recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**An Lushan** (kinesisk: 安禄山, *Ān Lùshān*; født 703, død 29. januar 757) var en opprørsleder som ledet det opprør som er oppkalt etter ham selv (An Lushan-opprøret; 755–763) mot Tang-dynastiet i Kina. Opprøret innledet dette dynastiets nedgang og fall. Etterhvert ble han betraktet som paranoid og farlig av folk rundt seg, og han ble drept av sin egen sønn, An Qingxu. Det innledet en politisk uro i hans «keiserrike», Yan, som førte til dets endelige sammenbrudd i 763.

Liv og virke
------------

Sogdiere på en stele i det nordlige Qi, ca. 567/573, fra Musee Guimet.
An Lushan var general av sogdisk opphav på farssiden, og av tujue på morssiden. Han var i stand til å tale minst et halvt dusin språk og arbeidet som en helvoffisiell mellommann i den blomstrende grensehandelen. Han ble implisert i et sauetyveri og skulle bli henmrettet, men Tang-dynastiets militærkommandant i området, Zhang Shougui, hadde lagt merke til hans evner og benådet ham. Så ble han gitt en militær utnevnelse.

Han var jiedushi (kommandant) av Fanyang (omtrent der Beijing nå ligger). Hans opprør begynte et år da det midtre Kina var hjemsøkt av tørke og oversvømmelser, og den omstendigheten gjorde at han raskt fikk mange tilhengere. I desember 755 rykket han inn i Luoyang, der han slo tang-styrkene. I februar 756 utropte An Lushan seg selv til keiser i Luoyang, og kalte sitt rike for Yan. Han rykket så frem til og inntok i juni 756 også Chang'an. Keiser Xuanzong flyktet til Chengdu; Chang'an ble plyndret. 

Keiser Xuanzong trådte da tilbake og overlot tronen til sin sønn Suzong (756-762) i Gansu. 

Keiser Suzong fikk hjelp fra ryttere fra uigurfolket og kunne gjenerobre Chang'an og Luoyang i oktober 757. Dette ble mulig ikke minst fordi An Lushan var blitt snikmyrdet tidlig i 757, et drap anstiftet av hans egen sønn, An Qingxu. 

Under An Lushan-oppstanden skal 36 millioner mennesker ha mistet livet, det vil si nesten ¾ av landets samlede befolkning. Mange døde av hungersnød, og det var også kommet til utbrudd av kannibalisme. Men tallet på døde kan nok ha vært noe lavere: Ved en folketelling i 754, året før opprøret brøt ut, talte man 52,9 millioner innbyggere i Kina. En ny telling ti år senere endte med bare 16,9 millioner, – imidlertid er det mest sannsynlig at det ikke hadde vært mulig å telle alle.

Referanser
----------

1. ↑   www.britannica.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   books.google.fr[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Torbjørn Færøvik: *Midtens rike – En vandring i Kinas historie*, 2009, s. 92-99
* Edwin G. Pulleyblank: *The Background of the Rebellion of An Lu-Shan*, London: Oxford University Press, 1955
* Edwin G. Pulleyblank: «The An Lu-Shan Rebellion and the Origins of Chronic Militarism in Late T'ang China», i Perry & Smith: *Essays on T'ang Society*, Leiden: E. J. Brill, 1976
* Denis Twitchett (red.): *The Cambridge History of China*, Volume 3, Sui and T'ang China, Cambridge: Cambridge University Press, 1979

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NLA **·** NDL
 |
***Ulv i fåreklær*** (originaltittel: *Волки и овцы: бе-е-е-зумное превращение*) er en russisk film fra 2016, regissert av Maksim Volkov og Andrej Galat.

Handling
--------

En sau ved navn Ziko møter ulven Grå, og flykter skrikende tilbake til sauelandsbyen sin. Den kloke lederen for ulveflokken, Magra, kunngjør at han snart ønsker å trekke seg tilbake. To andre ulver ønsker å ta over etter lederskapet etter Magra. Den ene ulven er Ragear, en egoistisk ulv som ofte er i dårlig humør, og som ser bort fra Magras verdier for alle liv - inkludert byttedyr.

Den andre ulven heter Grå, som er forelsket i den vakre ulven Bianca. Imidlertid tar han aldri noe seriøst, til Biancas store fortvilelse. Grå ydmyker Ragear flere ganger, noe som får Bianca til å avslutte forholdet til ham. Hun mener at han fremdeles er alt for umoden til å være deres neste ulveleder. Grå besøker en feiring i en leir for sigøynere, og møter den eksentriske haren Mami. Hun gir Grå en trylledrikk, som forvandler ham til en vær.

Grå må deretter flykte fra sin tidligere ulveflokk, og Grå blir slått bevisstløs. Senere våkne han opp i sauelandsbyen, under Lyras omsorg. Grå sliter med å takle sin nye form. Men ulveflokken tror at Grå stakk av, fordi han var alt for redd til å slåss mot Ragear. Men Grå føler seg snart ensom, og vender tilbake til fjellene. Han møter Bianca, som forteller ham om Ragears overtakelse og Magras dødsfall (men uvitende om at det var Ragear som drepte Magra)

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 3. november 2020.
2. 1 2   nmhh.hu[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  В Краснодарском крае пройдет киноакция «Рождественские чудеса»
4. ↑  Волки и овцы: бе-е-е-зумное превращение (2016)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ulv i fåreklær* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (da) *Ulv i fåreklær* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Ulv i fåreklær* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Ulv i fåreklær* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Ulv i fåreklær* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Ulv i fåreklær* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Ulv i fåreklær* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Ulv i fåreklær* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata
**Alexandrine Alexievna af Lobanoff-Rostoff** (1823–1858) var en russisk fyrstinne gift Munthe af Morgenstierne. 

