«Rana» har flere betydninger.

**Rana** (sørsamisk: *Raanen tjïelte*, umesamisk: *Rána*, pitesamisk: *Ruovat*) er en norsk kommune i landskapet Helgeland i Nordland fylke. Med et areal på 4 460,19 km² er Rana den største kommunen i Nordland, den fjerde største i Norge og den største utenfor Finnmark. I areal er den Norges største bykommune.

Rana hadde 25 994 innbyggere per 1. januar 2024, og er den tredje mest folkerike kommunen i Nord-Norge etter Tromsø og Bodø. Administrasjonssentrum er Mo i Rana, som ligger innerst i Ranfjorden, ved utløpet av Ranelva.

Rana grenser i nord mot Meløy, Beiarn og Saltdal, i sør mot Hemnes og Leirfjord, i vest mot Nesna, Lurøy og Rødøy, og i øst mot Sverige (Sorsele kommune og Storumans kommune i Västerbottens län, og Arjeplog kommune i Norrbottens län).

I nord-sør retning knytter E6 kommunen sammen med Bodø i nord og Trondheim i sør. I østlig retning går E12 og i vestlig retning kystriksveien. I tillegg finnes det ni fylkesveier. Nordlandsbanen går gjennom Rana, og kommunen har Nord-Norges nest største havn. I 1968 ble Mo i Rana lufthavn, Røssvoll en del av det norske kortbanenettet, med trafikkering av turbopropfly.

Fra 1589 til 1738 var Rana et sogn i Alstahaug prestegjeld. I 1738 ble *ytre Rana* skilt ut som Nesna prestegjeld, mens *indre Rana* ble et sogn i Hemnes prestegjeld. I 1838 ble dette sognet delt i *Nord-Rana sogn* og *Sør-Rana sogn*, og i 1843 ble *Nord-Rana sogn* innlemmet i det nye Mo prestegjeld; i 1964 ble sistnevnte delt i tre, gjennom utskillelsen av Nord-Rana prestegjeld og Gruben prestegjeld.

Denne *geistlige* inndelingen fikk betydning for gjennomføringen av formannskapslovene. I 1838 ble Nesna herred og **Mo herred** opprettet. Geografisk omfattet Nesna *ytre Rana*, mens Mo herred tilsvarte *indre Rana*. I 1839 ble Hemnes herred skilt ut fra Mo herred. Det bestod av *Sør-Rana sogn*, mens det resterende Mo herred omfattet *Nord-Rana sogn*. I 1923 ble Mo herred delt i de to kommunene Nord-Rana og Mo bykommune. I 1964 ble Nord-Rana, deler av Sør-Rana, Mo bykommune samt Sjonaområdet i Nesna slått sammen til den nye Rana kommune.

Kommunen er rik på jernmalm og har en industri-historie som går tilbake til 1799. Kommunevåpenet symboliserer skogene og jordene (grønn) og kommunens rikdom på mineraler (gul). Det ble vedtatt brukt av den tidligere bykommunen Mo 29. april 1960, og ble Ranas kommunevåpen 5. mars 1965.

Navnet Rana
-----------

Statue i bronse av Rana-Niejta i sentrum av Mo i Rana
Navnet Rana [ra:´na] er enten av norrøn eller samisk opprinnelse.

Det kan være avledet av det norrøne elvenavnet *Raðund*. *Raðr* betyr snar, rask, snøgg, radig, og kan knyttes til Ranelva, elvenavnet *Radantia* (idag Rednitz) i Tyskland og urindoeuropeisk \*rodhos, «elveløp». Rana kan også kan henvise til strømmen i Ranfjorden.

I 1500- og 1600-årene ble navnet skrevet Radenn, Rade, Raenn, Raen (1666) eller Ran [ra:´n]. Ran var dativ-formen av Rana (nominativ), men ble brukt som nominativ, hvorav navnet «Ranen» oppstod (1731). Navnet Rana ble tatt i bruk av den lokale administrasjonen i 1920.

Alternativt er navnet tilknyttet umesamenes legende om Sala Niejta («solens datter») og Rana Niejta («jordens datter»). Rana var i så fall sommerens grønne jord for reindriftsnæringen. På 1800-tallet ble en av «samebyene» nær Tärnaby i Sverige kalt «Ranbyen».

I 1971 ble det satt opp en statue i bronse av Rana-Niejta i parken nedenfor butikken LA Meyer i Mo i Rana. Statuen ble laget av kunstneren Arne Durban, og ble finansiert av Bergens Privatbank i forbindelse med bankens 25-årsjubileum i Mo i Rana. En lignende statue sto utstilt i det tidligere bygget til Bergens Privatbank, senere Bergen Bank og deretter Den norske Bank (DNB) i Fridtjof Nansens gate 29. Etter at Nordlandsbanken ble et datterselskap av DNB i 2003, ble statuen flyttet fra DNB-bygget til Nordlandsbankens filial i Nordahl Griegs gate 10 i Mo i Rana. Filialen ble heleid av DNB oktober 2012.

Geografi
--------

### Geologi

Størstedelen av berggrunnen i Rana er glimmerskifer og krystallinsk kalkstein i konsentriske sirkler rundt et granittmassiv som delvis dekkes av Svartisen. I Dunderlandsdalen og Langvassgrenda danner kalksteinen bratte vegger i dalsidene. Elver som har tært bort kalklag, er blitt til underjordiske elver og grotter. De mest kjente av Ranas omkring 200 grotter, er Grønligrotta og Setergrotta. 

I Dunderlandsdalen er det betydelige mengder jernmalm, marmor, dolomitt, hematitt og magnetitt. Et massiv med marmor i Langvassgrenda danner «marmorslottet». Vestmofjellet i Rana har store forekomster av svovelkis; i druserom flere km inne i fjellet finnes de sjeldne mineralene apofylitt og thaumasitt. Ved Alteren finnes forekomster av kleberstein. 

Granskog i Rana (6. oktober 2007)
Spesielt rik på mineraler er Høgtuva. I tillegg til gangmineralene kvarts, kalifeltspat, albitt, biotitt, amfibol, muskovitt, kloritt, titanitt, apatitt, flusspat og kalkspat, finnes det forekomster av 25 malm-mineraler: Fenakitt, høgtuvaitt, magnetitt, zirkon, sinkblende, blyglans, molybdenglans, kobberkis, svovelkis, ilmenitt, wolframitt, cassiteritt, fluoceritt, yttrialitt, thalenitt, kainositt, euxenitt, fergusonitt, uraninitt, thoritt, pyroklor, arsenkis, genthelvin, gadolinitt og allanitt.

### Flora

Rana kommune er den nordligste delen av Norge hvor gran forekommer i naturlig og vill tilstand. Forekomster av granskog nord for Storvoll i Dunderlandsdalen skyldes menneskelig planting.

