Kjettingdrevet båt og slepeprammer på elva Seine i Frankrike etter århundreskiftet inn i 1900-tallet.
**Kjettingdrevet båt** eller **kjedebåt** er bedre kjent under den tyske betegnelsen **Kettenschleppschiff** eller den engelske betegnelsen **Chain boat** eller **chain tug** om en båt med kjettingsdrift. 

Dette fartøyet trakk seg selv og sine prammer eller tømmerflåter i slep langs elva eller kanalen ved å dra opp stålkjettingen fra bunnen med en maskindrevet vinsj og så slippe den nedover. Kjettingen ble dratt opp på en bom i baugen på båten passerte gjennom vinsjen og ned i vannet igjen på en bom i akterenden. Man kunne styre båtene ved å svinge bommen som kjettingen kom opp på i baugen og bommen kjettingen gikk ned i akterenden, og man kunne på denne måten følge elvens svinger.

Fordelen med denne båttypen var at de kunne kjøre i grunne elver fordi de ikke hadde skovle eller propell som kunne skades av grunner, stokker og annet som var i elva. Skovle og propell-drift forårsaket også vannturbulens som førte til erosjon langs breddene. En annen fordel var at dampfartøyet ikke kunne forsere sterk strøm i elva, men ved hjelp av kjettingen på elvebunnen kunne man dra seg motstrøms og ikke drive ut av kurs.

Man hadde problemer med å produsere lange kjettinger, først og fremst på grunn av tyngden lange kjettinger fikk å muligheten til å håndtere disse. Derfor måtte båtene bytte fra kjetting til kjetting, da benyttet man sjakler til å skjøte seg på en ny kjetting. Denne operasjonen var tidkrevende og kunne ta fra 25 til 45 minutter. Kjettingene var dyre å produsere, de måtte vedlikeholdes og hadde kun en levetid på 5 – 10 år.

Før kjettingdrevet båter ble prammene trukket med hester som gikk på elvebredden eller med varpebåter. Varpebåter ble mye brukt innen tømmerfløting. Også flåter med hestevandring ble brukt. I Norge ble kjettingdrift omtalt som «finsk metode» fordi man i Finland hadde en tradisjon med å bruke kjettingdrevet båter innen tømmertransport.

Denne unike fremdriftsmetoden eksisterte på den siste halvdelen av 1800-tallet og inn i det tjuende århundret på mange europeiske elver og kanaler, for det meste i Finland, Frankrike og Tyskland. Forskjellige elvefraktselskaper var operatører av båttyper med denne fremdriftsmetoden, på elver som Elben, Rhinen, Neckar, Main, Saale, Havel, Spree og Saône, samt andre elver i Belgia og Nederland. De kjettingdrevne båtene ble også brukt i USA og Russland. På begynnelsen på 1900-tallet ble de erstattet med dampfartøyer med større motorytelse på elver og kanaler. I Tyskland har man forskjellige betegnelser, *Kettenschleppschiff*, *Kettenschlepper*, *Kettendampfer* eller *Kettenschiff* og i Frankrike brukes *toueur*.

I Drammenselva og Vestfosselva ble det på begynnelsen av 1900-tallet satt i drift en kjettingdrevet dampbåt/pram. Den slepte tømmerflåter fra Steinberg hengsle 4 km oppover Drammenselva til utløpet av Vestfosselva. Videre gikk kjettingen 5 km oppover Vestfosselva til sagene ved Vestfossen. Total lengde på kjetting var 9 km. Før man brukte den kjettingdrevede båten ble arbeidet utført av tømmerdragere med hest. Man benyttet da en robåt til å frakte et tungt anker og et flere hundre meter langt tau oppover elven, i den retningen båten skulle, og slippe ankret på bunnen. Deretter dro hestevandringen båten oppover til ankeret og oppresjonen ble gjentatt.

Referanser
----------

1. ↑  National Geographic Society (1937). *The National Geographic Magazine*, Jan-Jun 1937, pp. xxi and 552.
2. 1 2  John MacGregor (1867). *The voyage alone in the yawl "Rob Roy": from London to Paris, and back etc.*, London: Maranda merrill, Son and Marston, pp. 97-99.
3. ↑  McKnight, Hugh (1985). *Cruising French Canals and Rivers*. Seven Seas Press. s. 126. ISBN 9780915160822.
4. 1 2  *Kettenschifffahrt* definition in *Schifffahrts-Lexikon*, by J. Friedrichson, p. 149. Retrieved 1 Mar 2014.
5. ↑  Willi Zimmermann: *Über Seil und Kettenschiffahrt*, Beiträge zur Rheinkunde 1979, Rheinmuseum Koblenz (digitalized version by Peter Haas Arkivert 23. september 2012 hos Wayback Machine. Arkivert 2012-09-23 hos Wayback Machine; pdf; 5.9 MB)
6. ↑  Roger Pilkington (1965). *Small boat in Southern France*, Melbourne, Toronto, p. 33.

Litteratur
----------

### Online bøker

* *Kettenschifffahrt* definition in *Schifffahrts-Lexikon*, by J. Friedrichson, p. 149. Retrieved 1 Mar 2014.
* Preble George Henry: A Chronological History of the Origin and Development of Steam Navigation, 1883, page 268, ISBN 978-1-113-19107-6
* *Tauerei.* In: *Meyers Konversations-Lexikon.* Band 15, 1888, S. 15.543.
* *Prospect für die Ketten-Schleppschifffahrt auf der Ober-Elbe von Magdeburg bis Schandau.* Blochmann, Dresden 1869. (Digitalisat)

### Bøker

* Ewald Bellingrath: *Ein Leben für die Schifffahrt.* In: Sigbert Zesewitz, Helmut Düntzsch, Theodor Grötschel: *Schriften des Vereins zur Förderung des Lauenburger Elbschiffahrtsmuseums e. V.* Band 4, Lauenburg 2003.
* Sigbert Zesewitz, Helmut Düntzsch, Theodor Grötschel: *Kettenschiffahrt.* VEB Verlag Technik, Berlin 1987, ISBN 3-341-00282-0.

Eksterne lenker
---------------

* Dictionnaire des bateaux fluviaux dans le projet Babel : le toueur (fransk)
* Le tunnel de Mauvage (fransk)