**Clément Ader** (født 2. april 1841 i Muret, Haute Garonne, død 5. mars 1926) var en fransk ingeniør, først og fremst husket for sin pionervirksomhet innen luftfarten. 

Han var et elektrisk og mekanisk geni for sin tid. Ingeniøren Ader var oppfinner og innovatør innen en rekke områder. Til å begynne med studerte han til elektroingeniør, og i 1878 forbedret han telefonen, som nettopp var oppfunnet av Alexander Graham Bell.

Han etablerte det første telefonnettet i Paris i 1880. I 1881 oppfant han teatertelefonen hvor et system med to kanaler som gjorde at man kunne avlytte to kanaler samtidig og derved gi lytteren en ide om skuespillerens plassering på scenen. Dette var den aller første sending i stereofonisk lyd, og sendt fra en operaforestilling over en distanse på 3 km (1881. 

Patenttegninger av Clement Aders Eole.
Deretter vendte han seg mot mekanisk flukt og satset all sin tid og sine penger i resten av sine levedager på dette. Han brukte Louis Mouillards studier av fuglenes flukt til å konstruere sitt første fly 1886, la Éole. Det var et flaggemusliknende konstruksjon som brukte en lettvektsdampmaskin som han selv hadde funnet opp og konstruert, en firesyleinders motor som utviklet 20 hk (15kW). Maskinen veide ikke mer enn 3,5 kg og den drev en firebladet propell. 

Vingene, som hadde et spenn på 13,5 m, hadde krumme flater og veide tilsammen 350 kg. Den 9. oktober 1890 gjorde Ader et forsøk på å fly med la Éole], og lykkes å ta av og fly en distanse på ca. 50 m før flyet havarerte og ble ødelagt. Det var historien første selvdrevne flyvning. 

Etter at la Éole ble ødelagt, konstruerte Ader et fly han kalte Avion II (også henvist til som Zepyhr eller Éole II). 

De fleste kilder er samstemte om at arbeidet aldri ble fullført og ble forlatt til fordel for Avion III. Ader hevdet imidlertid senere i livet at han virkelig fløy Avion II i august 1892 over en distanse på 180 m i Satory. 

Clement Aders Avion No3 i flukt 1897.
Med støtte fra det franske krigsdepartementet utviklet og konstruerte Ader Avion III. Den minnet om en enorm flaggermus i silke og tre med et vingespenn på 14,5 m, og utstyrt med to firebladete, vridbare propeller som ble drevet av en dampmaskin på 30 hk (22 kW). Etter omfattende takseprøver forsøkte Ader å fly i Satory den 14. oktober 1897.

Noen vitner hevder at Avion rullet nedover rullebanen og lettet mot himmelen foran den offentlige kommisjonen og fløy en distanse på over 270 m, mens andre hevder at Avion II havarerte før den rakk å ta av.

Uansett lot kommisjonen seg ikke imponere og trakk støtten tilbake, men hemmeligholdt resultatet.

Etter at Wrightbrødrene hadde foretatt sin flyvning i 1903, frigjorde kommisjonen sin rapport om Aders flyvninger og erklærte at de hadde vært vellykkede.

Avion III
Aders fremgang tiltrakk seg krigsminister Charles de Freycinets oppmerksomhet.

Ader oppga det hele, særlig offentlige demonstrasjoer, og luftfartens far døde i all stillhet i Toulouse.

Hans Avion finnes fremdeles utstilt i Kunstindustrimuseet i Paris. Ikke-franske historikere bestrider ofte ethvert krav om å være den første som fløy, siden alle flyvningene endte med havari, mange var omdiskuterte, og Ader overdrev resultatene på sine eldre dager.

Ikke desto mindre var Aders flyvning den 9. oktober 1890, 13 år før brødrene Wright, relativt ukontroversiell og Ader nyter fremdeles stor beundring for sitt pionerarbeid. I 1938 ga Frankrike ut et frimerke til hans ære og Airbus kalte opp en av sine flyfabrikker i Toulouse etter ham.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   annuaire prosopographique: la France savante, CTHS person-ID 100148, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Roglo, Roglo person ID p=clement;n=ader[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   GeneaStar, GeneaStar person-ID aderclement[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   www.air-journal.fr[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Clement Ader
* Clement Ader's flying machines Arkivert 15. april 2020 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC
 |