recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Hovedinngangen til Stevneplassen.  Foto: Bitjungle 
**Stevneplassen i Skien** er et 58 000 m² stort parkområde som ligger i bydelen Falkum. Området brukes til sirkus, messer, markeder, utstillinger, stevner, konserter og festivaler. Det er en rekke bygninger på området, slik at 8000 m² er under tak. Det mest kjente og tradisjonsrike arrangementet på Stevneplassen er Handelsstevnet, som ble arrangert siste uka i august hvert år frem til 2011.

Under andre verdenskrig var det om lag 5000 tyske soldater i Skien, og Stevneplassen var en av de områdene i byen som ble brukt til forlegning. Tyskerne bygde da flere brakker og en ridehall, og disse bygningene er i dag i bruk som utstillingshaller.

På Stevneplassen står også Wilhelm Rasmussens statuer av Dag Eilivsson og Gregorius Dagsson, laget i 1958.

I tillegg holder fotballpuben Fort Falkum til her, som er et samlingssted for supportere av fotballklubben Odds Ballklubb i forbindelse med hjemme- og bortekamper.

Referanser
----------

1. ↑  Tor Kjetil Gardåsen (2003). *Best i vest - Falkum*. Skien: Genius forlag. ISBN 82-91645-14-0.
2. ↑  «Fort Falkum». *www.oddrane.no*. Besøkt 23. august 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Stevneplassen AS
**Kromosom 10** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 10 er det tiende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 134 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 10 står for mellom 4% og 4,5% av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 10 inneholder omtrent 1450 gen.

Viktige gen
-----------

* CDH23
* CXCL12
* PTEN

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Aperts syndrom
* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Pfeiffer syndrom
* Usher syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
Portugisisk emblem for Gads stamme.
**Gad** (hebraisk: גד, «[God] Lykke») var i henhold til den hebraiske Bibelen (det gamle testamente) den første sønnen til patriarken Jakob med Silpa, og den syvende av Jakobs tolv sønner. Gad ble grunnlegger av den israelittiske stammen Gads stamme. En del bibelforskere mener at det er en opphavsmyte hvor Naftali er en eponymisk metafor som ga en etiologi for denne stammen i henhold til de andre i det israelittiske forbundet.

Etymologi
---------

Teksten i Tora argumenterer at navnet til Gad betyr «lykke/skjebne» på hebraisk, avledet fra et rotord som betyr «kutte/dele» i betydningen å dele ut; klassisk rabbinsk litteratur argumenterer at navnet var en profetisk referanse til manna (føden som ifølge Mosebøkene ble gitt fra Gud til jødene i ørkenen på mirakuløst vis). En del bibelforskere mistenker at det egentlig viser til en guddom som opprinnelig ble dyrket av stammen, den fellessemittiske skjebneguden Gad. Den semittiske guden ble i henhold til *Jesajaboken* fortsatt dyrket av bestemte hebreere på 500-tallet f.Kr.

Bibelske referanser
-------------------

Den bibelske fortellingen i *Første Mosebok* viser at Silpa, terne og slavinne, ble en faktisk hustru av Jakob, men det er ingenting som tyder på at hennes sosiale status endret seg. Hun var og ble Leas slavinne og hennes barn tilhørte ikke henne selv, men hennes herskerinne. En del bibelforskere har tatt det som indikasjon på at bibelforfatterne ikke oppfattet Gads stamme som ikke av fullstendig israelittisk opprinnelse. Bibelforskerne betrakter således Gad som et senere tillegg til det israelittiske forbundet, noe som indikeres ved Mesjastelen som tilsynelatende skiller mellom israelittene og Gads stamme. Gad er i henhold til denne teorien antatt opprinnelig å ha vært en nomadisk stamme nordpå som ved et tidspunkt bosatte seg i Kanaan lik andre stammer gjorde i omtrentlig samme tidsrom.

I henhold til klassisk rabbinsk litteratur ble Gad født på den 10. *hesjván*, den åttende måneden i det jødiske året, og levde til han ble 125 år (hvilket er et passende rundt tall), Disse kildene fortsetter ved å hevde, i motsetningen til hans andre brødre, at Josef ikke presenterte Gad til farao, ettersom Josef ikke ville at Gad skulle bli utpekt til en av faraos vakter, noe som er en indikasjon på at farao ville ha sett at Gad hadde stor fysisk styrke.

*Jasherboken* hevder at Gad giftet seg med en Uzith som skal ha vært datteren til Amuram, en etterkommer av Nakor.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  «Gad», Jewish Encyclopedia
2. ↑  *Peake's commentary on the Bible*
3. ↑  Nettbibelen: *Jesajaboken* 65:11[*død lenke*]: "... som dekker bord for Gad..."
4. ↑  Nettbibelen: *Første Mosebok* 30:9,11[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Kromosom 11Kromosom 11
**Kromosom 11** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 134 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 11 står for mellom 4 % og 4,5 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 11 inneholder omtrent 2100 gen.

Viktige gen
-----------

* HBB
* HMBS
* HRAS
* KCNQ1
* PAX6

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Brystkreft
* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Familiær middelhavsfeber
* Usher syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
Kromosom 15Kromosom 15
**Kromosom 15** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 100 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 15 står for mellom 3 % og 3,5 % av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 15 inneholder omtrent 1100 gen.

Viktige gen
-----------

* FAH
* RAD51
* UBE3A
* SLC24A5

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Brystkreft
* Marfans syndrom
* Prader-Willi syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Marlin Firearms Co.** er et amerikansk selskap som lager skytevåpen. De er særlig kjent for sine selvladende-, bøyle- og boltrifler. Selskapet ble opprettet i 1870, og lå i utgangspunktet i North Haven, Connecticut. De laget hagler, revolvere og derringere for det sivile markedet. Under første verdenskrig laget de maskingevær for det amerikanske forsvaret. Firmaet ligger i dag i Madison County (Nord-Carolina).

