afrika) var en ungarsk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles og 1936 i Berlin, 

Bródy ble olympisk mester i vannpolo under OL 1932 i Los Angeles. Han var målvakt på det ungarske laget som vant vannpoloturneringen. Det var fem nasjoner som stilte lag, men det brasilianske laget ble diskvalifisert. Ungarn vant alle sine tre kamper, 6-2 over Tyskland, 7-0 over USA og hele 17-0 mot Japan. De andre spillerne på det ungarske laget var Ferenc Keserű, Sándor Ivády, Márton Homonnay, Olivér Halassy, József Vértesy, János Németh, István Barta, Alajos Keserű og Miklós Sárkány. Bródy spilte to kamper som målvakt. 

Fire år senere, under OL 1936 i Berlin spilte han på ungarske laget som vant gull i vannpolo foran Tyskland. Bródy spilte alle seks kampene som målvakt.

OL-medaljer
-----------

* 1932 USAs flagg Los Angeles - Gull **Gull** i vannpolo, (Ungarn)
* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin - Gull **Gull** i vannpolo, (Ungarn)

Eksterne lenker
---------------

* (en) György Bródy – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) György Bródy – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) György Bródy – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) György Bródy – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) György Bródy – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (hu) György Bródy – Ungarns olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
Eksempel B er icing, da spilleren skyter pucken fra sin egen banehalvdel og pucken går over motstanderlagets mållinje. Eksempel A er *ikke* icing.
**Icing** er en regel i ishockey. Den kommer til anvendelse når en spiller «skyter, slår eller forandrer retning på pucken fra sin egen banehalvdel og pucken går over motstanderlagets mållinje.»

Etter en icing stoppes spillet, og det tas avslag i det feilende lagets forsvarssone. Laget som har brutt icing-regelen har ikke lov til å gjøre bytter før avslaget.

Det dømmes ikke icing hvis laget som begår forseelsen er i undertall, hvis pucken går i mål, hvis pucken berører motstanderen, hvis hendelsen skjedde direkte fra avslag, dersom målvakten beveger seg i retning av pucken, eller linjedommeren vurderer det til at en motstander kunne ha stoppet pucken.

I de fleste profesjonelle ligaer i Nord-Amerika bruker man en noe modifisert icing-regel, såkalt *touch icing*. Da kanselleres icingen dersom en spiller fra laget som skjøt pucken eller målvakten når den først, noe som ofte fører til situasjoner der begge lag i full fart forsøker å nå pucken. Dette var også regelen internasjonalt og i Europa frem til 1990, da den tsjekkoslovakiske spilleren Luděk Čajka døde etter å ha blitt slått inn i vantet i forsøket på å nå pucken først. Den internasjonale/europeiske icingregelen kalles *automatic* eller *no-touch icing*.

I National Hockey League fra 2013 og i National Collegiate Athletic Association og noen andre ligaer benyttes *hybrid icing*. Det vil si at spillet stoppes allerede når en forsvarende spiller er først over droppepunktet. Dermed unngås farlige situasjoner når det kjempes om pucken.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «OFFISIELL REGELBOK 2006–2010» (.pdf). Norges Ishockeyforbund. 2006. Besøkt 2. oktober 2011. [*død lenke*]
2. ↑  «2009/10 IIHF RULES BULLETIN» (.docx). 2009. Besøkt 2. oktober 2011. [*død lenke*]
3. ↑  Ny icingregel skal hindre kollisjoner i NHL. *VG* (1. oktober 2013)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Venturiskrubber med dampfelle
**Skrubber** er en generell betegnelse på *gassvasker* eller *dråpefanger*. Skrubbere anvends ofte til rensing av røyk og avgasser fra kraftverk og annen industri for å fjerne partikler, svoveldioksid og tungmetaller. En skrubber kan også anvendes til varmegjenvinning ved *røykgasskondensering*.

Funksjon
--------

Avgassene fra forbrenning kan inneholde miljøskadelige substanser og en skrubber kan fjerne eller nøytralisere disse. Det finnes fler typer skrubbere avhengig av hva de skal anvendes til.

### Våtskrubber

En våtskrubber anvendes til å rense luft, røyk, støv og andre luftbårene forurensninger. I en våtskrubber anvendes en væske som kommer i kontakt med luftforurensningen og fanger opp denne. Væsken kan være vann, slurry eller reagensløsninger avhengig hva forurensningen består av. Effektiviteten er avhengig av kontaktarealet med luftforurensing for eksempel ved å spraye skrubbervæsken i en gardin som forureningen må passere gjennom. En våtskrubber kan avgi mye vanndamp som kan være synlig, derfor installeres oftest en dampfelle i eller sammen med skrubberen.

### Tørrskrubber

En tørrskrubber inneholder et system for sirkulere et absorberende materiale i gasstrømmen og et system for å fjerne reaksjonsprodukter og overskudd av absorpsjonsmateriale. Det brukes ikke eller i svært liten grad noen væske. Oftest anvendes tørrskrubbere til å fjerne sure gasser (som svoveldioksid, hydrogenklorid) hovedsakelig fra forbrenningskilder.

Avfallstoffer fra skrubbere
---------------------------

En skrubber fjerner luftforurensninger og overfører dem til væskeløsning, pasta- eller pulverform. Dette avfallet må tas hånd om og resirkules eller deponeres.

Bakteriespredning
-----------------

Skrubbere har ikke vært knyttet til spredning av bakterier slik som f.eks kjøletårn før et utbrudd av legionella i Østfold i 2005.

Referanser
----------

1. ↑   Arkivert 5. juli 2017 hos Wayback Machine. Sampling and identification of Legionella spp. at Borregaard Ind. Ltd.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
Båndstripe for Norges Lotteforbunds hederstegn
**Norges Lotteforbunds hederstegn** er en utmerkelse som tildeles av Norges Lotteforbund (NLF). Den ble innstiftet i 1990. Hederstegnet deles ut til norske militære eller sivile personer som har lagt ned et særlig viktig arbeid for til fremme av NLFs formål.

Utforming
---------

Hederstegnet er utformet som en medalje til å bære i bånd. Medaljen er rundt 30 mm i diameter og har på avers NLFs merke, en skive med fargene fra Norges flagg, omgitt av en eikekrans i gullfarget metall. Nederst på kransen står bokstavene «NLF». Reversen er uten motiv.

Medaljen er opphengt i et lilla medaljebånd med to gule striper.

Tildeling
---------

Alle medlemmer i organisasjonen kan foreslå personer til hederstegnet. Forslag behandles av en særskilt komité. Både sivile og militære kan tildeles utmerkelsen, men bare norske statsborgere. Tildeling skjer etter enstemmig vedtak av organisasjonens landsstyre.