Hun ble født i Tambov som datter av den russiske senator, fyrst Aleksej Aleksandrovitsj av Lobanov-Rostovskij (d. 1848) og grevinne Koucheleff (d. 1848). 8. mai 1844 giftet hun seg med sekondløytnant Nicolai Krog Oscar von Munthe af Morgenstierne (1822–1908), sønn av høyesterettsadvokat i Norge, Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne den eldre og Cathrine Elisabeth Fries (1781–1840). Forbindelsen kom i stand gjennom brudgommens svigerinne Anastasia Sergiewna Soltikoff, som også var av russisk avstamning. Paret fikk fire barn sammen. Fyrstinnen døde den 23. januar 1858, hvoretter Morgenstierne giftet seg på ny.

Referanser
----------

1. ↑   Danmarks Adels Aarbog, bind 1915[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Munthe, Sverre (1994). *Familien Munthe i Norge*. S. Munthe. s. 213. ISBN 8299332109.
3. ↑  Finne-Grønn, S.H. (Stian Herlofsen) (1939). *Slekten Lasson*. Oslo: Det Mallingske Boktrykkeri. s. 77.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Atlas** var en bærerakett utviklet fra det interkontinentale ballistiske missilet SM-65 Atlas.

Den originale Atlas-raketten ble designet sent på 1950-tallet. Den benyttet flytende drivstoff (LOX og RP-1) i tre motorer konfigurert i en uvanlig "1.5-trinn"- eller "parallell-trinn"-design. To av tre motorer ble kastet under oppstigning, mens drivstofftanker og annet strukturelt utstyr ble beholdt.

Historie
--------

### Romfart

En Atlas-rakett skyter opp sjimpansen Enos i november 1961
Omtrent 350 av den originale raketten ble bygd. Mange av disse ble konvertert til bruk i romfart etter å ha blitt utfaset fra militært bruk.

Tidlige Atlas-raketter var også spesifikt bygd for ikke-militær bruk. 1. desember 1958 ble en Atlas brukt til å skyte opp *Signal Communication by Orbiting Relay Equipment*, SCORE-satellitten, som var "den første prototypen på en kommunikasjons-satellitt og den første testen på praktisk bruk av satellitter.

#### Mercury-programmet

Atlas ble også brukt i flere ferder, både bemannede og ubemannede, i det amerikanske Mercury-programmet: 

* Mercury-Atlas 6, Første amerikaner i omløp rundt Jorden.
* Mercury-Atlas 7, Scott Carpenter gjør tre omløp rundt Jorden.
* Mercury-Atlas 8, Wally Schirra gjør seks omløp rundt Jorden.
* Mercury-Atlas 9 – Siste ferd i Mercury-programmet. Første Mercury-ferd over en dag i lengde.

#### Agena

I 1960 ble Agena brukt ofte på Atlas-raketter. Det amerikanske luftvåpenet brukte de til å skyte opp SIGINT-satellitter. 
NASA benyttet dette i Ranger-programmet for å få de første nærbildene av Månen og til oppskytingen av Mariner 2, det første romfartøyet som fløy forbi en annen planet. 

#### Centaur

Fra og med 1963 brukte NASA Centaur-raketten som øverste trinn på dusinvise Atlas-oppskytinger. NASA sendte Surveryor-sonder til Månen og mesteparten av romsondene i Mariner-programmet til Mars med Atlas-Centaur-raketter.

### Senere utgaver

* Atlas II
* Atlas III
* Atlas V

Referanser
----------

1. ↑  «Project SCORE». Patterson Army Health Clinic. Arkivert fra originalen 24. juni 2007.
2. ↑  «SCORE (Signal Communication by Orbiting Relay Equipment)». GlobalSecurity.org.
3. ↑  Mark Wade. «Atlas/Agena D SLV-3A».

Eksterne lenker
---------------

* Mercury-Atlas Diagrams

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin
 |

Portal: Astronomi
**Uludağ**, i antikken den mysiske eller bityniske *Olympus*, er et fjell i provinsen Bursa i Tyrkia, med en høyde på 2543 meter over havet. Det er et populært vintersportssted og en nasjonalpark med rikt dyre- og planteliv. Om sommeren er det populært med camping og turer i fjellet. 

I antikken strekte fjellkjeden som fjellet er en del av seg langs sørenden av Bithynia, og ble kalt Olympos på gresk. Byen Bursa ble kalt Prusa ad Olympum fordi den lå nær fjellet. Gjennom mellomalderen var det flere eremitasjar og klostere her. En av de største munkene fra det kristne østen, den østromerske munken St. Joannicius den store, bodde som eremitt på dette fjellet. 

Uludağ er det høyeste fjellet i Marmararegionen. Den høyeste toppen heter Kartaltepe og er på 2543 meter over havet. I nord ligger de høye platåene Sarıalan, Kirazlıyayla, Kadıyayla og Sobra.

Det ligger en stengt wolframgruve nær toppen. Gruva og fabrikken ved ble bygd i 1974 for 60 millioner dollar, men ble lukka i 1989 på grunn av for høye produksjonskostnader.

Uludağ nasjonalpark
-------------------

Nasjonalparken ligg om lag 22 km sør for Bursa og er lett tilgjengeleg fra Istanbul. Det går kabelvogn fra Bursa og oppover fjellet, med et stopp på 1200 m. Den ender ved Sarialan omkring 1630 meter over havet. 

Uludağ, det antikke Mysia Olympos, er et av de mest populære skiområdene i Tyrkia

Referanser
----------

1. ↑  Charles Anthon, *A Classical Dictionary*, Harper, 1869, p. 1135

Eksterne lenker
---------------

* (en) Uludağ – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* ***Slope & Lift Informations of Uludağ***
* Bilde[*død lenke*]
* Uludağ skisenter
* "Uludag Tepe" på Peakbagger

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Mutt**

* Født John Herbert Neal Moe, 31. mai 1919 i London
* Død 7. juli 2001 (82 å gammel i) Oslo,
* Anglo-norsk (dobbelt statsborgerskap)

**Jeff**

* Født Tor Glad, 5. august 1916, i Bestum,
* Norsk statsborger

**Dobbeltagentene Mutt og Jeff** var to norske spioner og dobbeltagenter som arbeidet for Storbritannia og MI5 og deltok i operasjonen "Double Cross".