Fra begynnelsen av sin produksjon av bøylerifler ble Marlins våpen sett på som en «fattigmannsutgave» av de mer kjente Winchester bøylerifler. I 1980- og 1990-årene gikk de imidlertid forbi Wincester, og i dag er de fleste bøylerifler som selges laget av Marlin. Marlin-modellene har utkasteråpningen på siden, hvilket gjør det enklere å montere kikkertsikte på geværene. I 2000 kjøpte Marlin opp konkurrenten H&R Firearms, som laget enkeltskuddshagler. I 2007 ble Marlin kjøpt opp av Remington Arms, en del av Remington Outdoor Company. Remington produserte Marlins modeller på sine fabrikker i Kentucky og New York. I 2020 gikk Remington Outdoor Company konkurs, og Marlin ble kjøpt av Sturm, Ruger & Co..

Referanser
----------

1. ↑  «Remington to Acquire Marlin Firearms». Arkivert fra originalen 8. juli 2008.
2. ↑  S. P. Fjestad (mars 1992). *Blue Book of Gun Values, 13th Ed*. ISBN 0-9625943-4-2.
3. ↑  «Remington Auctioned Off to Seven Bidders in Bankruptcy Court». 28. september 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Antikkforretning i Paris
En **antikvitet** er etter norsk språkbruk en gjenstand som er minst hundre år gammel.

Begrepet antikvitet blir av historikere, brukt om saker fra antikken, med grense ca. ved renessansen. Når ting er svært gamle, bruker man i Norge like gjerne ordet oldsak, som betegner gjenstander en intuitivt synes er museumsting som viser historien fra steinalder og vikingtid og dermed arkeologiske.

Antikvitetshandel er et yrke som i Norge bare krever skraphandlerbevilling. Mange ting blir solgt der som går under tittelen «brukt». Enkelte ting har imidlertid stor verdi, og selges gjennom kvalifiserte firmaer, da gjerne i form av auksjoner. Slike firmaer har gjerne et kontaktnett som kan bekrefte autentisitet og forventet prisnivå. Dette gjelder ikke minst for brukskunst og kunstverker fra noen år tilbake.

Ifølge norsk lov er det forbudt å la visse ting av nasjonal og/eller historisk verdi ut av landet – og svært mange land har tilsvarende regler. Smugling er derfor blitt en del av Interpols arbeidsfelt. Fra tidligere tider har flere nåværende museumsdirektører arvet konflikter vedrørende retten til et betydelig antall gjenstander som ikke stammer fra vedkommende land.

Antikviteter er ofte så populære at det er blitt et eget yrke å lage forfalskninger. Kina har forøvrig funnet en særegen løsning på problemet, ved å lage perfekte kopier av antikviteter – og regler som gjør disse til «ekte» som en får lov å ta med hjem.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Antiques – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
Königsberger Klopse
**Königsberger Klopse**, også kalt **Soßklopse** eller **Kochklopse**, er en østprøyssisk spesialitet med kokte kjøttboller i hvit saus med kapers.

Retten tilberedes av hakkekjøtt (av enten kalvekjøtt eller okse- og svinekjøtt) med hakket spekesild eller ansjoser, løk, utbløtt franskbrød, egg og krydderier.

Den kuleformede massen kokes i saltvann (tilsatt eddik eller hvitvin) med løk, pepperkorn, allehånde og laurbær, hvorpå den siktede buljongen bindes med lys jevning, fløte og eggeplomme før det tilsettes sitronsaft og kapers. Retten serveres med kokte poteter eller ris og en syltet rødbete.

Ifølge en opinionsundersøkelse fra Forsa-instituttet i Tyskland har Königsberger Klopse med 93 prosent den største gjenkjennelighetsgrad blant tyske regionalretter.

Referanser
----------

1. ↑  Jakob Strobel y Serra (18. juni 2009). «www.regionale-küche». *Frankfurter Allgemeine*. Besøkt 11. april 2011.

Kilder
------

* «Königsberger Klopse» **(tysk)**. Petra Foede.
* Herrmann, F. Jürgen (2001). *Herings Lexikon der Küche*, 23. Haan-Gruiten ISBN 3-8057-0470-4: Fachbuchverlag Pfannenberg.
* Gorys, Erhard (1994–2002). *Das neue Küchenlexikon*. München ISBN 3-423-36245-6: Deutsches Taschenbuch-Verlag.
* Rose, Hans-Joachim (2007). *Die Küchenbibel. Enzyklopädie der Kulinaristik* Wiesbaden ISBN 978-3937963419: Tre Torri.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |
**Nanxi** (forenklet kinesisk: 南戏; tradisjonell kinesisk: 南戲; Wade-Giles: *Nan-hsi*; også kalt *Narm hei* (南戲), eller på kantonesisk *Naam4 hei3*) er en tidlig form av kinesisk drama, utviklet fra gamle former for miming, sang og dans på Songdynastiets tid på 1100-tallet. Navnet betyr *Sørlig drama*. Formen ble først utviklet i og rundt Wenzhou i Sør-Kina. Ifølge Mingtidsdramatikeren Xu Wei begynte *nanxi*stilen i keiser Guangzongs regjeringstid. Hans hovedstad var i Hangzhou, ikke veldig langt fra der *nanxi* skal ha oppstått.

Nanxi begynte ved kombinasjon av Song-skuespill med folkesang og ballader, med bruk av folkelig dagligtale. Sceneskiftene var hyppige.

På lignende måte som i vestlige operetter vekslet talte passasjer med vers (*qu*) til populære melodier. Profesjonelle skuespilletrupper fremførte *nanxi* i teakre som noen ganger kunne romme tusenvis av publikummere, ikke minst i riksthovedstaden Hangzhou. Nanxi utviklet seg senere til den mer komplekse dramatiske form kjent som chuanqi, og senere til kunqu, og dessuten var utgangspunkt for kantonesisk opera.