Bæring på uniform
-----------------

Medaljen er godkjent for bæring på norsk militær uniform, og ligger i gruppe 4: Andre norske dekorasjoner. Gruppen omfatter utmerkelser tildelt av private norske organisasjoner, så vel som utmerkelser innstiftet av Forsvaret, men uten kongelig godkjennelse. Medaljen rangerer som nr. 17 i denne gruppen og ligger i mellom Tysklandsbrigadens veteranmedalje og FNs fredsprismedalje 1988.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Harald Hallberg: *Norske dekorasjoner. Tildelt med bånd til å bæres på uniform eller sivilt antrekk*, Ålgård: Dreyer bok, 2012, s. 348.
2. ↑  *Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge* Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine. bilag til *Forsvarets Forum*, nr. 5, 2012, Oslo: *Forsvarets Forum* / Forsvarets Veterantjeneste, 2012, s. 74.
3. ↑  *Statutter for tildeling av Norges Lotteforbunds hederstegn* Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. Norges Lotteforbund. Lest 11. oktober 2015.
**Norges Korforbund** er en interesseorganisasjon for kor i Norge, og deres formål er gi korsangen mulighet for større utbredelse og høyere kvalitet samt å styrke mangfold, innovasjon og tradisjon innenfor kormusikk. 

Norges Korforbunds landsmøte har vedtatt følgende mål for organisasjonen:

* Gi gode tilbud som medlemskorene verdsetter
* Yte relevant støtte til medlemskorene
* Gi korsangere, tillitsvalgte og dirigenter mulighet til å utvikle seg
* Skape et mangfold av kor rundt i landet
* Bidra til innovasjon og ta vare på tradisjon i korbevegelsen
* Styrke korbevegelsens rammevilkår og betydning

Norges Korforbund er en av de største organisasjonene innenfor det frivillige kulturliv i Norge, og en av Nord-Europas største kororganisasjoner. De har 30 000 enkeltmedlemmer fordelt på om lag 1000 kor og vokalgrupper. I tillegg kommer over 800 registrerte dirigenter. Norges Korforbund er organisert med hovedkontor i Oslo, samt distriktskontor i Sandefjord, Bergen, Trondheim, Levanger og Narvik. De har 23 distriktsledd fra Finnmark i nord til Sørlandet i sør. 

Korforbundet har et omfattende tilbud innenfor opplæring og kurs for sangere, dirigenter og tillitsvalgte. De gir råd om musikkfaglige spørsmål, kordrift og forvalter en rekke støtteordninger; både for egne medlemmer og for alle kor i Norge. De arrangerer korkonkurranser, festivaler, prosjektkor og konserter. Norges Korforbund er teknisk arrangør for NM for kor, som arrangeres i Trondheim annet hvert år i samarbeid med Koralliansen. Fra 2019 blir Norge med i EBUs Eurovision for Choirs. Norges Korforbund arrangerer den norske i finalen i samarbeid med NRK. NK er også aktivt med i Koralliansen og Kulturalliansen. 

Se deres omfattende aktivitetsplan på kor.no på de eksterne lenkene nederst.

Norges Korforbund administrerer tilskuddsordningen **Aktivitetsmidler for kor**, som er delt i to ulike ordninger: Konsertstøtte og Produksjons- og driftsstøtte for kor på høyt nivå. Tildelinger gjøres til alle kor uavhengig av medlemskap i organisasjon, og tildelingen er på 10,6 millioner (2018-tall).

Referanser
----------

1. ↑   norsk organisasjonsnummer 969033917[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisiell blogg Rediger på Wikidata
* (no) Norges Korforbund på Facebook Rediger på Wikidata
* (no) Aktivitetskalender Arkivert 6. mars 2019 hos Wayback Machine.
* (no) Aktivitetsmidler for kor

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Norges Kystfiskarlag** er en fagorganisasjon for norske kystfiskere. Laget organiserer både eiere av fartøy og mannskap på disse. Kystfiskerlaget har hovedkontor på Ramberg i Lofoten. Organisasjonens hovedmålsetting er å «ivareta den tradisjonelle alminnelige kystfisker med passive redskaper».

Norges kystfiskarlag samarbeider med kystfiskerorganisasjoner i andre land gjennom Den nordatlantiske kystfiskeralliansen (ACFNA) og World Forum of Fish Harvesters and Fish Workers (WFF)

Historikk
---------

Norges Kystfiskarlag ble etablert i desember 1987 under navnet *Kystfiskernes Forening*. Bakgrunnen for etableringen var misnøye blant kystfiskerne over at den tradisjonelle kystflåten i stadig sterkere grad måtte gi tapt for den voksende havfiskeflåtens interesser. Dette gjaldt ikke minst internt i Norges Fiskarlag, der Fiskebåtredernes Forbund oppnådde en stadig sterkere posisjon. Målet var å danne en motvekt til denne utviklingen, og etablere en egen gruppeorganisasjon for kystflåten i Norges Fiskarlag. 

I 1990 brøt Kystfiskernes Forening med Norges Fiskarlag, etter at landsmøtet i Fiskarlaget hadde avslått søknaden om å bli tatt opp som en egen gruppeorganisasjon, og den nye organisasjonen tok navnet Norges Kystfiskarlag.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Fredrikstad skytterlag** er Fredrikstad kommunes eldste idrettsforening. Laget ble stiftet i 7. august 1860. Det var en samling av byens bedre borgere som var med i starten. Christian Smith ble lagets første formann.. Den gang var laget tilsluttet «Centralforeningen for legemsøvelser og vaabenbrug». I 1893 bestemte Stortinget at Det frivillige skyttervesen skulle stiftes.

Skytterlaget vandret de første årene litt rundt i byen, men fra 1880 har skytebanen og huset ligget i Brånedalen. Flere vil vel heller kalle det Bjørndalen, men den øverste delen av Åsebråtveien, heter faktisk Brånedalen.

Skytterhuset som før dette lå i Bydalen, ble flyttet til Brånedalen. Dette ble under krigen ødelagt så mye at et nytt hus ble startet på etter krigen. Dette var ferdig til innvielse i 1948. Ca. 50 år senere brant dette ned, nærmere bestemt 6. desember 1997. Innvielse av det nye huset ble foretatt 20. november 1999. Skytterlaget mistet mye historie, men endte opp med et nytt hus som det nå er full aktivitet i.

Når det gjelder skytebanen har den vært utsatt for mye diskusjon opp gjennom årene. Skytebanen som før hadde hatt skyteavstander fra 100 til 1000 meter, de senere årene var det 100 og 300 meter, ble bygget om til 100 og 200 meter.