### Verneområder

Informasjon om Saltfjellet-Svartisen nasjonalpark ved Polarsirkelen på Saltfjellet.
* Alterhaug naturreservat
* Engasjyen naturreservat
* Fisktjørna naturreservat
* Glomådeltaet landskapsvernområde
* Hammarnesflåget naturreservat
* Kvannlia-Sølvjodalen Naturreservat
* Lian naturreservat
* Saltfjellet-Svartisen nasjonalpark
* Solhaug naturreservat
* Tiurhaugen naturreservat

### Vatn

Ranelva er en av Nordlands lengste elver
Ranfjorden

|  |  |
| --- | --- |
| * Akersvatnet
* Andfiskvatnet
* Bjørnefossvatnet
* Blerekvatnet
* Bogvatnet
* Fisklausvatnet
* Gråvatnet
* Helgåvatnet
* Holmvatnet
* Kallvatnet
 | * Kjerringvatnet
* Langvatnet
* Litlumvatnet
* Nedre Fagervollvatnet
* Raudvatnet
* Reingardslivatnet
* Storrøvatnet
* Tverrvatnet
* Umbukta
* Över-Uman
* Virvatnet
 |

### Elver

|  |  |
| --- | --- |
| * Bjøllåga
* Blakkåga
* Eiteråga
* Glomåga
* Grønfjellåga
* Gubbeltåga
* Helgåga (Helgåvassdraget)
* Langvassåga
* Leiråga
* Messingåga
* Plura
 | * Ramnåga
* Randalselva
* Ranelva
* Røvassåga
* Revelelva
* Stormdalsåga
* Svartisåga
* Tespa
* Trolldalselva
* Tverråga
* Virvasselva
 |

### Fjorder

Høgtuva er kjent for sin rikdom på mineraler
Dunderlandsdalen har vært bebodd siden steinalderen
Grønligrotta er et populært turistmål
Fra grenda Eiterå
* Nordrana
* Nordsjona
* Ranfjorden
* Sjona

### Fjell

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Andfjellet
* Ardekfjellet
* Auronasa
* Austre Mofjellet
* Bjørnhaugen
* Bolna
* Bureken
* Båtfjellet
* Fetterbakk
* Gaffelfjellet
* Gárgadasoajvve
* Grønfjellet
* Hammarhaugen
* Hauknestinden
* Heinfjellet
* Høgtuva
* Ismellomfjellet
* Jarfjellet
 | * Junkeren
* Junkerfjellet
* Junkerskardet
* Kallfjellet
* Kjerringfjellet
* Kjerringskardet
* Kopparen
* Kopparskardet
* Krabbfjellet
* Kufjellet
* Kuhaugfjellet
* Lappflyttarskardet
* Lasken
* Laupen
* Littlkjerringfjellet
* Melfjellet
* Melkfjellet
* Nasafjellet
 | * Nedre Bogfjellet
* Nedre Staupåtinden
* Nordaksla
* Randalsfjellet
* Raudfjellet
* Risfjellet
* Rostafjellet
* Rundtinden
* Røysskardet
* Saltfjellet
* Skukken
* Slagfjellet
* Slettafjellet
* Småtindan
* Snøfjellet
* Snøtinden
* Stangfjellet
 | * Steindalstind
* Steinhovudet
* Stokkafjellet
* Storaksla
* Strandtindan
* Svangsfjellet
* Sølvklumpen
* Tespfjellet
* Tromberget
* Umskaret
* Vardfjellet
* Vegaksla
* Vest Mofjellet
* Virvassfjellet
* Vårhompen
* Ørtfjellet
* Østerdalsknabben
* Øvre Bogfjellet
 |

### Dalfører

|  |  |
| --- | --- |
| * Bjøllådalen
* Bjørnådalen
* Blakkådalen
* Dalselvdalen
* Dunderlandsdalen
* Grønfjelldalen
* Plurdalen
 | * Randalen
* Røvassdalen
* Stormdalen
* Svartisdalen
* Tespdalen
* Virvassdalen
 |

### Grotter

* Grønligrotta
* Jordbrugrotta
* Marmorslottet
* Setergrotta

### Tettsteder

* Mo i Rana (administrativt senter)
* Hauknes
* Storforshei

### Forsteder og bydeler

|  |  |
| --- | --- |
| * Alterneset
* Båsmoen
* Brennåsen
* Dalsgrenda
* Gruben
* Hammern
 | * Langneset
* Mjølan
* Selfors
* Sentrum
* Skonseng
* Ytteren
* Åga
 |

### Grender

|  |  |
| --- | --- |
| * Dunderland
* Eiterå
* Krokstrand
* Langvassgrenda
* Nevernes
 | * Nordsjona
* Røssvoll
* Skonseng
* Storvoll
* Utskarpen
 |

Administrativ historie
----------------------

### Ranen sogn

Mellom 1589 og 1738 var «Ranen» sogn en del av Alstahaug prestegjeld (Alstahaugsysla). Alstahaugsysla ble etterhvert delt inn i «fjerdinger». Ifølge Digitalarkivet omfattet «Raens fiering» blant annet Melfjordbotn i den senere Rødøy kommune under manntallet i 1666 (men ikke i 1701). Sognet omfattet også i en periode deler av det som senere ble kommunene Leirfjord og Hattfjelldal.

### Indre Rana og Ytre Rana (Nesna)

Kongelig åpent brev av 30. mars 1731 besluttet at *Ytre Ranen* (Nesna prestegjeld og senere Nesna kommune) og *Indre Ranen* (Rana og det som senere ble Hemnes kommune) skulle skilles ut som to selvstendige prestegjeld etter magister Anders Dass' død. Delingen fant sted i 1738.

Lokalt selvstyre ble opprettet den 20. januar 1838 under navnet Sør-Ranen sogn og Nord-Ranen sogn. Den 13. mars 1839 ble Sør-Ranen sogn utskilt som Hemnes herred, mens Nord-Ranen sogn ble til Mo herred.

### Hemnes, Korgen, Elsfjord og Sør-Rana

Hemnes herred, i Sør-Ranen sogn, ble opprettet den 13. mars 1839. Navneformen ble i 1853 endret til Hemnes kommune.

Ved kongelig resolusjon 17. april 1843 ble Sør-Ranen sogn omdannet til Hemnes prestegjeld.

Den 1. juli 1918 ble Hemnes kommune delt i de to nye kommunene Korgen (1 369 innbyggere) og Hemnes (3 567 innbyggere). Den 15. april 1929 ble resten av Hemnes kommune delt i de tre nye kommunene Sør-Rana (1 708 innbyggere), Hemnes (1 077 innbyggere) og Elsfjord (765 innbyggere).

