**Julen Kerman Madariaga Agirre** (født 11. oktober 1932 i Bilbao, Bizkaia i Spania, død 6. april 2021) var en baskisk advokat og politiker. Han var en av grunnleggerne av den væpnede baskiske separatistbevegelsen ETA.

Liv og virke
------------

Fra 1952 var Madariaga en del av et lite miljø av baskiske intellektuelle som møttes i hemmelighet og diskuterte politikk. De unge baskerne var desillusjonert over det de så på som handlingslammelse i Det baskiske nasjonalistpartiet. I 1953 var Madariaga delaktig i stiftelsen av Ekin, forløperen til ETA, sammen med blant andre Txillardegi, Eneko Irigarai og José María Benito del Valle. I ETAs første år var han leder av bevegelsens politiske front.

### I ETA-ledelsen

Da politiet rullet opp ETA for første gang i 1961, ble mesteparten av ledelsen arrestert. Mens han var i politiets varetekt ble Madariaga torturert av politimannen Melitón Manzanas. Det vakte derfor en viss oppsikt da Manzanas, en kjent torturist fra Franco-tiden, i 2001 ble den første mottakeren av utmerkelsen Medalla de Oro al Mérito Civil.

Etter et kort opphold i fengsel flyktet Madariaga sammen med den øvrige ETA-ledelsen over grensen til fransk Baskerland. I oktober 1964 ble gruppen utvist fra Frankrike, etter at myndighetene fant våpen og falske papirer i et kontor de disponerte. Gruppen fortsatte sitt eksil i Belgia. Avstanden til Baskerland gjorde imidlertid at Ekin-gruppen gradvis mistet den politiske kontrollen over organisasjonen.

På begynnelsen av 1970-tallet trakk han seg fra ledelsen av ETA, men fortsatte som medlem. Innen ETA tilhørte Madariaga retningen som sverget til såkalt *tredjeverdenisme* eller *revolusjonær nasjonalisme*, inspirert av blant andre den kinesiske revolusjonslederen Mao Tse-tung og den algeriske legen og marxisten Franz Fanon.

### Oppgjør med væpnet kamp

Etter nok en gang å ha flyktet til fransk Baskerland, fikk Madariaga fransk statsborgerskap i 1986. I 1989 ble han arrestert og dømt til fire års fengsel for samarbeid med ETA. Etter at han ble løslatt i 1991 vendte han tilbake til sitt opprinnelige yrke som advokat i Bilbao.

Fra 1988 oppfordret Madariaga til en sivil og ikke-voldelig løsning på konflikten i Baskerland. I 1995 meldte Madariaga seg ut av Herri Batasuna etter at ETA tok livet av Partido Popular-politikeren Gregorio Ordóñez. Senere ble han medlem av, og stilte til valg for, det pasifistiske baskiske nasjonalistpartiet Aralar.

I juni 2006 ble han arrestert og siktet for utpressing av forretningsfolk på vegne av ETA. Siktelsen ble droppet kort tid senere.

I kulturen
----------

Madariaga har medvirket i en rekke dokumentarfilmer om ETAs funksjon i spansk historie, deriblant *Polifonia basca* (2017), *Los que quisieron mater a Franco* (2006) og den prisbelønte *La pelota vasca. La piel contra la piedra* (2003).

Bibliografi
-----------

* *Egiari zor* (Erein, 2014) ISBN 978-84-9746-893-0

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   fichier des personnes décédées, deces.matchid.io, besøkt 16. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.ccma.cat[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.lemonde.fr[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Robert P. Clark (1984). *The Basque Insurgents* **(engelsk)**. Wisconsin: University of Wisconsin Press. s. 25. ISBN 0-299-09654-8.
5. ↑  Whitfield, Teresa (2014). *Endgame for ETA : Elusive Peace in the Basque Country* **(engelsk)**. London: Hurst & Company. s. 40-41. ISBN 978-1-84904-346-5.
6. ↑  Daniele Conversi (2000). *The Basques, the Catalans and Spain* **(engelsk)**. Reno og Las Vegas: University of Nevada Press. s. 88. ISBN 0-87417-362-0.
7. ↑  Iglesias, María Antonia (28. januar 2001). «Hablan las víctimas de Melitón Manzanas». El País. Besøkt 24. mars 2019.
8. ↑  Robert P. Clark (1984). *The Basque Insurgents* **(engelsk)**. Wisconsin: University of Wisconsin Press. s. 35-40. ISBN 0-299-09654-8.
9. ↑  «ETA-grunnlegger ut av Herri Batasuna». Arbeiderbladet. 2. februar 1995. Besøkt 24. mars 2019.
10. ↑  Knoop, Rachline Vibeke (25. september 2006). «Trusler fra ETA - Fredsforhandlingene i stå - Veteran ber om kompromiss». Aftenposten.  Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)
11. ↑  Selmer, Erik R. (25. mars 2004). «ETA-grunnlegger til Dagsavisen: Våpenhvile om kort tid». Dagsavisen.  Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)
12. ↑  Internet Movie Database: Julen de Madariaga

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** SUDOC
 |

Portal: Baskerland