Den 20. september 1997 åpnet ordfører Svein Roald Hansen den nye banen. Bortsett fra grunnarbeider og bygging av voller, ble hele anlegget bygget på dugnad. Hvaler, Kråkerøy og Onsø HV stilte velvilligst opp med 10 mann, deriblant både byggmester og jernbinder. Hele anlegget med dugnad og egeninnsats fikk et regnestykke på ca. 2 mill. kroner.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Skjematisk framstilling av hjertet.
**Medfødt hjertefeil** er en samlebetegnelse på ulike tilfeller hvor oppbygningen og utviklingen av hjertet og de store blodåreneene til et barn avviker fra det som er normalt. Takket være forskningens framskritt oppdages stadig flere medfødte hjertefeil i barndommen og mange opereres allerede mens de er nyfødte. Det er en av de vanligste defekten eller misdannelsen sammenlignet med andre medfødte sykdommer. Den engelske betegnelsen er *congenital heart defect* (forkortet til CHD).

Det eksisterer ulike typer for hjertefeil, de fleste har som effekt at blod av ulike årsaker forhindres å strømme fritt i hjertet eller i de omgiende blodårene, eller at blodet flyter på et unormalt vis. Andre defekter som Lang QT-tid syndrom (LQTS) påvirker hjertets rytme. Mange av disse vil være så små at de aldri vil gi noen plager og mange mindre defekter trenger således ikke behandling, men en del komplekse tilfeller vil kreve medisinering eller operasjon.

Hyppighet
---------

I dag overlever omtrent 90 prosent sammenlignet med kun 60 prosent på 1960-tallet. Omtrentlig 9 mennesker av 1000 er født med medfødt hjertefeil. En norsk undersøkelse henviste til at medfødte hjertefeil ble funnet hos 360 av 35 218 barn, 1 % av levende fødte i populasjonen 1982 – 1996. Hjertefeil er en av de vanligste medfødte misdannelser, og angis å forekomme hos 0,8 % av levende fødte.

Habilitering
------------

Forskning og utviklingen innenfor barnekirurgi har ført til stor økning av overlevelse innenfor denne pasientgruppen. Flere barn med mer komplekse hjertefeil har blitt reddet til overlevelse, noe som innebærer at flere hjertebarn med symptom som ikke kunne korrigeres fullstendig har behov for rehabilitering.

Referanser
----------

1. ↑  Rozano, R (15. desember 2012): «Global and regional mortality from 235 causes of death for 20 age groups in 1990 and 2010: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2010» i: *Lancet* **380** (9859): 2095–128. doi:10.1016/S0140-6736(12)61728-0. PMID 23245604.
2. ↑  «Congenital Heart Defects in Children Fact Sheet». *American Heart*.
3. 1 2  Meberg, A: «Medfødte hjertefeil», omtale av doktoravhandling, *Tidsskrift for Den norske legeforening*

Eksterne lenker
---------------

* «Medfødt hjertefeil» Arkivert 6. april 2015 hos Wayback Machine. *Norske helseinformatikk*
* «Hjertefeil»[*død lenke*], *Helsenorge.no*
* «Medfødt hjertefeil», *Nasjonalforeningen for folkehelsen*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC **·** BNE
 |
Marie Michelet (1866–1951) var initiativtaker i 1915 og første leder fra 1915 til 1934.
Amalie Øvergaard (1874–1960) var andre leder fra 1934 til 1946.
Alette Engelhart (1896–1984) var tredje leder fra 1946 til 1959. Foto: 1950 
**Norges Kvinne- og familieforbund**, forkortet **K&F**, er en norsk frivillig organisasjon som arbeider med kvinne- og familiespørsmål samt forbrukerpolitikk. Forbundet er internasjonalt engasjert i kvinne- og familiepolitiske spørsmål gjennom Associated Country Women of the World (ACWW). Forbundet driver også bistandsprosjekter og da med hovedfokus på små kvinnerelaterte prosjekter. Forbundet ble stiftet i 1915 under navnet **Hjemmenes Vels Lands­forbund**. I 1933 ble navnet endret til **Norges Husmor­forbund** (NH) og i 1997 Norges Kvinne- og familieforbund.

Virksomhet og organisasjon
--------------------------

Forbundets arbeid er i hovedsak organisert gjennom mer enn 200 lokallag landet rundt. Det er mulig å være direktemedlem også.

Forbundet arbeider i dag med kvinnepolitiske og familiepolitiske spørsmål i tillegg til forbrukerspørsmål. Internasjonalt driver forbundet bistandsprosjekter i tillegg til å ta opp kvinne- og familiepolitiske spørsmål gjennom sitt internasjonale forbund Associated Country Women of the World (ACWW). 

Norges Kvinne- og familieforbund har opp gjennom årene foreslått og fått gjennomslag for følgende saker og prioriterer dette:

* Merking av innhold i matvarer
* Aldersgrense på kino
* Barnetrygd til 18 år
* Helsestasjoner
* Undervisning i matlaging i skolen
* Opprettelse av foreldrekontakter i skolen
* Kontantstøtte
* Hjemmehjelpsordningen
* Mammografiscreening
* Omsorgslønn
* Føde- og barseltilbudet
* Familievikar (husmorvikar)
* Innføring av skolemåltid over hele landet

Historikk
---------

Marie Michelet stiftet forbundet 15. september 1915 under navnet Hjemmenes Vels landsforbund.

Husmorforbundet hadde omkring 30 000 medlemmer i 1940, men lå nede under andre verdenskrig. Alette Engelhart var leder fra 1946 til 1959. Da hun sluttet, hadde forbundet 65 000 medlemmer og var blitt en maktfaktor i samfunnet.

### Forbundsledere

* Marie Michelet, 1915–1934
* Amalie Øvergaard 1934–1946
* Alette Engelhart 1946–1959
* Else Germeten 1959–1969
* Elin Wedege 1969–1977
* Dagmar Storås 1977–1981
* Karin Gullichsen 1981–1985
* Ingunn Birkeland 1985–1993
* Anne Marit Hovstad 1993–1997
* Elisabeth Rusdal 1997–2001
* Bjarnhild Hodneland 2001–2006
* Ann-Louis Nordstrand 2006–2008
* Toril Sonja Gravdal 2008–2009
* Grete Nordbæk fungerende forbundsleder 2009–2010
* Elisabeth Rusdal 2010–2018
* Aina Alfredsen Førde 2018–

Se også
-------

* Husmor
* Familiepolitikk
* Kvinnepolitikk

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Spytihnev II** (født 1031, død 28. januar 1061) var hertug av Böhmen fra mars 1055 til sin død.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han var eldste sønn av Bretislav I av Böhmen og hans hustru Judith av Schweinfurt. Som barn tilbragte han noe tid som gissel ved keiser Henrik IIIs hoff, først fra 1039 til 1040, og en annen omgang fra 1041 for et ukjent tidsrom. 