De var blitt rekruttert av Abwehr i april 1941 og fløyet med sjøfly og satt i en gummibåt og senere plukket opp på en strand i Aberdeen i Skottland. De meldte seg umiddelbart hos det lokale politiet som tyske spioner. MI5 identifiserte dem og ga dem deres kodenavn, navnene på to figurer fra en tegneserie (se Mutt and Jeff)

Mutt og Jeff's oppdrag var først og fremst å drive sabotasje, og sekundært å drive etterretning, rapportere (via radio) om militære anlegg, troppeforflytninger og stridsviljen blant de sivile. MI5 brukte Mutt og Jeff's radiosender til å gi falsk informasjon, slik at tyskerne f. eks. trodde at Storbritannia hadde til hensikt å invadere Norge (denne aktiviteten var en del av Operasjon Fortitude). For å sikre at tyske militære ikke mistenkte at Mutt og Jeff var overløpere, arrangerte MI5 falske sabotasjeoperasjoner, angivelig utført av de to. I ett tilfelle gikk det så langt som å iverksette en kontrollert sprengning i en kraftstasjon. Den ble bredt omtalt i lokale medier som et ekte sabotasjeangrep.

Da det var vil om Glad var pålitelig førte det til at MI5 til slutt internerte ham i 1943, og radio-sendingene ble ført videre av Moe. I februar 1944 mente MI5 at tyskerne kunne ha hørt at Glad var i forvaring, og da ble operasjonen avsluttet.

Referanser
----------

1. ↑  Haufler, Hervie (2014). *The Spies That Never Were*. United States: Open Road Media. ISBN 9781497622623.  Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)
2. ↑  «Obituary : John Moe». TMG. 7. juli 2001. ISSN 0307-1235. OCLC 49632006. Besøkt 14. juli 2012.

Litteratur
----------

* Security Service (MI5) arkiv om *Mutt and Jeff*, The National Archives.
* John Ezard: *Double agents Mutt and Jeff misled Nazis*. The Guardian.
* Stephen Moyes:. *Churchill's Cousin Was A Russian Spy*. Daily Mirror.
* Gideon Long: *Nazis Were Fooled by Britain's Norwegian Spy Duo*. Reuters.
* Tommy Jonason & Simon Olsson *Agent TATE: The Wartime Story of Double Agent Harry Williamson*. Amberley Publishing. ISBN 1-4456-0481
Høgislandsk er et islandsk kunstspråk konstruert av Jozef Braekmans rundt år 2000. Han har også skapt symbolikk knyttet til språket, deriblant *Þórfrónsvé*, Thorslandsflagget med en stilisert tegning av Tors hammer i fargene fra det islandske flagget.
**Høgislandsk (háfrónska)** er en ultrapuristisk variant av moderne islandsk som skiller seg fra sistnevnte ved at alle lånord erstattes med nye, islandske ord. Prosjektet ble startet av belgieren Jozef Braekmans (født 1965), som laget en samling av gammeldagse nyord og selvlagde ord i løpet av 1990-tallet. På begynnelsen av 2000-tallet dannet det seg en liten gruppe mennesker som kalte seg *nýyrðaskáld*, det vil si skalder som lager nye ord. Denne gruppen ble ledet av den islandske presten Pétur Þorsteinsson.

Det første elementet, *há* («høg»), ble tatt fra ordet høgnorsk, som er navnet på en eldre, konservativ form av nynorsk. Det andre elementet, *frónska*, er en poetisk benevnelse for det islandske språket. Dette språklige prosjektet blir både beundret og kritisert. Enkelte hevder at nyord ofte kan være en fonologisk utfordring og blir kritisert for å være for ekstrem.

I november 2005 inneholdt den islandske fjernsynsserien «Island i dag» et program om prosjektet, og den islandske radiostasjonen Rás 1 har hver uke et program, «Orð skulu standa», hvor den omtaler høgislandske ord.

Braekmans har også skapt symbolikk omkring språket, noe som er vanlig for kunstspråk. De viktigste symbolene er «livskraftens armerte egg» (*Brynfjöregg*), «det ubesmittede fjellbarnet» (*hið slettulausa fjallbarn*), «Thorslandsflagget» (*Þórfrónsvé*) og «neologismedikterhatten» (*nýyrðaskáldshúfa*).

Se også
-------

* The High Icelandic Language Centre (Háfrónska málhreyfingin)
* Internettside om høgislandsk symbolisme
* Artikkel om Braekmans nyord i DV (utgave: 30. januar 1999), en av Islands aviser
* En seksjon på det islandske nyhetsprogrammet "Ísland í dag"
* Diskusjon på språksiden "Language Hat"

Portal: Island
**Amris** (født 29. desember 1957 i Bukittinggi i Indonesia, død 29. april 2021 i Pekanbaru) var en indonesisk politiker og offiser. Han var viseborgermester i Dumai.

Biografi
--------

Amris begynte i Indonesias nasjonale væpnede styrker i 1979 i 13. infanteribattaljon (*Batalyon Infanteri 132*) og ble militærdistriktskommandør i *Komando Distrik Militer 0303* i Bengkalis Regency. Han sluttet i det militære i 2006. 

Som medlem av Partai Persatuan Pembangunan (PPP) satt han i *Dewan Perwakilan Rakyat Daerah Kota Dumai* fra 2009 til 2014. Han var så viseborgermester i Dumai fra 26. februar til sin død.

Amris døde av covid-19 i Pekanbaru den 29. april 2021 i en alder av 63 år.