Nanxi hadde syv rolletyper, hvorav flere går igjen i senere former for kinesisk opera. *Sheng* (生, Shēng) er heroiske mannsroller, og *Dan* (旦, Dàn) heltinner. *Mo* (gamle menn), *Jing* (med bemalte ansikter), *Chou* (klovner), *Wai* og *Hou* (også kalt *Tie*) var mindre klart avgrensede typer. Rolletypene i senere former av kinesisk opera ble skarpere definert, men de lar seg se i tidligform i *nanxi*.

På grunn oa sitt direkte og tildels grove språk og likefrem litterære stil, ble ikke *nanxi* omtalt i samtidens historiografi og gikk i høy grad i glemmeboken blant de høylærdes forfatterskap etter midten av 1500-tallet. Av de svært mange *nanxi*syngespill som ble skapt, er det blitt overlevert til moderne tid bare 283 titler og 20 intakte tekster.

Referanser
----------

1. 1 2  Sun, Mei (1996). «Performances of Nanxi». *Asian Theatre Journal*. 13 (2): 141–166. JSTOR 1124523. doi:10.2307/1124523.

Litteratur
----------

* *Encyclopædia Britannica* 2006. Encyclopædia Britannica Premium Service. 19 January 2006 nanxi
* Cultures & Literatures of Asia — Cora Agatucci

Eksterne lenker
---------------

* Show Goes On 800 Years Later
* Brushing the dust off old scripts
* Cultures & Literatures of Asia

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Gyldendals Teaterleksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**L. Rødne & Sønner**, ofte kalt **Rødne**, er et av Norges største rederier innen hurtigbåttransport. Rederiet har hovedkontor på Sjernarøy i Rogaland.

Selskapet ble etablert i 1956 for å utføre lokal skoleskyss. Selskapet har med årene ekspandert og driver i dag rutetrafikk for Rogaland fylkeskommune og Hordaland fylkeskommune, ambulansebåter for Helse Stavanger, Helse Fonna og Helse Bergen. I tillegg leverer selskapet transporttjenester til Norled. Selskapet driver også med omfattende charter og turistvirksomhet på Lysefjorden. I tillegg har selskapet konsepter for teambuilding og firmaturer.

Ved Rødnes hovedkontor på Sjernarøy ligger også verkstedet som ivaretar vedlikeholdet av båtene. Selskapet har salgskontor i Stavanger og i Bergen – Rødne Fjord Cruise. Salgskontorene står for salg og markedsføring av båt- og opplevelsesturer i Stavanger og i Bergen. Rødne eier også restauranten Lysefjord-Helleren i Lysefjorden. Denne brukes til firmaturer, jubileum, dåp og bryllup.

Den lokale bussruten på Sjernarøy utføres også av selskapet.

Siden 1. januar 2021 har Rødne driftet det nye Ryfylkeferjesambandet fra Nedstrand. De drifter dette med ferjen M/F «Rygerfjell» fram til sommeren 2022.

Flåte
-----

Selskapets flåte består av en rekke båter som listes her.

* «Rygerprins»
* «Rygertroll»
* «Rygervakt»
* «Rygerfonn»
* «Rygerkongen»
* «Rygerdronningen»
* Rygerelektra
* «Rygerprinsessen»
* «Rygercruise»
* «Rygerfjord»
* «Rygerkatt»
* «Rygerdoktoren»
* Rygermedic
* «Rygerbuen»
* «Rygerfjell» (Også kalt Ryfylkets Svane)

Referanser
----------

1. ↑   rodne.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  .
3. 1 2  «Rødne Fjord Cruise». *Rødne Fjord Cruise*. 12.10.2016. Besøkt 12. oktober 2016.
4. ↑  «Bussrute Sjernarøy - Skole- og pendlerbuss». *Rødne Fjord Cruise*. Besøkt 25. august 2018.

Eksterne lenker
---------------

* L. Rødne & Sønner/

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
Barokkirken *St. Bartholomä* på Königssees vestbredd, i bakgrunnen *Watzmann*fjellet
**Königssee** er en innsjø i Berchtesgaden-Alpene helt sydøst i Tyskland (Bayern). Den ligger på 603 meter over havet, er opptil 189 meter dyp, har et areal på 5,2 km² og et tilsigsfelt på 136 km².

Königssees spektakulære skjønnhet skyldes de høye fjellveggene som omgir den fra tre sider. Den 7,5 km lange og mellom 1200 og 250 meter smale sjøen ligger mellom Watzmannmassivet i vest og Hagengebirge i øst (opptil 2713 resp. 2363 moh.). I syd ender den i Steinernes Meer (opptil 2655 moh.). På nordsiden ligger sjøens avløp, Königsseer Ache, som drenerer mot Salzach (og via Inn til Donau). Ved avløpet ligger det eneste tettstedet ved Königssee, som også heter *Königssee* og hører til kommunen Schönau am Königssee. Verdens første kunstfrosne bob- og akebane ble bygd der i 1968.

Königssee trafikkeres med el-båter, som frakter turister fra nordspissen til valfartskirken *St. Bartholomä* og til seteren *Saletalm*. St. Bartholomä ligger på en halvøy på Königssees vestre bredd.

Referanser
----------

1. ↑  «Deutsche Post Eisarena Königssee». *Berchtesgadener Land Tourismus*. Besøkt 6. januar 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames
 |
**Königlich Preußische Militäreisenbahn** var en jernbanestrekning mellom Berlin og Kummersdorf respektive Jüterbog.

Historie
--------

Den ble bygget etter den fransk-prøyssiske krig for å gi jernbanetroppene øvelsesmuligheter, etter at jernbanens strategiske betydning hadde vist seg svært viktig i den pågående krigen. Den militære jernbanen ble forvaltet av *Königliche Direction der Militäreisenbahn*.