Etter hjemkomsten ble han lovet herredømme over en del av Mähren omkring Olmütz, og senere borgområdet Saaz. I eller rundt 1054 ble ham gift med Hidda, en datter av wettineren Lausitz-markgreven Dietrich I. 

### Hertug

I 1055 etterfulgte han sin far som hertug av Böhmen. Etter å ha overtatt tronen reiste han til Regensburg for å få keiserlig gjodkjennelse. Hans lojalitet til Det tysk-romerske rike hindret ham (kanskje) ikke i å utvise alle tyskere fra Böhmen. Kanskje - for at han faktisk fordrev tyskerne, er imidlertid ikke helt sikkert, selv om kilden Chronica Boemorum hevderså og til og med sier at beslutningen ble fattet samme dag han kom til makt.

Sikkert er det at både hans mor og abbedissen av St. Georgs-klosteret i Praha, begge av tysk avsttamning, måtte forlate landet. Men på den annen side fordrev han senere de slaviske munkene fra klosteret Sázava og innsatte så en tysk abbed og hans latinske konvent. Selv om fremmedfiendlighet på den tid hadde innflytelse innen maktpolitikken, han det være en overfortolkning at hertugen skulle ha blitt beveget av tyskfiendtlighet. Fordrivelsesaksjonene kan ha hatt mer personlige eller maktpolitiske motiver. 

Pave Viktor II, som ønsket Spytihnevs støtte i striden med keiseren ga hertugen, rett til å kle seg som en biskop i bytte mot en årlig avgift på 100 mark. Han forsøkte å sikre seg kontrollen over Mähren, som hadde gått i arv til hans brødre, noe som førte til at broren Vratislaus av Olomouc måtte flykte til Ungarn i 1058. 

Spytihnev døde i en alder av tredve år. Han ble etterfulgt av Vratislav, som ga Mähren til broren Konrad. Spytihnev sønn Swatobor gikk i kirkens tjeneste og ble Patriark av Aquileia fra august 1084 til 23. februar 1085.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopedia of Brno History, Encyclopedia of Brno History person ID 478, besøkt 16. januar 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Vratislav Vaníček: *Vratislav II. (I.). První český král*. Vyšehrad 2004, ISBN 80-7021-655-7, s. 21-55

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND
 |
**MediaMonkey**, programmert og utgitt av *Ventis Media Inc*, er et dataprogram som spiller digital musikk, men har også flere funksjoner for å organisere musikksamlinger. 

Brukerne kan spille av musikken i en rekke ulike måter, sortert på artister, på år, på sjangre, på egne kvalitetsvurderinger etc. En basisutgave av programmet er gratis, men for også å kunne rippe musikk fra musikkcder og brenne egne samlinger krever lisens.

MediaMonkey støtter følgende digitale musikkformater; OGG, MP3, WMA, WAV, APE, FLAC og MPC. Musikk kan bli «rippet» (overført) fra musikkcder og konvertert mellom de fleste av disse formatene. MediaMonkey har også en editor innebygget som kan redigere «tagger», dvs informasjon om den enkelte sang, også sangtekster, nettsider og plateomslag. Programmet støtter «intelligent tagging», dvs å legge inn musikkinformasjon basert på automatikk.

Programmet har en databaseformat som er kompatibelt med Microsofts databaseformat i Access slik brukerne kan endre databasen også ved å bruke Access eller tilsvarende program.

MediaMonkey kan utvides også ved hjelp av skriptbasert kode som gir brukerne muligheter til selv å gi programmet ny funksjonalitet.

MediaMonkey støtter bærebare musikkenheter og ved hjelp av ett trykk kan musikk og musikklister bli synkronisert.

Anno 2006 blir MediaMonkey aktivt utviklet med nye versjoner to eller tre ganger i året. Brukerne selv kan bidra til utviklingen og programmets retning ved å komme med henstillinger og forslag i eget webforum.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* MediaMonkey fora
**Treet** er et bygg i Bergen, plassert i umiddelbar nærhet av Puddefjordsbroen. Bygget er konstruert som trebygg med limtrebjelker som ytre og indre skjelett, og har 14 etasjer over sokkelen i betong som blant annet inneholder parkering og tekniske hovedinstallasjoner. Bergen og Omegn Boligbyggelag var byggherre, mens arkitektfirmaet Artec Prosjekt Team AS tegnet bygget.

Konstruksjonen med limtreskjelett er forsterket med at 5. og tiende etasje er sterkere knyttet til skjelettet enn de øvrige for å unngå svai når det blåser. Øvrige etasjer består av prefabrikerte moduler, hvor første forsendelse (4 etasjer) ankom som skipslast 10. september og ble plassert i løpet av de følgende arbeidsukene.

Byggearbeidene startet på senvåren 2014. Det ble ferdigstilt høsten 2015 og er 51 meter høyt og inneholder 64 leiligheter.

Treet er blitt regnet som verdens høyeste trehus. I april 2017 begynte arbeidene på byggeprosjektet Mjøstårnet i Brumunddal, et trehus som blir 30 meter høyere. Mjøstårnet får 18 etasjer og blir 81 meter høyt. Byggherre er Arthur Buchardt, ifølge Aftenposten 6.4.2017.

* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑   Artikkel i Byggmesteren
**Norges Informasjonsteknologiske Høgskole**, forkortet **NITH**, var en privat høyskole i Oslo som tilbød bachelor- og mastergradsutdannelse innen informasjonsteknologi (IT). NITH var eiet av Anthon B Nilsen AS. Fra 2014 ble skolen en del av Westerdals og fortsatte under navnet Westerdals Oslo ACT.

Bachelorstudier
---------------

Skolen hadde, før 2014, ca. 650 studenter fordelt på hel- og deltidsstudier. Westerdals Oslo ACT tilbyr fortsatt bachelorutdanning i informasjonsteknologi med fordypning innen programmering, spillprogrammering, spilldesign, E-business, interaktivt design, digital markedsføring, 3D Grafikk og mobil apputvikling.

Masterstudier
-------------

NITH samarbeidet med Brunel University i London for å levere masterutdanning på et internasjonalt nivå.
Masterstudiene går over to år på hel- eller deltid og gir gradene Master of Technology eller Master of Science.

Høsten 2011 var det siste året NITH startet opp master i samarbeid med Brunel, fra og med høsten 2012 tilbød NITH egenutviklede masterutdanninger.

Høyskolen tilbyr også deltidsstudier, forkurs, matematikkurs R1 og enkeltemner.