Kommunen Elsfjord (920 innbyggere) ble slått sammen med Vefsn den 1. januar 1962.

Den 1. januar 1964 ble kommunene Korgen (3 033 innbyggere), Hemnes (1 352 innbyggere), Sør-Rana sør for Ranfjorden (934 innbyggere) og Røvassbukta og Tustervassområdet i Hattfjelldal kommune slått sammen til den nye Hemnes kommune.

### Mo, Nord-Rana og Rana

Rana kommune fra 1964. Kartet viser også grensene til Nord-Rana kommune og bykommunen Mo, som ble utskilt fra Mo kommune i 1923
Mo herred, i Nord-Ranen sogn, ble opprettet den 13. mars 1839. I 1853 ble navneformen endret til Mo kommune.

Den 1. januar 1923 ble Mo kommune delt i de to kommunene Mo og Nord-Rana. Det samlede folketallet før delingen var 1 305 innbyggere.

Den 1. januar 1964 ble Mo kommune (9 616 innbyggere) slått sammen med Nord-Rana (11 636 innbyggere), Sør-Rana nord for Ranfjorden (697 innbyggere) og de delene av Nesna som lå rundt den indre delen av fjorden Sjona (543 innbyggere) til den nye storkommunen Rana.

Mo prestegjeld ble skilt ut fra Hemnes prestegjeld den 19. april 1843. Den 24. april 1964 ble det deretter delt i Mo prestegjeld, Nord-Rana prestegjeld og Gruben prestegjeld.

Samisk historie
---------------

Utdypende artikkel: Ranas samiske historie

Rana har en lang samisk historie. «Ranbyn» var et samisk område som strakte seg fra svensk side og ut til havet. På 1700-tallet utgjorde samene 10 % av befolkningen i prestegjeldet.

Mo i Rana (administrasjonssentrum)
----------------------------------

Utdypende artikkel: Mo i Rana

Sentrum av Mo i Rana er blitt en livlig gågate.
Moholmen, Mos eldste bydel, har fortsatt en gate med de opprinnelige bygningene.
Mo i Rana er den fjerde største byen i Nord-Norge, etter Harstad, og den nest største byen i Nordland fylke. Per 01.01.11 var antall innbyggere 18 141. Mo i Rana, som er den største byen i landskapet Helgeland, var ladested mellom 1923 og 1964, og fikk bystatus i 1997.

Byen ligger innerst i Ranfjorden, sør for Saltfjellet og polarsirkelen. Den ble tidligere omtalt som «Jernverksbyen», etter hjørnesteinsbedriften Norsk Jernverk. Siden 1988 har byen gjennomgått en omfattende omstilling og markedsføres nå som «Polarsirkelbyen».

Langs jernbanen på sjøsiden ligger den gamle bydelen på Moholmen samt et område som på 1990-tallet ble fylt ut og bebygd med Fjordgården hotell, Statens innkrevingssentral, TAG systems og boliger. På den andre siden av jernbanen ligger byens sentrum, med kjøpesentra, rådhus og gågater.

Mo i Rana er et handelssentrum med rundt 200 handelsbedrifter. Mye av sentrum er nybygget de siste tiårene, inklusivt et oppvarmet gågatenett. Det er gode kommunikasjonsmuligheter, både moderne vegnett, jernbane og flyplass.

### Historie

Navnet Mo stammer opprinnelig fra en gård på stedet, kommer fra norrønt *Móar* som er flertall av *mór*, og betyr sand eller gresslette, hvilket begrepet ‘en mo’ også gjør i dag. 

Mo i Rana er fra gammelt av et handelssentrum på Helgeland. Det har vært jordbruk siden jernalderen, selv om kysten ble ryddet og bebodd før innlandet. Bergverk og utførsel av nordlandsbåter og fangstprodukter har vært basisen for handelen. De rike fangst- og bergverkområdene rundt ga grunnlag for en sped byutvikling. Det var også et klebersteinbrudd av betydning på Alteren, vest for Ranfjorden. Fra 1730-årene var det et samemarked på Mo i Rana om sommeren. I 1770-årene ble det fast handel, og i 1860 fikk L.A. Meyer ved kongelig reskript rett til å drive landhandel. 

Handelen med Sverige tok seg opp. En av grunnene til den økte handelen over grensen var at det inntraff nødår i Nord-Sverige og i store deler av Nordkalotten i denne perioden, spesielt i årene 1864, 1865 og 1867. I 1880 står L.A.Meyer Skipsekspedisjon årlig for utskiping av ca. 800 båter, som i hovedsak er produsert i Rana. I mars 1924 mottok firmaet et parti på 24 000 ryper fra Tärnaområdet. Rypene gikk i hovedsak til eksport til England.

Strekningen fra Mo til Umbukta ble bygd ferdig som vinterveg i 1883 mens mellomriksvegen ble ikke ferdig på svensk side før i 1939.

*«20-30-årene var preget av arbeidsledighet og mye fattigdom. Mange hadde nødsarbeid og de som arbeidet i Mofjellet var privilegerte. Her var det bedre betalt. Den beste driftsperioden var fra 1937, men det ble slutt da krigen brøt ut. Firma L.A.Meyer var en viktig instans i nærings- og kulturlivet i Rana før krigen og presten var en ivrig forkjemper for fullføringen av Nordlandsbanen,»* minnes mangeårig stortingsrepresentant og lokalpolitiker i Rana, Per Karstensen.
Rana er rik på jernmalm og elektrisk energi, noe som var betydningsfullt for etableringen av industri. Gruvedrift ble etablert i Bossmo Gruber (1894–1938), Dunderland Iron Ore Company (1902–1947), Rana Gruber (1937–), Norsk Jernverk (1946–1988) og Norsk Koksverk (1964–1988). Disse var dominerende for sysselsettingen i byen, medførte etablering av «Dunderlandsbanen» og utskipingshavn. Det var på det meste ca. 3200 ansatte ved Norsk Jernverk. Befolkningsveksten ble nærmest eksplosiv på kort tid på grunn av etableringen av tungindustrien.

Det er byster av skikkelser av historisk betydning for byen i sentrum; Nordlandsbanens far, prest Ole Tobias Olsen, anleggsarbeideren og agitatoren Hans Berntsen, og «samenes apostel» Thomas von Westen, som var sentral for grunnleggingen av Mo kirke og sameskolen på Mo, utenfor Mo kirke.

«Havmannen» er Ranas egen ‘lille havfrue’, en del av Skulpturlandskap Nordland, laget av Antony Gormley og avduket 6. mai 1995.

Politikk
--------

Utdypende artikkel: Politikk i Rana

Rana kommunestyre styres etter formannskapsmodellen. Kommunestyret hadde 61 representanter fra 1964 til 1991, og 41 representanter fra 1991 til 2003. Siden 2003 har det bestått av 37 representanter. Formannskapet hadde 15 medlemmer fra 1964 til 1991, og har hatt 13 medlemmer siden 1991. Rana var en del av Terra-skandalen fra 2007.