Den 26. februar 1874 ble det gitt ordre til å bygge banen. Den 45,6 km lange strekningen fra *Berlin Militärbahnhof (Schöneberg)* til *Kummersdorf Schießplatz* kunne åpnes allerede 15. oktober 1875. Den løp frem til Zossen ca. 30 km parallelt med strekningen til Berlin-Dresdener Eisenbahngesellschaft og bøyet deretter av i sydvestlig retning. Den 1. mai 1897 ble den forlenget med ytterligere 25 km frem til *Jüterbog Militärbahnhof*.

Offentlig transport ble også tillatt på strekningen, mellom Berlin og Zossen imidlertid først fra 1. november 1888.

Pionéerstrekning for elektrifisering
------------------------------------

Til utprøvelse av elektrisk togdrift ble strekningen elektrifisert i en lengde på 33 km. mellom Berlin-Marienfelde og Zossen av det såkalte *Studiengesellschaft für elektrische Schnellbahnen*, som bestod av AEG, Königlich Preußische Eisenbahn-Verwaltung, og Siemens. 

1901 ble på denne strekningen første gang en hastighet over 160 km/t oppnådd, og 7. oktober 1903 første gang en toghastighet over 200 km/t. 27. oktober samme år stilte AEGs forsøkstog med 210,2 km/t enda en verdensrekord.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
*Annen betydning: Britomartis (sommerfugl)*

Minos og Britomartis. Limoges ca 1600
**Britomartis** (gresk: Βριτόμαρτις, *søte jomfru*) er i gresk mytologi en kretensisk nymfe eller gudinne, datter til Zevs og Karme. Hun var en oreade, en gudinne for fjellene og jakten, og ble stort sett dyrket på Kreta. Ellers i Hellas ble hun i stor grad assosiert med Artemis eller Afaia. Hun er også kjent som *Diktynna* (gresk: Δίκτυννα) etter det greske *diktys* = fiskennett.

Hun er også assosiert med modergudinnen («Moder Jord») i den tidligere minoiske mytologien, men det er ingen arkeologiske bevis som underbygger dette.

I mytologien
------------

Britomartis var ofte avbildet på kretiske mynter, enten som seg selv eller som Diktynna, gudinnen av fjellet Dikte som var Zevs’ fødested. Som Diktynna var hun avbildet som en bevinget gudinne med menneskeansikt, stående på sitt fjell med et dyr i hver arm, som en Potnia Theron, den minoiske herskerinnen over dyrene.

Ifølge en hymne til Artemis, skrevet av poeten Kallimakhos (200-tallet f.Kr.) skal Britomartis ha blitt jaget og forfulgt i ni måneder av den forelskede kong Minos. Til slutt kastet hun seg i sin fortvilelse fra fjellet Dikte i havet men falt ned i et fiskegarn og ble reddet av fiskere som satte henne i land på det greske fastlandet. Dette skal ha gitt opphav til navnet *Diktynna* etter det greske *diktys* som betyr fiskegarn. Historieskriveren Diodorus Siculus, som levde noe senere, har avvist hele denne historien. «… for det er ikke sannsynlig at gudinnen noen gang skulle ha kommet i en så hjelpeløs situasjon at hun ville trenge hjelp fra vanlige mennesker, hun, som er datter av den mektigste av guder.»

Geografen Strabon hevdet at hun ble hyllet som Diktynna bare i de vestlige deler av Kreta, i Kydonia-provinsen, hvor det var et *Diktynnaion*, et tempel for Diktynna.

Referanser
----------

1. ↑  Pausanias 2.30.3
2. ↑  Diodorus Siculus 5.76.3

Kilder
------

* Pausanias. «Description of Greece». Perseus.
* Diodorus Siculus. «Library of History». Theoi.com.
* Carlquist, Gunnar, red. (1939). *Svensk uppslagsbok. Bd 4*. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. s. 1182.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** LCCN
 |
**Kromann Reumert** er Danmarks største advokatfirma med ca. 600 medarbeidere, hvorav ca. 320 er jurister (advokater eller advokatfullmektiger). Firmaet har kontorer i København, Århus, London og Brussel.

Kromann Reumert ble dannet i 2000 gjennom en fusjon av Kromann & Münter samt Reumert & Partnere. Kromann & Münter var resultatet av en tidligere fusjon mellom to københavnske firmaer, Kromann, Nørregaard Friis og Erik Münter. I begynnelsen av 1990-årene fusjonerte Kromann & Münter med det århusianske firmaet Storm Mortensen og ble dermed innehaver av Jyllands største advokatfirma.

Firmaet henvender seg primært til bedriftskunder og har spesialavdelinger innen alle områder av forretningsjus.

Referanser
----------

1. ↑  *Legal 500*s oversigt over de 25 største danske advokatvirksomheder
2. ↑  «"Om Kromann Reumert" – Kromann Reumerts hjemmeside». Arkivert fra originalen 21. november 2013. Besøkt 19. juni 2016.
3. ↑  "Kontakt" – Kromann Reumerts hjemmeside Arkivert 21. juli 2013 hos Wayback Machine.
4. ↑  "Vi dækker 24 juridiske specialeområder" – Kromann Reumerts hjemmeside Arkivert 10. desember 2013 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kromann Reumert, Copenhagen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Kromann Reumerts hjemmeside: www.kromannreumert.com

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Christian Fredrik Maximilian «Fritz» Staib** (født 10. februar 1892 i Oslo, død 16. mai 1956) var en norsk seiler som deltok i OL 1912 i Stockholm. 