Historie
--------

NITH skiftet navn fra Den Polytekniske Høgskolen (DPH) i januar 2002. *Den Polytekniske Høgskolen* ble etablert i 1995 etter en sammenslåing av de to høgskolene **NHI Datahøgskolen** og NKI Ingeniørhøgskolen. NKI Ingeniørhøgskolen ble etablert i 1964 og har utdannet mer enn 9 000 ingeniører. NHI Datahøgskolen oppsto som resultat av en sammenslåing av **Norges Høgskole for Informasjonsteknologi** (NHI) og **Datahøgskolen** i 1993. NITH hadde inntil 2007 utdanningstilbud også i Stavanger og Bergen.

Referanser
----------

1. ↑  Totalt antall registrerte studenter ifølge Database for statistikk om høgre utdanning DBH
2. ↑  Antall ansatte i forskjellige kategorier ifølge Database for statistikk om høgre utdanning DBH
3. ↑  Aftenposten, 13.jan. 2014 - Westerdals, NISS og NITH blir én superhøyskole

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Treenighet**, **trefoldighet** eller **trinite** (etter latin *trinitas*) er en betegnelse på et fellesskap av tre guder, eller som i kristendommen tre aspekter ved en gud. Treenigheter i forskjellig form er kjent fra flere religioner, blant annet fra gresk og romersk religion. Ikke-trinitariske kristne har ofte påpekt dette, og hevder at treenighetslæren er et resultat av en tilpasning av kristendommen til hedensk lære. De tidlige treenigheter består gjerne av tre guddommer som grupperes sammen, og som ble knyttet så tett til hverandre at de ble tilbedt som en enhet.

Hinduisme
---------

Moderne hinduisme har en treenighet, Trimurti.

Kristendom
----------

*Hovedartikkel: Den hellige treenighet*

Den hellige treenighet er i kristen doktrine en betegnelse på Gud. Den definerer Gud som ett vesen, men tre personer: Faderen, Sønnen og Den hellige ånd. De fleste kristne kirker bekjenner denne troen, men det finnes enkelte retninger som avviser den. Doktrinen er utviklet først og fremst som et svar på hvilket vitnesbyrd Bibelen har om spørsmålet om hvem Gud er, og hvordan Guds eksistens kan beskrives.
**MKB 5./503 Nordberg** eller **Nordberg fort** er et tidligere kystartilleri-stridsanlegg i Sjøforsvaret, som lå på Lista i Farsund kommune. Fortet er et av få tyske kystfort som er bevart i sin opprinnelige form. Det er fredet og eies og forvaltes av Vest-Agder fylkeskommune. I 2009 ble et nytt museumsbygg åpnet på Nordberg fort, med kafé, butikk og varierende kunstutstillinger. I storsalen er det en fast utstilling av Listas store kunstnersønn, Mathias Skeibrok.

Historie
--------

Det er bygget i 1942 av tyske styrker og skulle inngå i den tyske atlanterhavsvollen. Fortet ble forlatt da tyskerne forlot Norge etter kapitulasjonen i 1945.

Nordberg fort var en del av den tyske "Atlanterhavsvollen" som gikk fra Gibraltar til Kirkenes. På Nordberg var det tre store sjøfrontkanoner. Kanonene hadde en kaliber på 150mm og kunne skyte sine granater 22 000 meter ut i havet. 

Anlegget her ble kalt "das neue Batterie", det nye batteriet. Navnet kom fra Batterie Lister (anlegg på Lister) først ble anlagt nede ved sjøen i forbindelse med den første flyplassen, "lemmebanen".

Det norske heimevernet tok over anlegget i 1950, og det var i bruk til 1995.

Oppgave
-------

Beskytte den norske kyst mot britisk invasjon.

Bildegalleri
------------

* Nordberg fort 2021.Nordberg fort 2021.
* 
* 
*

Kilder
------

* Presentasjon med bildegalleri[*død lenke*] hos Vest-Agder fylkeskommune, 15. mars 2013

Portal: Andre verdenskrig

| * v
* d
* r
Artillerigruppe Vanse |
| --- |
| 
* HKB 21./978 Hitterøy (Hågåsen (Hidra) fort)
* HKB 22/978 Varnes-fyr (Varnes fort)
* HKB 25./978 Husvik (Hausvikodden fort)
* MKB 4./502 Lister (Trihaugodden)
* MKB 5./503 Nordberg (Nordberg fort)
* HKB 23./978 Marka (Marka skyte- og øvingsfelt)
* HKB 24./978 Farsund (Flyttet Lodshavn)
* HKB 24./978 Lodshavn (Lodshavn fort)

 |
|  |
| --- |
| artikkelen inngår i**«serien om tamhunden»** |
|  |
| Andre artikler om hunder |
| Generelle artikler |
| Artikler om brukshundtyper |
| Artikler om hundegrupper |
| Artikler om hunderaser |
| Artikler om hundesport |
| Artikler om hundeforeninger |
| Artikler om hundeskoler |
| Lister over hunderaser |
| Alfabetisk raseliste |
| Gruppevis raseliste |

**Norges Hunders Landsforbund** (**NHL**) er et norsk hundeforbund.

NHL ble startet 23. mai 1951 av Alfred Strand, som selv ledet forbundet i starten. Han drev selv med oppdrett av boxere, og startet en boxerklubb som han ikke ønsket skulle være en del av Norsk Kennel Klub (NKK). Løsningen ble da å starte et eget forbund; NHL. Forbundets første utstilling ble holdt på Festningsplassen i Oslo i 1955. 

Ved årsskiftet 1957-1958 ble NHL sitt dommerlaug stiftet. Dommerlauget har ansvaret for utdannelse av dommere og ringsekretærer. Brukshundlauget ble stiftet 16. mars 1975, og har blant annet oppgaven med å godkjenne instruktører og at konkurranser blir avholdt.

Fra 1. januar 1961 fikk NHL, på samme måte som NKK, rett til å registrere hunder i Norge.

3. april 1961 ble Drammensavdelingen opprettet som den første regionsavdelingen. Etter flere navnebytter heter den nå Buskerud Hundeklubb. NHL har ikke noen database slik NKK har hvor man kan sjekke helse på hundene.[]

«Hunden Vår»
------------

I 1957 kom det første medlemsbladet; «Kennel Gazette», som to år senere skiftet navn til «Gazette», og fra 1. juni 1960 ble bladet hetende «Hunden Vår».

Eksterne lenker
---------------

* Norges Hunder Landsforbund
**Nordberg gård** ligger i Nordbergveien 42 på Nordberg i Bydel Nordre Aker i Oslo. Nordberg gård ble registrert som kirkegods i 1347. Gården het opprinnelig Lille Sogn, men fikk sitt nye navn ved kongelig resolusjon i 1810. Den hadde da vært på bondehender siden 1783 og fortsatte med det opp mot vår tid. 