### Historikk

Rana er tradisjonelt en industrikommune. Etter opprettelsen av den «nye» Rana kommune i 1964, fikk Det norske Arbeiderparti (Ap) rent flertall under valgene i 1963, 1967, 1971, 1975, 1979 og 1983. Etter nedleggelsene av hjørnesteinsbedriftene Norsk Jernverk og Norsk Koksverk, mistet partiet sitt rene flertall. Under valgene i 1987, 1991, 1995 og 1999 hadde partiet flertall sammen med Sosialistisk Venstreparti (SV). Fra 1964 til 2003 hadde Arbeiderpartiet både ordføreren og varaordføreren.

I 2003 ble Sosialistisk Venstreparti størst, og fikk ordføreren i et samarbeid med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Etter valget i 2007 ble Geir Waage (Det norske Arbeiderparti) ordfører gjennom et samarbeid mellom Det norske Arbeiderparti, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Valget i 2011 ble historisk da kommunen for første gang fikk en borgerlig ordfører og varaordfører. Kai Henning Henriksen fra Høyre ble ordfører og Allan Andreas Johansen fra Fremskrittspartiet ble varaordfører, gjennom et samarbeid mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Senterpartiet, Venstre og Miljøliste Rana. 

I 2015 fikk Arbeiderpartiet igjen flertall sammen med Sosialistisk Venstreparti, og Geir Waage ble ordfører. Etter valget i 2019 har han fortsatt som ordfører med Anita Sollie fra Høyre som varaordfører, gjennom et valgteknisk samarbeid mellom Arbeiderpartiet, Høyre, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne. Siden 2023 har Arbeiderpartiet og Høyre hatt rent flertall.

Utdypende artikkel: Kommunestyrevalg i Rana

### Kommunestyrevalget 2023

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Arbeiderpartiet | 32,8 | +3,9 | 3 933 | +130 | 12 | +1 | 4 |
| Høyre | 17,2 | +4,4 | 2 065 | +391 | 7 | +2 | 3 |
| Senterpartiet | 12,5 | −16,6 | 1 503 | −2 300 | 5 | −6 | 2 |
| Industri- og Næringspartiet | 11,3 | +11,3 | 1 352 | +1 352 | 4 | +4 | 1 |
| Rødt | 6,8 | 0 | 819 | −66 | 3 |  | 1 |
| Fremskrittspartiet | 6,8 | −0,9 | 810 | +188 | 3 |  | 1 |
| Sosialistisk Venstreparti | 5,7 | +0,2 | 682 | −81 | 2 |  |  |
| Venstre | 3,9 | +0,3 | 465 | −6 | 1 |  | 1 |
| Kristelig Folkeparti | 1,7 | +0,1 | 201 | −9 |  |  |  |
| Norgesdemokratene | 1,4 | +1,4 | 165 | +165 |  |  |  |
| Andre |  | −3,6 |  | −468 |  |  |  |
| Valgdeltakelse/Total | 58,5 % | 12 142 | 37 | 13 |
| **Ordfører:** Geir Waage (Ap) | **Varaordfører:** Anita Lill Sollie (H) |

Utdanning
---------

I Rana er det syv kommunale barneskoler: Lyngheim skole, Hauknes skole, Selfors barneskole, Båsmo barneskole, Gruben barneskole, Skonseng skole og Ytteren skole. Tidligere fantes det barneskoler på Alteren, i Dalsgrenda og i Grønfjelldalen.

Rana har to private montessoriskoler: Dalsgrenda Montessoriskole SA og Grønfjelldal Montessoriskole SA.

Kommunen har tiårige barne- og ungdomsskoler på Storforshei og i Utskarpen.

Rana ungdomsskole er eneste kommunale ungdomsskole som ble opprettet i 2019 gjennom en sammenslåing av ungdomsskolene på Båsmoen, Selfors, Gruben og Mo. Ved åpningen var den Norges største ungdomsskole.

Polarsirkelen videregående skole ble opprettet i 2007 gjennom en sammenslåing av de tre videregående skolene på Moheia, Kongsvegen og Mjølan; i 2019 ble de tre tidligere skolene samlokaliserte på Mjølan.

Campus Helgeland ble åpnet i 2013 som en avdeling av Universitetet i Nordland og som fra 2016 drives av Nord universitet.

Samferdsel
----------

Informasjons-skilt om «Blå vägen» (E12) på Gruben
Riksvei E12 passerer blant annet forstedet Ytteren, før den møter kystriksveien
Mo i Rana jernbanestasjon
### Veier

Utdypende artikkel: E6 Helgeland nord

E6 går gjennom Rana kommune, og binder Rana sammen med kommunene Hemnes i sør og Saltdal i nord. E12 krysser E6 i Tverrånes og går østover gjennom Sverige til Helsingfors i Finland.

I dette krysset fortsetter også vei 12 vestover som riksvei 12 og fylkesvei 12 til Utskarpen, der den møter fylkesvei 17 (kystriksveien). Gjennom kystriksveien har Rana veiforbindelse til nabokommunene Nesna, Lurøy og Rødøy.

Rana kommune har i tillegg 9 fylkesveier. Gjennom to av dem (Fv353 og Fv355) er det direkte veiforbindelse til Melfjordbotn i Rødøy kommune.

|  |  |
| --- | --- |
| * Fylkesvei 351
* Fylkesvei 352
* Fylkesvei 353
* Fylkesvei 354
* Fylkesvei 355
 | * Fylkesvei 356
* Fylkesvei 357
* Fylkesvei 358
* Fylkesvei 361
 |

### Nordlandsbanen

Nordlandsbanen passerer gjennom Rana kommune og gir jernbaneforbindelse til Bodø i nord og Trondheim i sør. Nordlandsbanen nådde Mo i Rana i mars 1942. Dagens jernbanestasjon i byens sentrum ble åpnet 22. september 1990. På vei nordover, passerer Nordlandsbanen først langs fjorden og deler deretter byen i to.

Videre nordover mot Saltfjellet ligger Skonseng stasjon (åpnet 1942), Dunderland stasjon (åpnet mai 1945) og Bolna stasjon (åpnet 10. november 1947). Idag er det ingen ordinær togstopp ved disse stasjonene.

### Fly

Utdypende artikler: Mo i Rana lufthavn, Røssvoll og  Mo i Rana lufthavn, Fagerlia

Mo i Rana lufthavn, Røssvoll ble åpnet 1. juli 1968 som en del av det norske kortbanenettet. Siden 1. januar 2003 har flyplassen vært eid og drevet av Avinor AS, med daglige avganger til Bodø, Mosjøen, Sandnessjøen, Rørvik, Brønnøysund og Trondheim. Den betjenes av flyselskapet Widerøe. Fra 1968 ble det benyttet Twin Otter og fra 1981 også Dash 7. Fra 1993 til 1995 ble begge disse flytypene utfaset til fordel for Dash 8.