Staib ble olympisk mester med den norske båten «Magda IX» som vant 12-metersklassen. Mannskapet besto av Staib, Nils Bertelsen, Johan Anker, Eilert Falch-Lund, Halfdan Hansen, Arnfinn Heje, Magnus Konow, Alfred Larsen, Petter Larsen og Carl Thaulow. Det var tre båter i 12-metersklassen, en svensk, en finsk og en norsk. «Magda IX» vant begge seilasene som ble avviklet 20. og 21. juli utenfor kysten ved Nynäshamn. Den svenske båten «Erna Signe» kom på andreplass og den finske «Heatherbell» tok bronse etter å ha kommet sist i begge seilasene.

OL-medaljer
-----------

* 1912 Sveriges flagg Stockholm - Gull **Gull** i seiling, klasse 12 meter

Eksterne lenker
---------------

* (en) Christian Staib – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Christian Staib – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Christian Staib – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
Provinsen Yunnan, med fylket Ludian (rosa) i byprefekturet Zhaotong (gult)
**Jordskjelvet i Ludian i 2014** rammet fylket Ludian nord i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina, med en momentmagnitude på 6,1 den 3. august. Det ble drept minst 589 mennesker og over 2 000 ble skadet og tre er savnet. Over 80 000 hus ble ødelagt og 124 000 skadet.

Ifølge United States Geological Survey fant jordskjelvet sted 11 km nordvest for Wenping (文屏), klokken 16.30 lokal tid (08.30 UTC).

Skjelvet utløste en del av den spenningen som bygger seg opp mellom den indoaustralske kontinentalplate og den eurasiske kontinentalplate.

Ludian ligger i en utløper av provinsen Yunnan mellom provinsene Sichuan og Guizhou, og ble da - skjønt vesentlig svakere - merket også der.

Referanser
----------

1. ↑  «M6.1 – 11km WNW of Wenping, China». United States Geological Survey. 3. august 2014. Besøkt 3. august 2014.
2. 1 2  Dødstallene stiger etter skjelvet, nrk.no 6. august 2014, besøkt 6.august 2014
3. ↑  «Earthquake kills 26 in south-west China». BBC News. 3. august 2014. Besøkt 3. august 2014.
4. ↑  «China quake death toll rises to 381, over 1,800 injured – state media». Russia Today. 4. august 2014. Besøkt 4. august 2014.
5. ↑  «At least 175 dead after quake hits southwest China». Reuters. Arkivert fra originalen 6. august 2014. Besøkt 3. august 2014.
6. ↑  «Earthquake killed 398 people and more than 1.800 were injured». BBC News. 4. august 2014. Besøkt 4. august 2014.
**Kromosom 17** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 81 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 17 står for omtrent 2,5 % av den totale mengden DNA i cellene. Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 17 inneholder omtrent 1600 gen.

Viktige gen
-----------

* ACADVL
* ASPA
* BRCA1
* COL1A1

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Brystkreft
* Usher syndrom

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
I bakgrunnen restene av den katolske kirke i Loon.

**Jordskjelvet på Bohol i 2013** var et kraftig jordskjelv på 7,2 momentmagnitudes styrke som rammet den sentrale del av landsdelen Visayas på Filippinene den 15. oktober 2013. Det forvoldte store materielle skader, og mange menneskeliv gikk tapt. Det ble i tiden etter registrert over 12.000 etterskjelv, hvorav ett hadde en styrke på 5,5. Filippinske myndigheter meldte om 186 dødsfall og 583 skadede, de aller fleste på Bohol.

Episenter var i kommunen Sagbayan i øyprovinsen Bohol, på en dybde av 12 kilometer. Dette var altså godt inne på land, og noen tsunamifare forelå ikke.

Mer enn 3,4 millioner mennesker ble berørt av skjelvet. Mange bor ute, i telt som er satt opp midlertidig, av frykt for etterskjelv eller fordi de mistet husene sine i jordskjelvet.

Jordskjelvet rammet kl 08.12 lokal tid om morgenen, og stod på i et halvt minutt. Skjelvet ble følt mest intenst på Bohol og på naboøya Cebu med millionbyen Cebu City, og i øyprovinsen Siquijor. Bygninger falt sammen og panikk brøt ut mange steder i disse provinsene. Filippinene er et overveiende katolsk land, men på grunn av den muslimske minoritet er skolene og en del andre virksomheter stengt på Id al-adha-festdagen. At Jordskjelvet skjedde på en dag med skolefri kan ha skånet mange fra sammenstyrtende skolebygninger.

På Cebu ble Cebu Doctors' University Hospital og St. Vincent's Hospital skadet, likeså Capitolbygningen og et stort marked. Også mange gamle kirker fra den spanske kolonitiden i Bohol og Cebu ble skadet eller ødelagt. Kirken i Loon fra 1850, øyas største kirke, ble helt jevnet med jorden. De enda eldre kirkene i Loboc og i Baclayon (fra 1724) ble delvis ødelagt. I Cebu City brøt klokketårnet til Basilica Minore del Santo Niño (1739) sammen.

Den forrige store jordskjelv som rammet Bohol var i februar 1990, og det hadde en styrke på MW = 6,8.

De materielle skader var meget store, med mange skadede og husløse. Blant de overlevende var en 48 gammel nordmann som hadde ligget i et sammenrast hus i Clarin i flere dager.

* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  «M7.1 - 2km NE of Catigbian, Philippines». *United States Geological Survey*. 15. oktober 2013. Besøkt 15. oktober 2013.
2. ↑  Nordmann (48) funnet i live i husruiner: Familien: - Lykkelige over at det har gått bra, Skal ha ligget fastklemt i to dager etter at jordskjelv knuste boligen, VGs nettutgave 23. oktober 2013
**Christian Gerhard Ameln Sundt** (*C. Sundt*) (født 1. juli 1816 i Bergen, død 26. februar 1901 i Bergen) var en norsk forretningsmann, skipsreder og filantrop. Arnljot Strømme Svendsen beskriver ham i *Norsk biografisk leksikon* som «Bergens fremste selvgjorte rikmann, mangfoldige samfunnsstøtte, utrettelige velgjører og ukronede overhode» i siste halvdel av 1800-tallet.