Nordberg gård med omgivelser, april 2018.
Gårdstunet regnes i dag som et av de best bevarte tun i det som før var Aker. Kjernen i hovedbygningen er fra andre halvpart av 1700-tallet og er bygget i empire-stil. Gården har også en drengestue med innebygd svalgang. Antakeligvis var dette det opprinnelige våningshuset, reist tidlig på 1700-tallet. 

Nordberg gård hadde fire husmannsplasser: Grinda, Holstein, Hamborg og Nilserud. Husmannsplassen Hamborg eksister fremdeles og ligger i Langmyrveien 16 og huser i dag Hamborgplassen barnehage. 

Landeiendommene til Nordberg gård ble i årene opp mot 1920 kjøpt opp av A/S Akersbanene og Aker kommune. Dette skjedde i forbindelse byggingen av Sognsvannsbanen og planleggingen av det som senere skulle bli Sogn haveby.

Eksterne lenker
---------------

* Kart over Nordberg gård fra 1928
* «Nordberg gård (Oslo)». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
**Norges Kreative Høyskole** (tidligere Norges Kreative Fagskole) var en del av Høyskolen Campus Kristiania (CK), som også bestod av Markedshøyskolen, Norges Helsehøyskole og NKS Nettstudier. 3. september 2015 besluttet styret ved CK at det skulle innføres ett felles merkenavn for hele høyskolen. 1. januar 2016 ble de fire skolene samlet under det nye navnet Høyskolen Kristiania.

Norges Kreative Høyskole hadde avdelinger i Oslo, Bergen og Trondheim og tilbød fagskoleutdanninger og bachelorstudier innen media, kommunikasjon og design. Skolens utdanningstilbud var godkjent av NOKUT.

Studentene ved Norges Kreative Høyskole var tilknyttet Studentunionen ved Campus Kristiania og studentsamskipnaden ved de ulike studiestedene.

Studietilbud
------------

Bachelorstudier

* Bachelor i grafisk design
* Bachelor i interiørarkitektur
* Bachelor i journalistikk
* Bachelor i kreativ markedskommunikasjon

Fagskolestudier

* 3D og animasjon
* Film
* Grafisk design
* Illustrasjon
* Interiør
* Musikkdesign
* Reklame og merkekommunikasjon

Eksterne lenker
---------------

* Høyskolen Kristiania
Det første fotografiet laget ved hjelp av tre farger. Bildet er tatt i 1861 av Thomas Sutton og viser en farget sløyfe, også kalt en Tartan-sløyfe.
Skiløperen Foto: Harald Renbjør 1907. Trefargefotografi, originalen befinner seg på Levanger Museum.
**Trefargefoto** er den eldste fargefotografiteknikken.

Prinsippet ble beskrevet teoretisk allerede i 1855 av James Clerk Maxwell, men først vist i praksis i 1861 under et foredrag i London. Trefargefoto er komplisert å utføre og fikk aldri noe stort omfang. Harald Renbjør (1889–1956) fra Levanger var norsk pioner i fargefotografering og utforsket trefargefotoet sammen med andre fargefototeknikker gjennom hele livet.

Motivet blir fotografert på tre forskjellige glassplater gjennom rødt, grønt, og blått filter. Etter at negativene er framkalt lages positiver av disse ved å kontaktkopiere dem. Platene kan også kontaktkopieres direkte. Ved å projisere positivene gjennom tilsvarende filtre i register, oppstår et bilde i riktige farger. Det er også mulig å lage kopier på papir ved hjelp av prosesser tilsvarende Dye Transfer-prosessen.

Se også
-------

* Additiv fargesyntese

Referanser
----------

1. ↑  Nils Torske. "..og det ble farger.." - en ukjent forskers innsats for fargefotografiets utvikling, Harald Renbjør,Levanger. Utgitt av Levanger Museum, 2003. ISBN 82-90842-05-8
2. ↑  fotohistorie Arkivert 21. oktober 2013 hos Wayback Machine. hos levangermuseum.com

Eksterne lenker
---------------

* (en) Early color photography – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Trefargefoto av Harald Renbjør hos digitaltmuseum.no; besøkt 21.10.2013
«***Treehouse of Horror***» er den tredje episoden i den andre sesongen av TV-serien *Simpsons*. Episoden er den første i en rekke *Treehouse of Horror*-episoder som blir sendt i USA rundt halloween hvert år. Denne episoden er tredelt, og handler om at Bart og Lisa sitter i Barts trehytte og forteller hverandre spøkelseshistorier.

Handling
--------

  

### Bad Dream House

I den første fortellingen flytter familien Simpson inn i et gammelt hjemsøkt hus. Huset (som er stemmegitt av Harry Shearer) besetter sjelene deres og får dem nesten til å ta livet av hverandre. Etter å ha vært for lenge sammen med familien, ender huset opp med å måtte velge mellom et videre liv sammen med dem, eller selvdestruksjon... og velger selvsagt det siste.
Lisa: "*Det valgte å ødelegge seg selv, framfor å leve med oss. Mann kan ikke hjelpe å føle seg litt avvist*"

### Hungry Are The Damned

I den andre fortellingen blir familien Simpson bortført av romvesenene Kang og Kodos, samt et tredje romvesen som ikke kan si hva han heter, for for å kunne uttale navnet sitt korrekt må han rive ut tungene til familien. Familien Simpsons førsteinntrykk er at romvesnene planlegger å spise dem, men dette fører til at romvesnene på sin side blir dypt fornærmet da de hadde planlagt å ta med seg familien hjem til en kjempefest. Familien Simpson blir sendt tilbake til jorden, og først da går det opp for dem hva de har gått glipp av.

### The Raven

Det tredje innslaget er en satire av diktet til Edgar Allan Poe. Her ser vi en deprimert Homer som blir terrorisert av en Bart-lingnene ravn, mens James Earl Jones leser diktet i bakgrunnen. Ravnen sier hele tiden «Never more!», og driver mannen vannvid.

Trivia
------

Markerer første oppterden av Kang og Kodos.
**StepStone GmbH** er en tyskeid leverandør av online rekruttering. Selskapet ble etablert i Norge i 1996. Innen 2022 dato hadde selskapet elleve europeiske virksomheter med tilsammen syv millioner besøkende per måned. StepStone er et heleid datterselskap av det Berlin-baserte selskapet Axel Springer SE.