Referanser
----------

1. ↑   pilkada2020 website, uttrykt i referansen som Bukittinggi, 29 Desember 1957, infopemilu2.kpu.go.id, besøkt juli 2022[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   news.detik.com[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Wakil Wali Kota Dumai Amris Meninggal Dunia akibat Covid-19». *Kompas* **(Indonesian)**. 29. april 2021.
4. ↑  «Wakil Wali Kota Dumai Meninggal Terpapar Corona». *Detik*. 29. april 2021.
*Húi Gūo Ròu*
**Dobbelkokt svin** (kinesisk: 回锅肉, pinyin: *Húi Gūo Ròu*), ordrett: «kjøtt som er blitt returnert til woken» er en av de mest kjente matretter i Sichuankjøkkenet. Svinekjøttet blir først kokt i vann med ingefær og salt; deretter skjæres det i små strimler og stekes opp raskt på nytt i woken i kokende olje. Retten serveres vanligvis med kål og paprika.

Legenden bak retten
-------------------

Legenden vil at retten oppstod under Qing-dynastiet, under en av Qianlong-keiserens inspeksjonsreiser som tok ham til Sichuan. Keiseren ønsket seg et festmåltid på hvert nye sted han ankom. I en spesiell landsby var man sværet urolige, ettersom innhøstningen hadde slått feil. De fryktet for konsekvensene hvis de gav ham noe som ikke strakk til, så de la mat som de ikke hadde spist opp fra tidligere tilbake i gryta og tilberedte den på nytt. Til deres lettelse og overraskelse likte keiseren retten svært godt. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |
**Dobbeltlinjet viklerspinner** (*Nycteola siculana*) er en sommerfugl som tilhører familien båtspinnere (Nolidae). Denne viklerlignende arten, som kan kjennes på at den har et bredt, brunt tverrbånd i forvingene, forekommer i Norden bare på Asmaløy i Østfold, der den ser ut til å forekomme på én lokalitet. Det finnes noen få eldre funn fra andre lokaliteter på Østlandet og Sørlandet.

Utseende
--------

En liten (vingespenn 23 – 28 mm), nokså slank spinner. Den ligner på seljeviklerfly (*Nycteola degenerana*) men kan skilles fra denne på at forvingens brune tverrbånd er omgitt av doble, svarte kanter på begge sider. **Kroppen** er sylindrisk og gråbrun, antennene er trådformede, grå og noe over halvparten så lange som forvingene. Labialpalpene er lange, fremstrakte, nær dobbelt så lange som resten av hodet sett ovenfra. **Brystet** har to små, mørke ringer i midten. De firkantede **forvingene** er lysgrå med et litt grønnlig skjær, med varierende, diffuse, mørkere flekker. I midten har de et som oftest tydelig, bredt, brunt tverrbånd, dette er avgrenset på begge sider av doble, uregelmessige, mørke striper. **Bakvingene** er silkeaktig gråhvite, mørkere langs ytterkanten.

Levevis
-------

Dobbeltlinjet viklerspinner har larver som lever på ulike vierarter (*Salix* spp.). I likhet med andre viklerspinnere overvintrer den som voksen, men den er lite aktiv før overvintringen. På Asmaløy finnes arten på tørre, sandete områder med innslag av skjellsand, der det vokser flere forskjellige vierarter. Her finnes også flere andre sjeldne, varmekjære sommerfuglarter. Larvens utvikling er sannsynligvis ganske like den hos seljeviklerfly (*Nycteola degenerana*).

Utbredelse
----------

Arten finnes fra Nord-Afrika, gjennom det sørlige Europa østover til det østlige Tyrkia. I Mellom-Europa finnes den spredt og lokalt, og bestanden på Asmaløy ser ut til å være den eneste gjenlevende i Nord-Europa. Tidligere fantes den på flere steder på Østlandet og i det sørlige Sverige, men den ser nå ut til å være utdødd der.

Kilder
------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider.
* Hydén, N. Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* Nettsiden *Norges sommerfugler*:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *dobbeltlinjet viklerspinner* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *dobbeltlinjet viklerspinner* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *dobbeltlinjet viklerspinner* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *dobbeltlinjet viklerspinner* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Nycteola siculana* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Hans Jørgen Hansen** (født 6. oktober 1879, død 10. desember 1966) var en dansk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Hansen vant en olympisk sølvmedalje i landhockey under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det danske laget som kom på andreplass i landhockeyturneringen bak Storbritannia. Fire lag deltok i turnering og det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møtte hverandre en gang. Danmark tapte første kampen mot Storbritannia med 1-5 men vant siden kampen mot Frankrike med 9-1 og i siste kampen beseiret de Belgia med 5-2. Turneringen ble spilt i perioden 1. til 5. september 1920.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 1920 Belgias flagg Antwerpen - Sølv i landhockey Danmarks flagg Danmark

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hans Jørgen Hansen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Hans Jørgen Hansen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Hans Jørgen Hansen – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Peter Daniel Baade Wind Kildal** (født 4. oktober 1816 i Borgund, død 16. mars 1881 i Kristiania) var en norsk jurist, embetsmann og stortingsrepresentant. Han var stortingspresident 1871-73, sammen med Johan Sverdrup.

Kildal var fødd på Sørnes i Borgund, i dagens Ålesund, sønn av sorenskriver på Sunnmøre, Ole Severin Kildal og Karen Friis Wind. Han ble student ved Christiania skole i 1834 og cand. jur. i 1839. 1840 kopist i revisjonsdepartementet, 1843 advokatfullmektig, 1845 overrettsprokurator, 1848 høyesterettsadvokat. Han drev advokatforretning i hovedstaden og deltok i flere av broren Peters industriprosjekt. 

Kildal representerte valgkretsen *Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger* på Stortinget 1857 og på ekstrastortinget 1858, 1862-63 og ekstrastortinget 1864, 1865-66, 1868-69 og 1871-73. Han knyttet seg til «sakførerpartiet».