Stortinget vedtok enstemmig den 20. juni 2017 bygging av en ny flyplass i Fagerlia som skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

Byggearbeidet startet 6. september 2022. Flyplassen er estimert å åpnes i første kvartal 2027. Den skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

### Havn

Mo i Rana har Nord-Norges nest største havn, med mer enn 1100 anløp i året, fordelt på Rana Grubers kai, Rana industriterminal («Jernverkskaia») og Rana havnevesens to kaier Toraneskaia og Bulkterminalen.

Næringsliv
----------

### Industri

Rana Gruber, Storforshei, sett fra E6
Rana, Mo og Nord-Rana har en lang industri-historie. Bergrettighetene til forekomstene av jernmalm i Dunderland ble i 1799 ervervet av Mostadmarkens Jernverk. I 1873 ble de utvidet til å omfatte Ørtfjellet etter anvisning fra Ole Tobias Olsen. Den første industrialiseringen skjedde i regi av Bossmo Gruber (1892–1938) og Dunderland Iron Ore Company (1902–1947). Etter andre verdenskrig ble Norsk Jernverk (1946–1988) og Norsk Koksverk (1964–1988) etablert som lokale hjørnesteinsbedrifter.

Mo Industripark ble etablert i 1991 som en følge av omstillingen ved Norsk Jernverk. De største industribedriftene i dag er Celsa Armeringsstål AS, Fesil Rana Metall AS, Ferroglobe Mangan Norge AS, Momek Group AS, Mo Industritransport AS, Miras Solutions AS, Mo Industripark AS, SINTEF Molab AS, IMTAS AS, Rana Industriterminal AS, m.fl. En annen bedrift som vokste ut av tidligere Norsk Jernverk er Rana Gruber AS.

### Handel

* AMFI Meyer, Coop Helgeland m.fl. Helgeland Sparebank har et av to hovedkontorer i Mo i Rana.

### Mediabedrifter

Det gamle Rana Blad-bygget
Kommunens lokalavis Rana Blad utgis i Mo i Rana. Avisen utkom første gang i 1902 under navnet *Dunderlandsdølen*, og skiftet navn i 1946.

I årene 2005–2008 ble reportasjemagasinet Rana No distribuert gratis til husstandene i kommunene Rana, Nesna, Hemnes, Lurøy, Rødøy og Træna.

Siden 1984 har lokalradioen Radio Rana vært på lufta. NRK Nordland har også et lokalkontor i Mo i Rana.

### Offentlige etater

Som følge av omstillingen i Rana, etter nedleggelsen av Norsk Jernverk og Norsk Koksverk i 1988, ble det fattet en politisk beslutning om å opprette en avdeling av Nasjonalbiblioteket i Mo i Rana. Avdelingen ble opprettet den 1. oktober 1989.

Statens innkrevingssentral (SI) ble etablert i Mo i Rana den 1. juli 1990. Den 1. januar 2015 ble SI underlagt Skatteetaten.

### Datasenter

Den 20. mars 2018 kl 10 åpnet det internasjonale blockchainselskapet *Bitfury Group* offisielt Norges største datasenter i Mo Industripark. Driften startet på den gamle tomta til Norsk Koksverk i Mellomvika i januar 2018. Næringsminister Torbjørn Røe Isaksen var ment å delta under åpningen, men måtte avbryte på grunn av det pågående bråket rundt justisminister Sylvi Listhaug. 

Datasenteret blir drevet av nettskyselskapet *Arctic Circle Data Center*, og selskapet utvinner kryptovalutaen bitcoin.

Prosjektet støttes av Nordland fylkeskommune, som en grønn teknologi. Det boreale klima like sør for polarsirkelen gjør at tjenermaskiner krever mindre avkjøling enn andre steder, noe som gir lavere utslipp av karbondioksid.

Selskapet hadde i starten fire ansatte. Målet er å øke dette tallet til 30 ansatte på sikt

Kultur
------

Nordland Teater
Kulturhistorisk avdeling av Rana museum i Mo sentrum
### Havmanndagene

Havmanndagene er en kulturfestival som er blitt avholdt i Mo i Rana siden 2002. Festivalen markerer fødselen til skulpturen «Havmannen» som er Ranas del av Skulpturlandskap Nordland. Under festivalen utdeles årlig den litterære Havmannprisen for beste nordnorske bok.

### Nordland Teater og Åarjelhsaemien Teatere (Sørsamisk Teater)

Siden 1979 har Nordland Teater vært Nordlands regionale teater, med tilholdssted i Mo i Rana.

Den 1. januar 1985 ble Åarjelhsaemien Teatere (sørsamisk teater) etablert, for å synliggjøre sørsamisk kultur, musikk og teaterkunst.

### Rana Museum

Rana Museum er en avdeling av Helgeland Museum. Dets kulturhistoriske avdeling har en lokalhistorisk fotosamling med ca. 80 000 bilder, folkemusikkarkiv og minnemateriale, hovedsakelig livsløpsintervju med vekt på industri. I tillegg er det en naturtro minatyrfremstilling av byen fra 1930-tallet.

### Musikkfestivaler

Festivalen Sjonstock (1995–2005) var en utendørs rockefestival i Sør-Sjona med både norske band og band fra andre nordiske land. I årene 2006–2008 ble den arrangert i Gullsmedvika i Mo i Rana under navnet Vikafestivalen. Som en av Norges største festivaler, tiltrakk den seg band fra flere europeiske land og USA.

I 2006 ble Ytre Rana Festivalstiftelse grunnlagt. Samme år oppsto Sjona Rockefestival som en ny utendørs musikkfestival.

Siden 2005 har festivalen Smeltedigelen vært avholdt, med røtter i jazz og blues. I 2009 ble musikkfestivalen Verket avholdt for første gang. Nå er den Helgelands største musikkfestival. 

Musikkfestivalen Rød snø har vært arrangert siden 2014.

### Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er gammeltorvet foran Moholmen, mellom bakeribygget og tårnbygget. Kommunen plantet også tusenårstre, en «ny gammelfuru», tilnærmet på den plassen der den hellige gammelfurua sto (omtrent ved Narvesenbygget).

### Frivillig amatørkulturliv

Rana har et bredt tilbud innenfor amatørkulturen, med et av Nord-Norges beste amatørmusikkorps, Mo Hornmusikk, flere revygrupper, en rekke kor, storband og andre grupper innenfor de fleste utøvende kulturuttrykk.