Historie
--------

StepStone ble etablert som Jobshop i Norge i 1996 og ble utvidet i Europa gjennom oppkjøp og fusjoner. Selskapet endret navn til StepStone i 1999 og ble notert på Oslo Børs i 2000. Ledergruppen ble omstrukturert i 2001, og en større omorganisering og omlegging ble gjennomført. I oktober 2004 ble det norske selskapet EasyCruit AS med jobbportalen deltidsjobb.no og rekrutteringsverktøyet EasyCruit HR kjøpt opp og innlemmet i StepStone. I januar 2005 ble det skotske teknologibaserte rekrutteringsselskapet Obvious Solutions kjøpt opp, og seks måneder senere gjennomførte man nok et oppkjøp gjennom teknologiselskapet i-GRasp i England. I 2009 ble StepStone et heleid datterselskap av det tyske mediehuset Axel Springer AG.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Sverre Bævre** (født 31. desember 1910 i Kristiania, død 8. april 1964) var en norsk revyforfatter, og husdikter ved Edderkoppen revytheater og Chat Noir. Bævre begynte sitt revyforfatterskap i Hemingrevyene i mellomkrigsårene sammen med Alf Hartmann, der blant annet Wenche Foss opptrådte. Sammen med Per Kvist som den gang var husdikter på Edderkoppen Theater ble Bævre en del av den faste stab av husdiktere. Sammen med Bias Bernhoft skrev han crazy-komedien "Bare jatt me`n» (1950) og manuskriptet til filmversjonen «Fjolls til fjells» (1957). Tid ble det også til aktualisering av «Sommer i Tyrol» med Henki Kolstad som Leopold. Sammen med Bias Bernhoft oversatte og bearbeidet han lystspillet «Jomfru Hook van Holland». Han sto også for sintmann-monologene som både Juster og Arve Opsahl fremførte, sistnevntes mest kjendte er «I marinen» («det døm har det harèm her i Lisboa») og «Fotballfeber» skrevet sammen med Alf Hartmann. I senere år var han fast knyttet til Chat Noir hvor han skrev tekster for bl.a.Sølvi Wang (Den lille mann, en Chaplin-parodi). Han laget også ting for NRK. 
August Mauritzen beskrev ham som en meget beskjeden og stillfarende mann. "Vær glad" skrev han sammen med Alf Hartmann rett før sin død i 1964.

Privatliv
---------

Sverre Bævre var gift med Bodil Iversen (7. juli 1912 - 14. april 2001), og de hadde barna Jan Sverre (f. 1940), Sissel Tone (f. 1943-1946) og Anne Elisabeth (f. 1944) og var bosatt på Nordstrand i Oslo. Han var i tillegg til revyforfatterskapet disponent i Johansen og Nilsen Skifabrikk AS i Ski. Sammen med Sigmund Ruud besøkte han USA og Canada i 1948 og promoterte norske skifabrikanter.

Kjente verker
-------------

Han skrev over 500 sanger og sketcher, der de mest kjente er: 

* 1946: «Herr Silke» i Leif Justers revy «Det går over»
* 1950: «Den tredje mann» Leif Juster i «Byen med det store hjerte»
* 1954: «Fotballvisa Kari Diesen» og «Solformørkelse» i Leif Justers «Oslo trill rundt»
* 1955: «Lille frøken Oslo» i Bævre/Bernhofts «Tykt og tynt»
* 1957: «Nå er det vår igjen» i Leif Justers «Nytt på By`n»
* Blipp Blopp (Leif Juster)
* Cèst Magnifique (m.Bias Bernhoft til Leif Juster).

Kilder
------

* August Mauritzen «Toner fra Tigerstaden»
* Siri Justers «Da lo folk»
* Rocipedia.lokalhistoriewiki.no
* «Norsk pop- og rockleksikon»

Eksterne lenker
---------------

* Sverre Bævre på Lokalhistoriewiki
**Sverker Göranson** (født 3. mai 1954 i Lund) er en svensk general som mellom 25. mars 2009 og 1. oktober 2015 var Sveriges *överbefälhavare* (forsvarssjef).

Göranson er utdannet ved Krigshögskolan, Karlberg, der han gikk ut i 1977. Han har også studert ved Militärhögskolan og Försvarshögskolan i Sverige og ved U.S. Army Command and General Staff College i USA.

På midten av 1990-tallet var Göransson stabssjef i den nordiske bataljonen i UNPROFOR og stedfortredende bataljonssjef i Swebat i IFOR, begge deler i Bosnia-Hercegovina. Fra 1997 til 2000 var han brigadesjef i Livgardesbrigaden i Stockholm. Deretter fulgte en periode som attaché ved Sveriges ambassade i USA fra 2000 til 2003. Deretter var han til 2005 planleggingssjef i strategiledelsen i Högkvarteret, så til 2007 hærinspektør og sjef for hærens taktiske stab. Fra 2007 til han ble forsvarssjef i 2009, var Göransson sjef for Ledningsstaben/FM Stabschef.

Göranson ble brigadegeneral i 2003, generalmajor i 2005, generalløytnant i 2007 og general i 2009.

Göranson er siden 2002 medlem av Kungliga krigsvetenskapsakademin.

Utmerkelser
-----------

Göranson har mottatt Medaljen för nit och redlighet i rikets tjänst, Försvarsmaktens värnpliktsmedalj og Försvarsmaktens medalj för internationella insatser. Han er kommandør av USAs Legion of Merit og har mottatt den italienske Forsvarssjefens medalje for internasjonal innsats, FN-medaljen for UNPROFOR og NATO-medaljen for IFOR. Göranson ble i 2012 utnevnt til kommandør med stjerne av Den Kongelige Norske Fortjenstorden for fortjenstfullt virke for forsvarssamarbeidet mellom Norge og Sverige.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Curriculum Vitae Arkivert 27. desember 2010 hos Wayback Machine. Försvarsmakten.
2. ↑  Tildeling av ordener og medaljer: Søk i arkivet, kongehuset.no.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND
 |
**Lagtingsvalget på Åland 2007** ble avholdt på Åland den 19. oktober 2003, og valgte 30 representanter (med forholdstallsvalg etter kommuner) til Ålands lagting for en 4-årsperiode. Ålands Framtid stilte for første gang, og kom inn med to mandater. Åländsk Center gjorde sitt verste valg noen gang, men beholdt statusen som øyrikets største parti. Partiet med mest tilbakegang var Liberalerna på Åland. Ålands socialdemokrater gikk mest frem (med 913 stemmer, 3 mandater), og kom på en tredjeplass etter Åländsk Center og Liberalerna. Valgdeltagelsen var på 67,6 prosent.