Han var i 1857 formann i justiskomite nr. 2, i 1858 i statslånkomiteen. I 1862-63 og 1864 var han egentlig varamann, men møtte og var visepresident i Odelstinget, formann i justiskomite nr 2 både 1862-64 og 1865-66. President i Odelstinget 1865-66 og 1868-69. Han var medlem av jernbanekomiteen 1868-69 og 1871-73. 1871-73 var han president i Stortinget. Han var samtidig formann i budsjettkomiteen og medlem av valgkomiteen og fullmaktskomiteen. 

Han ble oppnevnt til riksrevisor i 1851, og var formann i riksrevisjonen fra 1854 til sin død. Kildal var medlem Oslo bystyre 1851-72, medlem av jurykommisjonen av 1854 og av en kongelig kommisjon 1858 om den militære straffeloven.

Han var bror av sorenskriveren og stortingsmannen Mikael Kildal og industribyggeren Peter Wessel Wind Kildal, og farbror til riksrevisor og statsråd Birger Kildal.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 472[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Lindstøl, Tallak:*Stortinget og Statsraadet 1814-1914*. Kristiania, 1914
* Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste
* snl.no

Eksterne lenker
---------------

* (no) Daniel Kildal hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Aall og Harbitz** | **Stortingspresident**(1871–1873)(Sammen med Sverdrup) | Etterfølger:**Essendrop og Sverdrup** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Hans Jørgen Øveraasen** (født 12. juni 1965 i Oslo) var konsernsjef i Hamar Media.

Øveraasen er utdannet diplomøkonom ved BI, MBA Brand Management ved NHH og MBA Strategisk Ledelse ved NHH. Han var opplagssjef i Hamar Arbeiderblad 1991, daglig leder i React Solutions 1998, direktør i A-pressen Interaktiv 2002, markedsdirektør 2002 og administrerende direktør i Hamar Media 2010. Han var daglig leder i Hovdan-Poly AS fra 2021 og ble daglig leder i Taxi03650 AS fra mai 2022.

Roller i næringslivet
---------------------

Daglig leder, Taxi03650 AS

Daglig leder Hovdan-Poly AS

Daglig leder, Hamar Media AS

Markedsdirektør Hamar Media AS

Direktør i A-pressen Interaktiv AS

Daglig leder React Solutions AS

  
 
Styrets leder, Rim Ide & Kommunikasjon AS  
 
Styrets leder, Mjøsa Invest I AS  
 
Styrets leder, Radio Exact Elverum AS  
 
Styrets leder, Mjøs Distribusjon AS  
 
Styrets leder, Ide Trykk AS  
 
Styrets leder, Avis-Trykk Hamar AS  
 
Styrets leder, Huskelappen AS  
 
Styrets leder, Exact Media AS  
 
Styrets leder, Hamar Arbeiderblad AS  
 
Styrets leder, Info Innlandet AS  
 
Styrets leder, Sør-Østerdal Media AS  
 
Styrets leder, Avislevering AS  
 
Styrets leder, Huskelappen. No AS  
 
Styremedlem, H J Øveraasen AS  
 
Styremedlem, Passacaglia AS

Eksterne lenker
---------------

* www.hamarmedia.no
* Årsberetninger, Hamar Media
* www.overaasen.com
* www.linkedin.com/in/hansjorgenoveraasen
* Hans Jørgen Øveraasen på Twitter
Beholdere av basalt fra epoken Naqada I (Amrahkulturen), Musée du Louvre.
**Amrahkulturen** var en kulturepoke i historien til førdynastiske Øvre Egypt som varte omtrentlig fra 4000 til 3500 f.Kr. Det er navngitt etter stedet El-Amrah, rundt 120 km sør for El-Badari ved Asyut i Øvre Egypt.

El-Amrah var det første stedet hvor denne kulturen ble avdekket og identifisert uten være sammenblandet med den senere Gerzehkulturen. Imidlertid er denne perioden bedre bevitnet ved stedet Naqada, og således også referert til som Naqada I-perioden (innenfor Naqadakulturen). Keramikk med svart topp fortsatte å bli produsert, men en annen type keramikk med hvite parallelle linjer som krysset hverandre, begynte å bli produsert i denne epoken. Amrahepoken faller mellom S.D. 30 og 39 i sekvensdateringssystemet til den engelske egyptologen William Flinders Petrie.

Handel mellom Øvre og Nedre Egypt er bevitnet for denne epoken ved utgravde objekter. En steinvase fra nord har blitt funnet ved El-Amrah, og kobber, som ikke finnes i Egypt, ble importert fra Sinaihalvøya eller kanskje fra Nubia. Obsidian, en naturlig bergart som er særlig hard og således velegnet for å bearbeide andre steinsorter, og meget små mengder med gull, ble begge deler importert fra Nubia i løpet av denne tiden. Handel med oasene er også sannsynlig.

Nyvinninger som bygging med soltørket murstein framstilt av leire, som Gerzehkulturen er velkjent for, begynte også i Amrahkulturen, noe som viser at det var en kulturell kontinuitet mellom epokene. Imidlertid fikk denne byggeskikken ikke den samme utstrakte bruk som ble vanlig i senere epoker. I tillegg ble ovale og dyreformete (eksempelvis som en skilpadde sett ovenfra) kosmetikkpaletter i bruk i denne perioden. Den håndverksmessige dyktigheten var fortsatt meget uutviklet og utviklingen med framstilling av relieffbilder var ennå ikke tilstedeværende.

Referanser
----------

1. ↑  Shaw, Ian, red. (2000): *The Oxford History of Ancient Egypt*. Oxford University Press. ISBN 0-19-815034-2. s. 479.
2. 1 2 3  Grimal, Nicolas (1992): *A History of Ancient Egypt*. Blackwell. ISBN 0-631-17472-9. s. 28
3. 1 2  Gardiner, Alan (1964): *Egypt of the Pharaohs*. Oxford: University Press. s. 390.
4. ↑  Newell, G.D. (2012): *The relative chronology of PNC I. A new chronological synthesis for the Egyptian Predynastic*. ex.cathedra Press.
5. ↑  Redford, Donald B. (1992): *Egypt, Canaan, and Israel in Ancient Times*. Princeton: University Press. ISBN 0-691-03606-3. s. 7
6. ↑  Gardiner, Alan (1964): *Egypt of the Pharaohs*. Oxford: University Press. s. 393.