### Rana-dialekten

Dialekten i Rana (ranværing) har både vestnorske og østnorske språktrekk. I motsetning til vestnorsk har den kløyvd infinitiv, gamle jamvektsord har a-ending (å vara, å svara, å søva, å løva), mens overvektsord i hovedsak er apokopert (unntatt er verb med stammeending -j: å hesje, å herje, å belje). Ranværing har tjukk l for både norrøn rd og l (østnorsk språktrekk). Personlig pronomen 1. person entall er *eg*, nektingsadverb *ikkje* eller *ittje* (mange unge sier *ikke*). På grunn av tett kontakt over grensen gjennom flere hundre år har svenske lånord funnet veien inn i ranværingsdialekten.

Etter 1945 har ranværingsdialekten vært i sterk endring, særlig i Mo i Rana og i bynære områder. De fleste arkaiske trekkene er forsvunnet hos unge mennesker.

Sport
-----

Rana kommune har en rekke idrettslag: Mo Idrettslag (grunnlagt 1904, fotball), Bossmo/Ytteren IL (grunnlagt 1908, fotball, skiskyting, langrenn, m.m.) og IL Stålkameratene (grunnlagt 1935, fotball, judo, friidrett, m.m.) er tre av de største, men de fleste bydelene har også egne lag, spesielt innenfor fotball. Også en del mindre idretter har egne lag i Rana, blant annet boksing, sprangridning, paragliding og styrkeløft.

Folketall
---------

Statistisk sentralbyrå (SSB) oppgir følgende folketall for Rana:

### Mo og Nord-Rana

Tallene nedenfor viser det samlede folketallet i kommunene Nord-Rana og Mo bykommune.

| År | Folketall | År | Folketall | År | Folketall | År | Folketall |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1930 | 5 924 | 1952 | 12 077 | 1956 | 15 165 | 1960 | 17 206 |
| 1946 | 9 364 | 1953 | 12 745 | 1957 | 16 114 | 1961 | 17 453 |
| 1950 | 11 401 | 1954 | 13 920 | 1958 | 16 664 | 1962 | 18 539 |
| 1951 | 11 407 | 1955 | 14 631 | 1959 | 16 971 | 1963 | 19 782 |

### Rana kommune

| År | Folketall | År | Folketall | År | Folketall | År | Folketall |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1964 | 22 492 | 1984 | 25 483 | 2004 | 25 309 | 2024 | 25 994 |
| 1965 | 24 116 | 1985 | 25 251 | 2005 | 25 320 | 2025 |  |
| 1966 | 24 951 | 1986 | 25 219 | 2006 | 25 355 |
| 1967 | 25 530 | 1987 | 25 128 | 2007 | 25 190 |
| 1968 | 25 847 | 1988 | 24 891 | 2008 | 25 092 |
| 1969 | 26 021 | 1989 | 24 720 | 2009 | 25 281 |
| 1970 | 26 092 | 1990 | 24 646 | 2010 | 25 282 |
| 1971 | 26 159 | 1991 | 24 641 | 2011 | 25 499 |
| 1972 | 26 154 | 1992 | 24 850 | 2012 | 25 652 |
| 1973 | 26 284 | 1993 | 24 908 | 2013 | 25 752 |
| 1974 | 26 296 | 1994 | 25 018 | 2014 | 25 943 |
| 1975 | 26 291 | 1995 | 25 150 | 2015 | 26 078 |
| 1976 | 26 276 | 1996 | 25 236 | 2016 | 26 039 |
| 1977 | 26 257 | 1997 | 25 261 | 2017 | 26 101 |
| 1978 | 26 100 | 1998 | 25 193 | 2018 | 26 230 |
| 1979 | 25 918 | 1999 | 25 235 | 2019 | 26 315 |
| 1980 | 25 878 | 2000 | 25 255 | 2020 | 26 184 |
| 1981 | 25 826 | 2001 | 25 278 | 2021 | 26 083 |
| 1982 | 25 794 | 2002 | 25 350 | 2022 | 26 092 |
| 1983 | 25 697 | 2003 | 25 313 | 2023 | 25 980 |

Den store økningen i folketallet etter 1945 skyldes blant annet oppbyggingen av Norsk Jernverk.

Kjente ranværinger
------------------

* Ole Tobias Olsen (1830-1924), «Nordlandsbanens far»
* Nils Hansteen (1855-1912), landskaps- og marinemaler
* Per Karstensen (1915-2010), skolemann, stortingsrepresentant (Ap) 1965-1981
* Sverre Bratland (1917-2002), generalmajor og krigsveteran
* Ole Snefjellå (1917-1999), offiser og motstandsmann
* Hanna Kvanmo (1926-2005), stortingsrepresentant (SV) 1973-1989, medlem av Nobelkomiteen 1991-2002
* Tor Jacobsen (1930-2021), forfatter og journalist
* Julie Øksnes (f. 1936), skuespiller
* Bjørn Alterhaug (f. 1945), jazzmusiker og komponist
* Ellinor Rafaelsen (f. 1945), forfatter
* Gro Brækken (f. 1952), sivilingeniør og næringslivsleder
* Tor-Arne Strøm (f. 1952), fagforeningsmann, stortingsrepresentant (Ap) 2001-2013
* Tom Sandberg (f. 1955), OL-vinner i kombinert
* Trond Sollied (f. 1959), fotballtrener
* Inger Blikra (f. 1961), styrkeløfter
* Elin Nilsen (f. 1968), skiløper
* Elisabeth Gifstad Michelsen (f. 1970), generalmajor, sjef for Heimevernet fra 2019
* Kenneth Braaten (f. 1974), kombinertløper

Vennskapsbyer
-------------

|  |  |
| --- | --- |
| Alaskas flagg Fairbanks, Alaska |  Skellefteå, Sverige |
|  Brahestad (Raahe), Finland | Løgstør (Vesthimmerlands kommune), Danmark |
|  Sisak, Kroatia |  |

Noter
-----

**Type nummerering**
1. ↑  Prestegjeldene var en inndeling i Den norske kirke som ble faset ut omkring 2004. Denne *geistlige* inndelingen er viktig å ta med for å ha en forståelse av den senere *verdslige* inndelingen i herreder og kommuner. Den Norske Kirke var en norsk statsreligion frem til 21. mai 2012, og da herredene ble opprettet i 1838 var den lokale kirken en sentral institusjon i samfunnet. Grensene til herredene fulgte derfor i stor grad grensene til kirkens prestegjeld og sogn.
2. ↑  Kommunene Rana og Hemnes tilhører Indre Helgeland Prosti, mens Nesna tilhører Nord-Helgeland prosti. Hemnes er inndelt i sognene Bleikvassli, Hemnes og Korgen, Rana er inndelt i sognene Mo, Gruben, Nord-Rana, Røssvoll, Nevernes og Sjona, mens Nesna er et eget sogn.