Valgresultat
------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Partier** | Stemmer | Oppslutning (%) | Mandater |
| 2007 | +/- | 2007 | +/- | 2007 | +/- |
| Åländsk Center | 2 980 | −312 | 24,1 | −3,2 | 7 | −2 |
| Liberalerna på Åland | 2 970 | −493 | 24,1 | −4,7 | 7 | −2 |
| Ålands socialdemokrater | 2 340 | +913 | 19,0 | +7,1 | 6 | +3 |
| Frisinnad Samverkan | 1 677 | −73 | 13,6 | −0,9 | 4 | ±0 |
| Obunden samling | 1 163 | −374 | 9,4 | −3,3 | 3 | −1 |
| Ålands Framtid | 800 | – | 6,5 | +6,5 | 2 | +2 |
| Ålands Framstegsgrupp | 416 | −164 | 3,4 | −1,4 | 1 | ±0 |
| **Totalt** | **12 346** |   | **100** |   | **30** |   |
| Kilde: Ålands statistik och utredningsbyrå[*død lenke*] |

| * v
* d
* r
Lagtingsvalg på Åland |
| --- |
| 
* 1979
* 1983
* 1987
* 1991
* 1995
* 1999
* 2003
* 2007
* 2011
* 2015
* 2019

 | Ålands flagg |
**Nils Backer-Grøndahl** (født 11. oktober 1877, død 1. august 1975) var en norsk lege og sykehusdirektør for Haukeland sykehus.

Etter examen artium i 1895 og cand.med. i 1903 jobbet han i Bergen, Stavanger, Mandal, Ullevål sykehus og Rikshospitalet. Han studerte i 1906 bakteriologi hos Carl Julius Salomonsen (1842–1924) og kirurg og senere undervisningsminister Thorkild Rovsing (1862–1927) i København. Han fikk en dr.med. i 1911 på en avhandling om fettemboli. Fra 1913 var han mest ved Rikshospitalet i diverse stillinger. Fra 1927 til 1948 var han overlege ved kirurgisk avdeling såvel som direktør for Bergens kommunale sykehus, i dag kalt Haukeland sykehus. Fra 1929 var han i direksjonen for Gades Institutt i Bergen. Han ivret for å få etablert det nye Universitetet i Bergen som startet i 1946. De gjorde ham til æresdoktor i 1958.

Ellers var han friluftsmann, styremedlem for Den Norske Turistforening 1913 til 1926 (de ga ham en gullknapp i 1924), formann i Norsk Tindeklub fra 1911 til 1912 og for Skiklubben Skuld fra 1920 til 1926, og medlem av den britiske Alpine Club fra 1921.

Han var sønn av komponistparet Agathe Backer Grøndahl (1847–1907) og Olaus Andreas Grøndahl. Moren var av slekten Backer. Hans bror Fridtjof Backer-Grøndahl (1885–1959) ble også pianist. Nils giftet seg i 1909 med den danske Anine Ekmann (1884–1932).

Utgivelser
----------

* Backer-Grøndahl, N. (1911). *Om fettemboli: kliniske, ætiologiske, patologisk-anatomiske, forensiske og eksperimentelle studier*. Kristiania: I kommission hos Grøndahl.
* Backer-Grøndahl, N. (1917). *Den kroniske appendicit og gastrointestinale funktionsforstyrrelser*. Kristiania: Grøndahl.
* Backer-Grøndahl, N. (1926). *Narkose og pleie av operationspatienter*. Oslo: (Røde kors' Kristiania kreds. Sykepleierskeskolen).
* Backer-Grøndahl, N. (1954). *Universitetet i Bergen: utviklingen av det klinisk-medisinske fakultet ved Universitetet i Bergen : del I 1817-1927 : del II 1927-1948 ; Tillegg: Erik Waaler / Trekk fra mitt arbeid med den medisinske undervisning i Bergen*. [Bergen]: [Universitetet?].

Referanser
----------

1. ↑   «FamilySearch.org», besøkt 26. februar 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  "Fjell og vidde nr. 5-1975, s. 20, Den norske turistforening
3. ↑  Nils Backer-Grøndahl i Store norske leksikon.
4. ↑  Kobro, I. (1944). *Tillegg til Norges læger: 1800-1908*. Oslo: Aschehoug.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Historisk befolkningsregister
 |
Denne artikkelen omhandler biskop Nils Astrup.  For annen bruk, se Nils Astrup (andre betydninger).

**Nils Astrup** (født 30. august 1843 i Grue i Hedmark, død 18. mars 1919 i «Elseterli», Untumjambili, Krantzkop District i Natal i Sør-Afrika) var biskop for den norske lutherske misjon i Zululand. Han var gift med Anna Catherina Ursula Thurman (1843–1931), søster av Peder Cappelen Thurmann.

Astrups far Nikolay var dommer på Sunnmøre, og selv virket han også som assisterende dommer fra 1866 til 1869 til han studerte teologi 1870-78. Deretter var han sogneprest i Norddal på Sunnmøre fra 1879 til 1883. Nevøen Nikolai ble en kjent kunstmaler.

Astrup ble så misjonær og ankom Natal i Sør-Afrika i 1883. Der overtok han ledelsen for den norske misjonen etter dens stifter Hans Paludan Smith Schreuder, som hadde dødd i 1882. Han gikk til fots til Gazaland og tilbake under de tre vintermånedene i 1889. I 1891 skrev han bok om denne bemerkelsesverdige reisen. Astrup skrev i *Morgenbladet* under boerkrigen og ga på samme måte som Lars Dahle uttrykke for støtte til den britiske siden, blant annet «Thi hva man end kan sige om englænderne, maa man sige, at deres regimente er det bedste for Syd-Afrika, særlig hva missionen og den infødte angaar. De er jo ingen tvil om, at boerne har behandlet det infødte med haarhed og forakt.»

Astrup ble ordinert til biskop i Nidarosdomen i Trondheim i 1902, og fortsatte sitt virke i Zululand til sin død. 

I 1903 skrev han en bok om Zulumisjonens mål.

Sønnen Johannes Astrup var på samme måte som faren en ledende luthersk misjonær i Afrika. Broren Hans Jørgen Synnestvedt Astrup var også misjonær.

Se også
-------

* Slekten Astrup

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑  SNL: Nils Astrup
4. ↑  Astrup, Nils (1891): *En Missionsreise til Limpopo. Gjennem Zululand, Swaziland og Tongaland ind i Riget Umgaza*. Kristiania: Steen.
5. ↑  Carlsson, Arne Gunnar (2002). Kjerland, Kirsten Alsaker, red. *Norge og boerkrigen*. *Nordmenn i Afrika*. Bergen: Vigmostad & Bjørke. s. 107.
6. ↑  Astrup, Nils (1903): *Zulumissionens Maal - Africas Hjerte. Et Ord til Venner af det mørke Fastland om Missionsudsigterne, belyst af Prophetierne, Historien og Nutidsbegivenhederne*. Utgitt i Christiania.
7. ↑  Kildal, Arne (1946): *De gjorde Norge større.* Bergen: Grieg.

Eksterne lenker
---------------

* Store norske leksikon
* (no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Nils Astrup

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** GND
 |