Portaler: Arkeologi | Historie

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Direktekrav** er et obligasjonsrettslig grunnlag for å rette krav mot personer tidligere i en kontraktskjede for deres mislighold (kontraktsbrudd).

Et direktekrav med grunnlag i kontrakt vil medføre at kreditor kan gjøre misligholdsbeføyelser (slik som heving, prisavslag, avhjelp osv.) gjeldende overfor tidligere kontraktsledd. Et slikt krav kan tenkes bygget på et prinsipp om enten *subrogasjon* eller *springende regress*.

Subrogasjon
-----------

Subrograsjon vil si at kravet til debitor mot forrige kontraktsledd går over til kreditor (cessio legis). Kreditor vil dermed tre inn debitors opprinnelige rett overfor tidligere kontraktsledd.

Springende regress
------------------

Springende regress vil si at kreditor gjør sitt krav gjeldende overfor tidligere kontraktsledd innenfor rammene av det kravet som debitor har overfor tidligere kontraktsledd. Resultatet blir her det samme som om kreditor først retter sitt krav mot debitor og debitor deretter retter sitt regress-krav mot tidligere kontraktsledd.
**Camilla Schreiner** (født 12. desember 1965) er dr. scient. og forsker. Hun er avdelingsdirektør for Avdeling for klima- og polarforskning i Norges forskningsråd

Schreiner ble cand.scient. i geofysikk i 1996, og tok doktorgrad i naturfagsdidaktikk i 2006 innenfor det internasjonale forskningsprosjektet ROSE *The Relevance of Science Education*, ledet av Svein Sjøberg. Hun har særlig forsket på om ungdoms identitetsfølelse kan forklare (den manglende) rekrutteringen til realfagene i skolen. Hun har på bakgrunn fra modeller fra sosiologien og empiri fra ROSE-undersøkelsen tatt til orde for at det er mer hensiktsmessig å endre real- og teknologifagenes omdømme, enn å forsøke å endre ungdoms valg i retning av fag som de oppfatter å være i strid med sin identitet.

Hun var tidligere[*når?*] forsker ved Nasjonalt senter for naturfag i opplæringa ved Universitetet i Oslo. Fra 2008 er hun ansatt ved Norges forskningsråd, og ble i 2012 avdelingsdirektør.

Litteratur
----------

* 

* (no) Publikasjoner av Camilla Schreiner i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* 

* (no) Publikasjoner av Camilla Schreiner i BIBSYS

Referanser
----------

1. ↑  forskningsradet.no Avdelingsdirektør Camilla Schreiner Arkivert 27. mai 2013 hos Wayback Machine.
2. ↑  *Exploring a ROSE garden Norwegian youth's orientations towards science seen as signs of late modern identities* Doktorgrad, 2006
3. ↑  Forskning.no: Kan realfagene surfe på yngrebølgen? Arkivert 2012-10-30, hos Wayback Machine. 25. januar 2010
4. ↑  Intervjuer med Camilla Schreiner i forskning.no[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** CRIStin
 |
| Amritsar-massakren |
| --- |
| Maleri som forestiller massakren |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 13. april 1919; 104 år siden (1919-04-13) |
| Sted | Amritsar31°37'14"N 74°52'50"Ø |

 |
| Stridende parter |
| indiske demonstranter | British Indian Army |
| Kommandanter og ledere |
|  | Reginald Dyer |
| Enheter involvert |
|  | 9th Gorkha Rifles59th Scinde Rifles |
| Tap |
| minst 400 |

**Amritsar-massakren**, også kjent som **Jallianwala Bagh-massakren**, fant sted i byen Amritsar i datidens Britisk India 13. april 1919. Minst 400 sivile menn og kvinner ble drept, mens minst 1500 sivile ble såret.

Søndag 13. april var byens britiske kommandant, brigadegeneral Reginald Dyer, overbevist om at et opprør kunne finne sted og nedla forbud mot alle møter. Informasjon om forbudet ble ikke spredd bredt og mange landsbyboere samlet seg i en park for å feire en viktig dag for sikhene, og for en fredelig protest mot at to av deres ledere, Satyapal og Saifuddin Kitchlew, hadde blitt arrestert og deportert noen dager før. Dyer og hans tropper trengte inn i parken, blokkerte adgangen, og begynte uten advarsel å skyte på folkemassen, noe som fortsatte i om lag ti minutter, inntil ammunisjonen var nesten oppbrukt. 

Massakren vakte stor oppsikt og historikere ser hendelsen som begynnelse på slutten av britisk herredømme i India. Massakren førte til at Mahatma Gandhi, som hadde støttet britenes kamp under første verdenskrig, endret sitt syn på britisk styre og begynte å arbeide for full uavhengighet.

Storbritannias tapte anseelse
-----------------------------

Massakren vakte stor oppsikt og historikere ser hendelsen som begynnelse på slutten av britisk herredømme i India. Massakren førte til at Mahatma Gandhi, som hadde støttet britenes kamp under første verdenskrig, endret sitt syn på britisk styre og begynte å arbeide for full uavhengighet.

Referanser
----------

1. ↑  Prakash, Gyan (13. april 2019). «The Massacre That Led to the End of the British Empire». *New York Times*. «The events at Jallianwala Bagh, in the Indian city of Amritsar, marked the beginning of the resistance against colonial governance.»
2. ↑  Bose, Mihir (12. april 2019). «Amritsar, 100 years on, remains an atrocity Britain cannot be allowed to forget». *The Guardian*. «The Amritsar massacre fundamentally changed how the Indians saw the Raj (the era of British rule, which ran from 1757 to 1947). It led Mahatma Gandhi, who during the first world war had forsaken his pacifism to help recruit soldiers to preserve the empire, to see British rule as satanic.»

