François Mansart, i en detalj fra et dobbeltportrett av Mansart og Claude Perrault, malt av Philippe de Champaigne
Et snitt av Mansardtak i en tømmerkonstruksjon
**François Mansart** (født 13. januar 1598 i Paris, død 23. september 1666 samme sted) var en fransk arkitekt. Han tilkjennes æren for å ha introdusert klassisismen i den franske barokkarkitekturen. Encyclopædia Britannica beskriver ham som den mest talentfulle og kvalifiserte blant 1600-tallets franske arkitekter, hvis arbeider er «kjennetegnet av deres høye grad av raffinement, subtilitet og eleganse». Han var grandonkel av Jules Hardouin Mansart.

Bakgrunn
--------

Mansart var ikke utdannet arkitekt, men var sønn av en av de kongelige snekkerne og byggmesterne. Moren var baker, og Mansart kom fra en familie med byggmestere, arkitekter og billedhuggere. Hans far døde da han var tolv år, og moren døde året etter. I de neste årene bodde han fram til 1617 hos slektningen Germain Gaultier, som var billedhugger og byarkitekt i Rennes. Deretter flyttet han til onkelen Marcel Le Roy, en anerkjent murermester i Toulouse, hvor Mansart arbeidet og gikk i lære i årene 1618 til 1621. 

Han arbeidet en periode i tegnestuen til Salomon de Brosse som var den mest brukte arkitektene under Henrik IV og lærte seg arkitektfaget her.

Mansardtak
----------

Han har gitt navn til takformen Mansardtak. Mansart gjorde utstrakt bruk av denne takformen, som ofte er firesidige skråtak som er knekket i to soner, den øvre slakere og den nedre brattere og gjerne med vinduer, noe som skapte ekstra innvendig areal i loftetasjen.

Arbeider
--------

De fleste av Marsarts arbeider er i dag enten revet eller bygget om. Mansart påbegynte blant annet kirken Val-de-Grâce i Paris, men det mest kjente stående, intakte arbeidet er Château de Maisons, i dag kalt Château de Maisons-Laffitte i kommunen Maisons-Laffitte ved Versailles i departementet Yvelines. Bygningen er helt symmetrisk og også interiøret er intakt, herunder en stor trappeoppgang.

Privatliv
---------

Den ugifte og barnløse Mansart ble i sin samtid en av Paris' rikeste ikke-adelige menn, som samlet en enorm formue blant annet i fast eiendom. Han var kjent for sin elegante klesstil og kultiverte livsform. Dette brakte ham imidlertid også fiender, og han ble utsatt for rykter og bakvaskelser. Det ble gitt ut et anonymt skriv, kalt «Mansarades», med en rekke angivelige pikante detaljer om hans liv, hvor forfatteren både påstod at han var homofil og at arbeidene han sto for var slurvete gjennomført og ikke i henhold til den kvalitet han oppga.

Denne kampanjen mot ham lyktes imidlertid ikke, da de toneangivende kreftene i samfunnet fortsatte å bruke ham, i anerkjennelse av hans dyktighet og organisasjonsevne.

Enkelte arbeider
----------------

* Val-de-Grâce i ParisVal-de-Grâce i Paris
* Hotel Guénégaud, Musée de la Chasse, Marais i ParisHotel Guénégaud, Musée de la Chasse, Marais i Paris
* Château de Maisons-Laffitte, nordvest for ParisChâteau de Maisons-Laffitte, nordvest for Paris
* Chateau de Balleroy, et av hans tidligste arbeiderChateau de Balleroy, et av hans tidligste arbeider

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 12525387n, besøkt 2. juni 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 139358, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 38684[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id mansart-francois, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   RKDartists, RKD kunstner-ID 102574, rkd.nl, besøkt 27. mai 2020[Hentet fra Wikidata]
7. ↑  Western Architecture – France, Encyclopædia Britannica
8. ↑  The American Heritage Dictionary of the English Language, 4. utgave, 2000.

Eksterne lenker
---------------

* (en) François Mansart – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BPN **·** ULAN **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE
 |