Sundt bygget opp en stor formue som handelsmann, og begynte etterhvert som privatbankier og investerte store deler av formuen i skipsfarten. Bl.a. var han en av eierne av Det Bergenske Dampskibsselskab og direktør i den første Amerikalinjen (1871). Han donerte store beløp til sosiale, kulturelle og vitenskapelige formål.

C. Sundts gate på Strandsiden i Bergen er oppkalt etter ham (1903). Han var kommandør av 1. klasse av St. Olavs Orden (1901), ridder av Dannebrogordenen og av Nordstjerneordenen. Departementet innstilte ham i 1901 til Borgerdådsmedaljen i gull, som første bergenser, men han døde før saken nådde statsråd.

Christian Sundt var tremenning til Eilert Sundt og morfar til Christian Smit.

Referanser
----------

1. 1 2   oppført som Christian Gerhard Ameln Sundt, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Norsk biografisk leksikon

Se også
-------

* Sundt varemagasin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Kromosom 16** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 90 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 16 står for omtrent 3% av den totale mengden DNA i cellene. Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 16 inneholder omtrent 1 100 gen.

Viktige gen
-----------

* ABCC6
* ACSF3
* CCL17
* CCL22
* CX3CL1
* MLYCD

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
-------------------------------------------

* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Crohns sykdom
* Familiær middelhavsfeber
* Kombinert malonsyre og metylmalonsyreuri (CMAMMA)

Eksterne lenker
---------------

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes


| Menneskets kromosomer |
| --- |
| {1}
{2}
{3}
{4}
{5}
{6}
{7}
{8}
{9}
{10}
{11}
{12}
{13}
{14}
{15}
{16}
{17}
{18}
{19}
{20}
{21}
{22}
{X}
{Y} |
Jordskjelvet ved Java 2006 og beslektede hendelser.
**Jordskjelvet ved Java 2006** ble utløst klokka 05.54 lokal tid 27. mai 2006 (22.53 UTC 26. mai) i Indiahavet cirka 25 km sør-sørvest for byen Yogyakarta på det sentrale Java i Indonesia. Jakartas meteorologi- og geofysikkbyrå har anslått at episenteret var rundt 37 km sør for Yogyakarta, 33 km under havbunnen. Foreløpige beregninger har anslått jordskjelvets momentmagnitude til 6,2. Det er rapportert om over 5 800 drepte og over 20 000 skadde. Jordskjelvet forårsaket ingen tsunami.

Ifølge politiet er elektrisitet- og telefonlinjer i mange områder ute av bedrift. Flyplassen Yogyakarta Adisutjipto ble stengt, på en av terminalene brøt taket sammen. Landingsbanen ble skadet.

Det viktige hinduistiske tempelanlegget Prambanan ble skadet, mens det også verdenskjente buddhistiske tempelanlegget Borobudur, som ligger noe lenger vest i det berørte området, synes å ha kommet fra jordskjelvet uten noen skader.

Den aktive vulkanen Merapi ligger i det rammede område, og denne vulkanen hadde hatt en sterkere røykutvikling i den senere tid. Det meldes at denne aktiviteten ble mer intens etter jordskjelvet. Men vulkanens aktivitet og jordskjelvet trenger ikke å være direkte tilknyttet hverandre.

Referanser
----------

1. ↑  *Hindustan Times* Arkivert 29. mai 2006 hos Wayback Machine.
2. ↑  Foreløpig USGS-rapport
3. ↑  *Aftenposten*
4. ↑  NOS.nl Tekst-tv

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Krokvatnet** er en innsjø i Aure kommune på Nordmøre i Møre og Romsdal. Den er det nest største vatnet på Ertvågsøya, etter Vinsternesvatnet. Det ligger nord for Bergefjellet (595 moh.) og nordvest for Arasvikfjellet (477 moh.). Området ligger på den sør/sørvestlige delen av øya. Innsjøens vannspeil ligger på (253 moh.). Innsjøen har utløp i nord via en smal og trang forbindelse med Litlevatnet. Herfra renner Inner Sagelva mot øst ned til Skausetvatnet (31 moh.) og Vågoselva videre til Vågosen / Arasvika.

Nordvest i vatnet ligger bukta og myrområdet Kjeilen. Omtrent midt i vatnet ligger Krokvassholmen. Ifølge lokale kilder skal Krokvatnet være over 60 meter dypt. Området rundt innsjøen har uberørt og gammel furuskog; og ble fredet som naturreservat i 1999. Det har vært planer om å demme opp Krokvatnet, i forbindelse med lokal kraftforsyning.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 27. august 2017

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Könskriget*** (norsk: «Kjønnskrigen») er en svensk dokumentar i to deler, hver på en time, skapt av journalisten Evin Rubar. Dokumentaren handler om det Rubar omtaler som ekstremfeminisme og dens innflytelse i svensk politikk, og fokuserte særlig på den svenske krisesenterbevegelsen ROKS, den senere oppløste organisasjonen Bellas vänner, tidligere likestillingsminister og visestatsminister Margareta Winberg og professor Eva Lundgren. Dokumentaren ble produsert av Nordisk Film og sendt i programserien *Dokument inifrån* på Sveriges Television i 2005 (15. og 22. mai). Dokumentaren førte til betydelig debatt i Sverige og Norge.

Den første delen av dokumentaren ble felt for partiskhet av Granskningsnämnden för radio och TV i mars 2006. Rubar klaget avgjørelsen inn for Justitieombudsmannen og beskyldte nemdlederen, Lena Adelsohn Liljeroth (Moderaterna), for å være partisk fordi hun på 80-tallet hadde hatt befatning med krisesenterbevegelsen. Justitieombudsmannen avviste klagen fra Rubar og avgjørelsen fra granskningsnemnda ble dermed stående.