Kilder
------

* «Jallianwala Bagh Massacre», fra Encyclopædia Britannica

Eksterne lenker
---------------

* «Amritsar-massakren», fra International Encyclopedia of The First World War

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN **·** LIBRIS **·** NKC **·** BBC Things
 |
En **kjøpekontrakt** er en skriftlig avtale som inngås mellom to parter om å overføre en gjenstand, eiendom, eller rettighet, før selve overdragelsen finner sted. Kjøpekontrakten undertegnes av både kjøper og selger.

Det er også en kjøpekontrakt når partene bare avtaler muntlig et kjøp, og rettsreglene er stort sett de samme for skriftlig og muntlig avtalte kjøp.

Kjøpekontrakten kan beskrive overdragelsessum, overdragelse- og betalingstidspunkt, eventuelle vilkår som må være oppfylt, hvem som skal bære eventuelle omkostninger med overdragelsen *(for eksempel offentlige avgifter)*, transportkostnader, forsikringer m.m. Når en kjøpekontrakt ikke inneholder bestemmelser om slike forhold, kan det bli spørsmål om kjøpekontrakten er å anse som inngått (særlig hvis prisen ikke er avtalt), og om å tolke og utfylle kontrakten med de vanlige rettsregler for slike kjøp.

For forbrukerkjøp gjelder *«forbrukerkjøpsloven»*. For kjøp av fast eiendom gjelder *«avhendingsloven»*. Forøvrig gjelder *«kjøpsloven»*.

En kjøpekontrakt vedrørende fast eiendom kan kreves tinglyst.

Kjøpekontrakter for ytelser og leveranser i forbindelse med bygge- og anleggsarbeider, kalles gjerne byggekontrakter, entrepriseavtaler o.l.

Kjøpekontrakter for tjenester fra tjenesteleverandører som advokater, arkitekter, rådgivende ingeniører og andre konsulenter, kalles ofte oppdragsavtaler.

Eksterne lenker
---------------

* Forbrukerkjøpsloven
* Avhendingsloven
* Kjøpsloven
**Kjønnshormoner** er hormoner som regulerer de seksuelle funksjonene og utviklingen av de sekundære kjønnskjennetegn. Mannlige kjønnshormoner kalles androgene hormoner, mens de kvinnelige omfatter en lang rekke forskjellige former for østrogener og gestagener (progesteron). Mannlige og kvinnelige kjønnshormoner produseres hos både menn og kvinner.[]

Mannlige kjønnshomoner
----------------------

Det viktigste mannlige kjønnshormonet er testosteron, som produseres i Leydigcellene i testiklene. Det kan i en viss grad også produseres i eggstokkene og i binyrebarken hos kvinner. Hos mannen sørger testosteron for utviklingen av de primære og sekundære kjønnskarakterer. I puberteten utvikles de kjønnsspesifike, kroppslige trekkene hos gutter under påvirkning av testosteron, og dette vedlikeholdes av et testosteronnivået hos den voksne mannen. Hos kvinner vil større mengdet testosteron enn normalt føre til maskulinisering. Testosteron virker også kroppsbyggende og fører til økt muskelmasse og kraftigere benbygning.
Utskillelsen av testosteron fra testiklene settes i gang og kontrolleres av luteiniserende hormon (LH) som skilles ut fra hypofysens fremre lapp. LH kontrolleres av gonadotropinfrigjørende hormon (gn-RH)fra hypothalamus. Testosteron virker igjen hemmende på produksjonen av LH og Gn-RH via en negativ tilbakekobling.[]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
**Camilla Tellefsen** (født 1982) er en norsk dansekunstner med spesialitet innen streetdance.

Hun er utdannet fra Bårdar Akademiet 2004 og har videreutdannelse fra Flow Dance Academy I København 2006. Hun har hovedsakelig fordypet seg innen popping, hiphop og waacking, men liker å blande uttrykk for å få frem historier, stemninger og/eller dansernes eget uttrykk. For utenom å koreografere egne forestillinger, jobber hun med events, samt tv- og teaterproduksjoner. 

Hun hadde premiere på sin første egenproduserte forestilling *Gamer* i februar 2014. Forestillingen ble co-produsert av, og hadde premiere på Scenekunst Østfold, ble vist på Riksscenen i Oslo og turnerte i DKS Østfold i 2014. Forestillingen er med i repertoaret til Scenekunstbruket, samt DKS Oslo 2016 og ble vist på Dansens Hus april 2016. 

Tellefsen jobber også som utøvende danser, og har jobbet med koreografer som Hooman Sharifi, Hege Haagenrud, Inger-Reidun Olsen, Belinda Braza og Katrine Bølstad. Hun har også jobbet tett med regissører som Franzisca Aarflot, Ingrid Gundersen, Lars Vik og Jenny Koons. Hun var med å koreografer dansen til pausenummeret under Eurovision Song Contest 2010; Madcons «Glow» og har koreografer dansingen i den norske filmen *Battle* fra 2018. Hun er aktiv innen battles i Norge og utlandet, både som deltager, dommer og arrangør. Og har vunnet blant annet Pop What You got, Floorknights Anniversary. Soul Sessions, Battle Of The South og Arctic Winter Jam. 

Hun er medgrunnlegger av dansestudioet Subsdans, foreningen Soul Sessions Oslo og crewet dEEP down dopEiZM, samt er festivalsjef for Urban Moves på Dansens Hus. Hun ble tildelt arbeidsstipend fra Statens kunstnerstipend 2012-2014, sitter i styret til Danseinformasjonen og redaksjonen til NODA magasin *På Spissen*. Hun fikk Gammleng-prisen i klassen danser i 2021.