Referanser
----------

1. ↑  «Arealstatistikk for Norge». *Kartverket*. 1. januar 2020.
2. 1 2  «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». *Statistisk sentralbyrå*. 1. januar 2020.
3. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
4. ↑  Høyeste fjelltopp i hver kommune Arkivert 15. oktober 2014 hos Wayback Machine.. Kartverket. Besøkt 3. september 2015
5. ↑  Oluf Rygh: *Norske Elvenavne. Efter offentlig Foranstaltning udgivne med tilføiede Forklaringer av K. Rygh*, Kristiania, 1904
6. 1 2  Jørn Sandnes og Ola Stemshaug: *Norsk stadnamnleksikon*, Det Norske Samlaget, Oslo, 1976, ISBN 82-521-0544-0
7. ↑  Hans Krahe: *Alteuropäische Flussnamen*, Beiträge zur Namenforschung 4, 1953
8. ↑  Hans Krahe: *Unsere ältesten Flussnamen*, Wiesbaden, O. Harrassowitz, 1964, Online Computer Library Center 10374594
9. ↑  Bo Lundmark: *Bæi'vi mánno nástit (umesamisk) = Sol- och månkult samt astrala och celesta föreställninga bland samerna*, Acta bothniensia occidentalis, Skrifter i västerbottnisk kulturhistoria, Umeå, Västterbottens museum, 1982
10. ↑  Ingvar Lindahl, Peter M. Ihlen, Tore Vrålstad, Ola Torstensen og Arne Vaag: Mineralressurser og arealdisponering i Nordland fylke, punkt 32. Høgtuva, Rana: Beryllium, uran og zirkon, Norges geologiske undersøkelse, Rapport no.: 2007.072, ISSN 0800-3416
11. ↑  (no) «Manntall 1663-66 for Helgeland og Salten prosti: Garden Melfior». Digitalarkivet. 23. januar 1998. Arkivert fra originalen 6. mars 2016. Besøkt 22. oktober 2010.
12. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Kriste Petersen-Øverleir: *Hemnes kommune - Jubileums-skrift 1837-1987 i anledning formannskapslovene av 14. januar 1837*, utgitt av Hemnes kommune, Rana Blad trykkeri 1987, ISBN 82-991512-0-1
13. 1 2 3 4 5  Dag Juvkam: *Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen*, Statistisk sentralbyrå, rapport 99/3, 1999
14. ↑  FOR-1961-06-16-13: Forskrift om sammenslåing av Vefsn, Drevja, Mosjøen og Elsfjord kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. I, 1961, s. 585, Norsk Lovtidend avd. II. 1961, s. 374
15. ↑  FOR-1961-05-24-3: Forskrift om sammenslåing av Mosjøen, Vefsn, Drevja og Elsfjord kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. I, 1961, s. 450, Norsk Lovtidend avd. II. 1961, s. 258
16. ↑  FOR-1962-03-23-3: Forskrift om sammenslåing av Korgen, Hemnes og Sør-Rana kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. I, 1962, s. 197, Norsk Lovtidend avd. II. 1962, s. 123
17. ↑  FOR-1963-06-14-14: Forskrift om sammenslåing av Hemnes, Korgen, Sør-Rana og Hattfjelldal kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. I, 1963, s. 733, Norsk Lovtidend avd. II. 1963, s. 314
18. ↑  FOR-1961-09-29-4: Forskrift om sammenslåing av Mo og Nord-Rana kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. I, 1961, s. 809, Norsk Lovtidend avd. II. 1961, s. 478
19. ↑  FOR-1963-05-03-3: Forskrift om sammenslåing av Mo, Nord-Rana og Nesna kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. I, 1963, s. 470, Norsk Lovtidend avd. II. 1963, s. 225
20. ↑  FOR-1963-07-15-2: Forskrift om kommunenavn, Mo, Nord-Rana, Sør-Rana, Nesna, Rana og Hattfjelldal kommuner, Nordland, Norsk Lovtidend avd. II. 1963, s. 420
21. ↑  FOR-1964-04-24-1: Forskrift om oppdeling av prestegjeld, Mo prestegjeld, Nord-Rana prestegjeld, Grubben prestegjeld, Nordland, Norsk Lovtidend avd. II. 1964, s. 177
22. ↑  Heftet *Ranas samiske historie* av Håkon Hermanstrand, Roy Kappfjell og Arna Haga. Utgitt av Rana kommune, 2013
23. ↑  Nordlands nest største by, etter Bodø – Nord-Norges fjerde største, etter Harstad. ssb.no
24. ↑  (no) Intervjuer Jan Eidi (26. juni 1999). «Norgesdokumentasjonen, Historisk registrering av næringsliv, organisasjoner og offentlig virksomhet: Intervju med Per Karstensen». Stiftelsen neveragain.no. Arkivert fra originalen 20. mars 2012. Besøkt 26. juni 2010.
25. ↑  Skolestruktur Arkivert 29. oktober 2017 hos Wayback Machine. Rana kommune, 2018, besøkt 2. oktober 2019
26. ↑  Markus Thonhaugen: , nrk.no, 19. august 2019
27. ↑  Victor Leeds Høgseth: natt ble det avgjort: Det skal bygges ny stor flyplass i Rana, Rana Blad, 20. juni 2017
28. ↑  Adm. dir i Bitfury: - Dette er bare starten. Kanskje skjer det mer allerede mot slutten av året, Rana Blad, 20. mars 2017
29. 1 2  Helge Eilertsen: Nytt datasenter på Mo blir blant landets største, High North News, 13. mars 2018
30. ↑  Roger Marthinsen: Åpner Norges største datasenter - offisielt Arkivert 21. mars 2018 hos Wayback Machine. Rana.no, 20. mars 2018
31. 1 2  Martin Braathen Røise: Bjørn og Jan Eirik vil knuse konkurrentene med disse utrolige fiberplanene, IT Norge, 13. juni 2016

Litteratur
----------

* Iver Ancher Heltzen: *Ranens Beskrivelse 1834 (Forsøg til Physisk og Oeconomisk Beskrivelse over Ranens Præstegjeld i Nordlandene 1834)*, Utgitt av Rana Museums- og Historielag i samarbeid med Lofotboka, Værøy, Nordland Boktrykkeri A.s. Bodø, 1975, ISBN 82-990791-5-2
* Axel Coldevin: *Hemnes og Mo prestegjeld til 1850*, utgitt av Mo sparebank, Grøndahl & Søn Boktrykkeri, Oslo, 1964
* Hilde Gunn Slottemo: *Malm, makt og mennesker. Ranas historie 1890-2005*, Rana historielag, 1. oktober 2007, ISBN 978-82-92433-06-5