Til tross for at dokumentaren ble felt for uhederlighet av den statlige granskningsnemnda, fikk Rubar både journalistprisen Kristallen og SVTs likestillingspris for den.

Se også
-------

* Misandri

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 27. september 2007. Besøkt 15. juni 2013.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 22. mars 2006. Besøkt 31. mai 2010.

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Könskriget del 1
* (sv) Könskriget del 2
* (en) *Könskriget* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Köln Bonn lufthavn - «Konrad Adenauer»** er en internasjonal lufthavn i Köln, Nordrhein-Westfalen i Tyskland. Lufthavnen ble grunnlagt i 1950, og i 1994 oppkalt etter Konrad Adenauer, Tysklands første forbundskansler.

Historie
--------

Den første flystripen på stedet ble lagt i 1938. Tidligere hadde flytrafikken til området foregått fra Flughafen Butzweilerhof, nordvest for Köln.

Dagens lufthavn ble grunnlagt i 1950. Byene Köln og Bonn fikk en ettårig lisens fra de britiske okkupasjonsmyndighetene (Civil Aviation Board, British Element) til å drive luftfartsvirksomhet. Rettighetene ble overdratt til Flughafen Köln-Bonner Flughafen Wahn GmbH zu Pors. Virksomheten kom i gang i september 1950.

Ett år senere ble virksomheten igjen overtatt av de britiske okkupasjonsmyndighetene. Den sivile luftfart kunne imidlertid gjennomføres uhindret fra og med 1957. Passasjerantallet var da ca. 300 000 per år. I 1958 ble lufthavnen vedtatt utbygget til internasjonal trafikk.

Bonn var inntil 1990 Tysklands foreløpige hovedstad. Som følge av dette ankom en rekke utenlandske statsoverhoder denne lufthavnen, når det skulle på statsbesøk i daværende Vest-Tyskland. Den amerikanske president Dwight D. Eisenhower besøkte lufthavnen i 1959. I 1962 ankom president Charles de Gaulle, sammen med Tysklands president Heinrich Lübke og i 1963 kom president John F. Kennedy til lufthavnen, sammen med Tysklands forbundskansler Konrad Adenauer.

Astronautene Neil Armstrong, Michael Collins og Edwin Aldrin landet på flyplassen i 1969. I pinsen 1983 besøkte en NASA-delegasjon lufthavnen med romfergen Entreprise, montert på ryggen av en Boeing 747. Under landingen var 300 000 tilskuere tilstede.

I 1994 fikk lufthavnen navnet Flughafen Köln/Bonn - «Konrad Adenauer», oppkalt etter Tysklands første forbundskansler.

* Lufthavner i Nordrhein-Westfalen.Lufthavner i Nordrhein-Westfalen.
* President Kennedy og forbundskansler Adenauer på flyplassen i 1963.President Kennedy og forbundskansler Adenauer på flyplassen i 1963.
* Enterprise i 1983.Enterprise i 1983.
* Jernbanestasjonen i lufthavnen.Jernbanestasjonen i lufthavnen.
* LogoLogo

Referanser
----------

1. ↑  GmbH, Flughafen Köln/Bonn. «Daten & Fakten» **(tysk)**. Besøkt 27. september 2017.
2. ↑  «1910 Geschichte der Kölner Luftfahrt». *www.butzweilerhof.com*. Besøkt 27. september 2017.
3. 1 2 3 4 5  GmbH, Flughafen Köln/Bonn. «Historische Meilensteine» **(tysk)**. Besøkt 27. september 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Cologne Bonn Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Flughafen Köln/Bonn – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames
 |

Portal: Tyskland
***Kölner Zeitschrift für Soziologie und Sozialpsychologie*** er et akademisk tidsskrift innen sosiologi og sosialpsykologi, og det mest innflytelsesrike tyskspråklige tidsskrift innen sosiologi.

Tidsskriftet ble etablert i 1921 av Leopold von Wiese som *Kölner Vierteljahreshefte für Soziologie* og etter et opphold gjenopplivet av ham under navnet *Kölner Zeitschrift für Soziologie* i 1948. René König, som etterfulgte Wiese som professor, utvidet tidsskriftets faglige fokus til også å omfatte sosialpsykologi og tidsskriftet fikk sitt nåværende navn i 1954. König redigerte tidsskriftet til 1985.

Tidsskriftet er kjent for sitt fokus på empirisk samfunnsforskning, både kvalitativ og kvantitativ. Mange av de teoretiske artiklene publisert av tidsskriftet står i tradisjonen til Max Webers *fortolkende sosiologi*. Noen av bidragsyterne til tidsskriftet er Ulrich Beck, Ralf Dahrendorf, Rainer M. Lepsius, Niklas Luhmann, Karl Mannheim, Elisabeth Noelle-Neumann, Claus Offe, Pitirim A. Sorokin, Piotr Sztompka, Friedrich H. Tenbruck, Ferdinand Tönnies og William J. Wilson.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISSN **·** ISSN
 |
*Bydels-Buddha er skrevet av* Hanif Kureishi
***Bydels-Buddha*** er en roman av den britiske forfatteren Hanif Kureishi. Den ble utgitt første gang i Storbritannia i 1990 (*The Buddha of Suburbia*). Norsk oversettelse ved Inger Gjelsvik kom i 1991 på Cappelen. Boken utgjorde gjennombruddet til Kureishi som romanforfatter, er oversatt til 20 språk. Kureishi vant med *Bydels-Buddha* prisen Whitbread award for beste debut. BBC har laget en dramaserie i fire deler av boken, med soundtrack av David Bowie.

*Bydels-Buddha* antas å delvis være en nøkkelroman for Kureishi. Den tar utgangspunkt i livet til en ungdom med indisk far og engelsk mor i forstedene syd for London. Med et lett, muntlig språk og en episodisk fortellerstil beskrives hovedpersonen, England, innvandrerbefolkningen, rasisme, autentisitetens illusjon og de unges lengsel etter å komme seg ut av forstedene og inn i byen.