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Rana, Norway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) «Rana» i *Store norske leksikon*
* (no) Kommunefakta Rana - Statistisk sentralbyrå
* (no) Helgeland - eventyrlig og ekte - visithelgeland.com
* (no) Mo i Rana - visithelgeland.com
* (no) Rana Museum - helgelandmuseum.no
* (no) Rana utvikling hjemmeside
* (no) Hjemmeside for Mo Industripark AS
* (no) Grensehandel Bilder fra den gamle og nye Mo i Rana
* (no) Nettutgaven av Rana Blad

| * v
* d
* r
Kirker i Rana kommune |
| --- |
| 
* Gruben kirke
* Mo kirke
* Nevernes kapell
* Røssvoll kirke
* Selfors kirke
* Sjona kirke
* Sjona gamle kirkegård
* Straumbygda kirkegård
* Utskarpen kirke (Utskarpen kirkegård)
* Ytteren kirke

 | Kristendom |
| 
* **Prekesteder:** Hammernes prekested
* Hammernes kirkegård
* Storforshei prekested
* Storforshei gamle kirkegård

 |


| * v
* d
* r
Nordland |
| --- |
| Nordland | Vesterålen | 
* Andøy
* Bø
* Hadsel
* Sortland
* Øksnes

 | Norges flagg |
| Lofoten | 
* Flakstad
* Moskenes
* Røst
* Vestvågøy
* Værøy
* Vågan

 |
| Ofoten | 
* Evenes
* Lødingen
* Narvik

 |
| Salten | 
* Beiarn
* Bodø
* Fauske
* Gildeskål
* Hamarøy
* Saltdal
* Steigen
* Sørfold

 |
| Helgeland | 
* Alstahaug
* Bindal
* Brønnøy
* Dønna
* Grane
* Hattfjelldal
* Hemnes
* Herøy
* Leirfjord
* Lurøy
* Nesna
* Rana
* Rødøy
* Meløy
* Sømna
* Træna
* Vefsn
* Vega
* Vevelstad

 |

| * v
* d
* r
Norges største kommuner etter befolkning |
| --- |
| Listen er basert på tall fra Statistisk sentralbyrå fra 1. januar 2024 (lenke) |
| 
1. Oslo (717 710)
2. Bergen (291 940)
3. Trondheim (214 565)
4. Stavanger (149 048)
5. Bærum (ukjent kode)
6. Kristiansand (116 986)
7. Drammen (ukjent kode)
8. Asker (ukjent kode)
9. Lillestrøm (ukjent kode)
10. Fredrikstad (ukjent kode)
11. Sandnes (83 702)
12. Tromsø (ukjent kode)
13. Ålesund (ukjent kode)
14. Sandefjord (ukjent kode)
15. Nordre Follo (ukjent kode)
16. Sarpsborg (ukjent kode)
17. Tønsberg (ukjent kode)
18. Skien (ukjent kode)
19. Bodø (53 712)
20. Moss (ukjent kode)
21. Larvik (ukjent kode)
22. Lørenskog (ukjent kode)
23. Indre Østfold (ukjent kode)
24. Arendal (46 355)
25. Karmøy (43 306)
26. Ullensaker (ukjent kode)
27. Øygarden (39 768)
28. Haugesund (38 292)
29. Porsgrunn (ukjent kode)
30. Ringsaker (35 612)
31. Molde (32 816)
32. Hamar (32 879)
33. Halden (ukjent kode)
34. Ringerike (ukjent kode)
35. Gjøvik (30 903)
36. Askøy (30 145)
37. Alver (29 986)
38. Kongsberg (ukjent kode)
39. Lillehammer (28 768)
40. Sola (28 685)
41. Lier (ukjent kode)
42. Horten (ukjent kode)
43. Eidsvoll (ukjent kode)
44. Færder (ukjent kode)
45. Holmestrand (ukjent kode)
46. Rana (25 994)
47. Bjørnafjorden (26 080)
48. Nittedal (ukjent kode)
49. Harstad (ukjent kode)
50. Stjørdal (24 717)
51. Kristiansund (24 404)
52. Steinkjer (24 032)
 |

| * v
* d
* r
Norges største kommuner etter areal (km²) |
| --- |
| Listen er basert på tall fra Statens kartverk fra 13. januar 2022 (lenke) |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kautokeino | 9707,34 |
| 2. | Karasjok | 5452,94 |
| 3. | Porsanger | 4872,68 |
| 4. | Rana | 4460,18 |
| 5. | Tana | 4051,34 |
| 6. | Sør-Varanger | 3971,42 |
| 7. | Alta | 3849,60 |
| 8. | Lebesby | 3459,41 |
| 9. | Nordreisa | 3437,81 |
| 10. | Narvik | 3432,20 |
| 11. | Målselv | 3324,45 |
| 12. | Ullensvang | 3229,90 |
| 13. | Rendalen | 3179,51

  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 14. | Vinje | 3105,83 |
| 15. | Trysil | 3014,42 |
| 16. | Lierne | 2961,71 |
| 17. | Luster | 2706,34 |
| 18. | Bardu | 2703,89 |
| 19. | Hammerfest | 2693,05 |
| 20. | Hattfjelldal | 2684,32 |
| 21. | Tromsø | 2520,81 |
| 22. | Nore og Uvdal | 2502,15 |
| 23. | Snåsa | 2342,66 |
| 24. | Oppdal | 2274,12 |
| 25. | Lesja | 2259,50 |
| 26. | Saltdal | 2216,18

  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 27. | Sunnfjord | 2208,13 |
| 28. | Engerdal | 2196,56 |
| 29. | Stor-Elvdal | 2165,78 |
| 30. | Namsos | 2132,37 |
| 31. | Steinkjer | 2122,08 |
| 32. | Kvænangen | 2109,31 |
| 33. | Skjåk | 2075,53 |
| 34. | Tinn | 2045,13 |
| 35. | Voss | 2041,97 |
| 36. | Hamarøy | 2020,45 |
| 37. | Grane | 2004,15 |
| 38. | Lom | 1968,54 |
| 39. | Røros | 1956,55

  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 40. | Senja | 1955,03 |
| 41. | Vefsn | 1929,39 |
| 42. | Orkland | 1906,28 |
| 43. | Tynset | 1880,32 |
| 44. | Midtre Gauldal | 1860,52 |
| 45. | Hol | 1854,54 |
| 46. | Suldal | 1736,65 |
| 47. | Sunndal | 1713,36 |
| 48. | Sørfold | 1637,43 |
| 49. | Hemnes | 1589,50 |
| 50. | Røyrvik | 1584,76 |
| 51. | Ringerike | 1555,12 |
| 52. | Sirdal | 1554,27

  |

 | 
    
 | 
    
 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** Brønnøysundregistrene **·** MusicBrainz
 |