Referanser
----------

1. ↑  Oppslag på den norske utgaven i *Biblioteksøk* fra Nasjonalbiblioteket
2. ↑  «Hanif Kureishi scoops PEN Pinter prize» av Alison Flood i *The Guardian* 17. september 2010

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | OCLC **·** OCLC
 |
**Arthur MacManus** (født 1889, død 1927) var en skotsk fagforeningsmann og kommunistisk politiker. 

MacManus ble med i De Leonist Socialist Labour Party (SLP). Han var arbeidstaker hos Red Clydeside, men ble sparket derfra i april 1911 etter en mislykket streik. 

Hans og SLPs motstand mot den første verdenskrig, gjorde at MacManus ble arrestert i 1915 på et møte i George Square i Glasgow, der han skulle snakke om innføringen av verneplikt. 

Etter oktoberrevolusjonen i Russland i 1917, ble han en forkjemper for et forent kommunistisk parti, også i Storbritannia. Han var et fremtredende medlem av Communist Party of Great Britain som var blitt dannet i 1920. Han rakk bare å være medlem av det britiske kommunistpartiet i cirka 7 år før han døde, bare 38 år gammel i 1927.

Kilder
------

* Om Arthur MacManus i spartacus-educational.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Gazetteer for Scotland **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
Elevasjon av hostien
Elevasjon av kalken
**Elevasjon** i den katolske kirkes messeliturgi innebærer at presten ved nattverdsfeiringen rett etter konsekrasjonen løfter opp hostien og kalken for menighetens skue og tilbedelse.

Den liturgiske skikk er første gang bevitnet ved en bestemmelse gitt av biskopen av Paris, Odo de Sully (1196–1208).

Elevasjonen forutsetter troen på at brødet og vinen i er blitt forvandlet til Kristi legeme og blod og derfor er formål for tilbedelse. Innen de reformatoriske trossamfunn er derfor elevasjonen blitt avskaffet - skjønt i alle fall de lutherske kirker tildels har en nattverdstelogi som ligner på den katolske. Den er imidlertid kommet tilbake innen Svenska kyrkan på 1900-tallet.

Litteratur
----------

* Peter Browe: *Die Elevation in der Messe*. In: *Jahrbuch für Liturgiewissenschaft*. Nr. 9, 1929, 20–66.
* Rudolf Flotzinger: «Elevationsmusik» i *Oesterreichisches Musiklexikon*. Onlineutgaven, Wien 2002 ff. ISBN 3-7001-3077-5.
* Hans Bernhard Meyer: *Die Elevation im deutschen Mittelalter und bei Luther*. In: *Zeitschrift für katholische Theologie*. Nr. 85, 1963, 162–217.
* Otto Nussbaum: *Die Aufbewahrung der Eucharistie* (= *Theophaneia*. Bd. 29). Hanstein, Bonn 1979, 125–139.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Arthur Knautz** (født 20. mars 1911 i Daaden i Westerwald i Tyskland, død 6. august 1943) var en tysk håndballspiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.

Knautz ble olympisk mester i håndball under OL 1936 i Berlin. Han var med på det tyske laget som vant håndballturneringen. Det var første gang håndball var olympisk sport. Seks lag deltok i turneringen som ble avviklet i perioden 6. til 14. august. Tyskland vant alle sine fem kamper, i finalerunden beseiret de Ungarn med 19-6, Sveits med 16-6 og Østerrike med 10-6. Knautz spilte to kamper i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin – Gull **Gull** i håndball (Tyskland)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Arthur Knautz – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Arthur Knautz – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Arthur Knautz – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |
Königliches Schauspielhaus
**Königliches Schauspielhaus** (*det kongelige teatret*) er en bygning på Gendarmenmarkt i Berlin, oppført mellom 1818 og 1821 av arkitekten Karl Friedrich Schinkel. Den erstattet Carl Gotthard Langhans' tidligere *National-Theater*, som brant ned få år etter at det ble ferdigstilt. På stedet hvor det hadde stått hadde det fra slutten av 1700-tallet vært et lite fransk komedieteater.

Königliches Schauspielhaus regnes som en av Schinkels viktigste bygninger. Den indre utførelsen samt den ytre utsmykning med tallrike skulpturer stammer fra Christian Friedrich Tieck og Balthasar Jacob Rathgeber. 

Fra åpningen i 1821 frem til slutten av annen verdenskrig var det sete for Preußisches Staatstheater Berlin. Siden 1984 brukes det som konserthus under navnet *Konzerthaus Berlin*. Dets husorkester er siden 1994 Konzerthausorchester Berlin, og det er årlig 550 konserter eller andre arrangementer i huset.

Uroppførelser (utvalg)
----------------------

* 1799 – Die Piccolomini av Friedrich Schiller (i forgjengerbygningen: *Det franske komedieteatret*)
* 1799 – Wallensteins Tod av Friedrich Schiller (i forgjengerbygningen: *Det franske komedieteatret*)
* 1802 – Die Kreuzfahrer av August von Kotzebue (i forgjengerbygningen: *Nationaltheater*)
* 1816 – operaen Undine av E. T. A. Hoffmann (i forgjengerbygningen: *Nationaltheater*)
* 18. juni 1821 – operaen Der Freischütz av Carl Maria von Weber ved innvielsen av den nye bygningen
* 25. april 1876 – Penthesilea av Heinrich von Kleist
* 15. november 1941 – Iphigenie in Delphi av Gerhart Hauptmann

Den 25. desember 1989, som var året for Tysklands gjenforening, dirigerte Leonard Bernstein Ludwig van Beethovens 9. symfoni. Symfonien inneholder blant annet den kjente An die Freude (Ode til gleden).

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Konzerthaus Berlin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Konzerthaus Berlin – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Konserthusets hjemmeside

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC
 |

Portal: Tyskland