Referanser
----------

1. ↑  «Livet danser med Camilla». *sa.no*. 20. oktober 2006. Besøkt 11. juni 2021.
2. ↑  «Håper å komme gjennom nåløyet for å lære streetdance fra profesjonelle». *itromso.no*. 21. november 2018. Besøkt 11. juni 2021.
3. ↑  «Leder dansefestival i helgen». *sa.no*. 19. juni 2015. Besøkt 11. juni 2021.
4. ↑  «Rolf Gammlengs pris våren 2021». *ffuk.no*. 1. juni 2021. Besøkt 11. juni 2021.
Den Melfi Castle, hvor konstitusjoner ble gjort
**Melfikonstitusjonene** (*lat.:* **Constitutiones Regni Siciliae**, *også:* **Liber Augustalis**) er en lovsamling gitt av Fredrik II i 1231 for Kongedømmet Sicilia. Melfi er en by i Basilicata i Sør-Italia, som utgjorde en del av kongedømmet Sicilia. 

Konstitusjonene oppfylte flere hensikter. For det første fastholdt den på ordnet vis den så langt ikke så nøyaktig eller omfattende kodifiserte sicilianske rett av normannisk type. Men keiser Fredrik, som lå i konflikt med paven, utnyttet lovarbeidet som et kampmiddel i denne kampen. Som lovgiver stilte keiseren dermed i samme tradisjon som den store keiserlige lovgiver Justinian og legitimerte derved sine maktambisjoner.

Utløsende for arbeidet med Melfikonstitusjonene var ryktene om at den katalanske dominikanerpater og jurist Raimund Peñafort hadde fått i oppdrag fra paven om å utarbeide en lignende lovsamling. Det gjaldt for Fredrik II å komme ham i forkjøpet, for derved å befeste lovmessig sitt overhøyhet over kongedømmet Sicilia og for å profilere seg selv som lovgiver. Arbeidet skjedde under stort tidspress, slik at det måtte gjøres viktige korrekturer i 1232 og 1233. Det antas at Peter av Vinea var viktig i den sammenheng. 

De forskjellige lovreguleringer har som rettskilder elementer fra romerrett, kanonisk rett (kirkerett), normannisk, bysantintinsk og langobardisk rett. De kirkerettslige elementer tilkom særlig ved hjelp av erkebiskop Giacomo Amalfitano av Capua, som samarbeidet med Fredrik II, i alle fall til pave Gregor XI tok ham i skole for å ha vært behjelpelig med å formulere reguleringer i konstitusjonene som ikke passet kirkens interesser. 

Gjennomgående motiv for lovverket var å orientere almenrett og forvaltningsrett ut fra kongemakten, og å sikre de kongelige inntektskilder. Der hvor de ikke kolliderte med kongens interesser ble dessuten adelens makt styrket. Rettsprosessene ble revidert slik at de skulle kunne foregå raskere. 

Blant de viktigste enkeltreguleringer var forbudet mot selvtekt ved makt, og innskrenkelsen av stendenes egne domsinstitusjoner. Lovverket foreskrev at bare den kongelige justis hadde rett til å foreta straffeforfølgelser, også på områder som grenset til det kirkerettslige (som for eksempel ekteskapsbrudd, blasfemi eller lykkespill). 

I Salernoediktet, som fant sin vei inn i lovsamlingen på ukjent tidspunkt innen 1243, ble det foretatt nøyaktige reguleringer av apotekvesenet: Det ble gjort et klart skille mellom legestand og apotekervesen. Dette skille skulle danne skole i hele Europa og består fremdeles.

Litteratur
----------

* Wolfgang Stürner: *Die Konstitutionen Friedrichs II. für das Königreich Sizilien*. Hannover 1996, online.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC
 |
Mitraljøsen gjøres klar for skarpskyting, Gardermoen, 1932
**Colt mitraljøse m/29** er et Browning M1917 tungt vannavkjølt rekyldrevet maskingevær bygget på lisens i Norge. Løpet var omsluttet av en vannbeholder for kjøling, denne tok ca. 3,5 liter vann, og det måtte etterfylles vann etter ca. 1500 skudd kontinuerlig ild.

Den overtok etter Hotchkiss mitraljøse m/1898 i det norske forsvaret i 1929. Den spilte en stor rolle i Norge ved angrepet på Norge i 1940, og var i utstrakt bruk i kampene som fulgte. 1 800 maskingevær var den norske beholdningen ved krigens utbrudd. Våpenet ble produsert på Kongsberg Våpenfabrikk på lisens og var bygget på Browning M1917. Det var opprinnelig kamret for ammunisjon i kaliber 7,92 x 57 mm Mauser, men ble senere bygget om for 7,92 x 61 mm da denne ammunisjonen var bedre egnet mot fly.

Referanser
----------

1. 1 2  Waldeland, Øyvind (1995). *Krigens våpen: våpen brukt i Norge under siste verdenskrig*. Oslo: Biblioteksentralen. s. 32. ISBN 8270221643.

| * v
* d
* r
Norske infanterivåpen under andre verdenskrig |
| --- |
| Pistoler | 
* Nagant M1893
* Colt M1914

 |
| Rifler | 
* Krag-Jørgensen

 |
| Maskingevær og større | 
* Madsen maskingevær
* Hotchkiss mitraljøse M1898
* Colt mitraljøse m/29

 |
| Patroner | 
* 7,5 mm Nagant
* .45 ACP
* 6,5 x 55 mm
* 7,92 x 57 mm Mauser
* 7,92 x 61 mm

 |

Portal: Andre verdenskrig
*For artikkelen om filmen fra 2007, se Bratz: The Movie*
**Bratz** er en serie dukker som først ble lansert i 2001 av firmaet MGA Entertainment og er en betydelig konkurrent til Barbie-dukken som blir tilvirket av Mattel Inc.

Bratz-dukkene har større hode, smalere midje og større lepper enn Barbie. De har også en tøffere og mer ungdommelig stil. Bratz-teamet lanserte *Bratz Boyz* i 2002 og *Bratz Babyz* i 2004. Filmen *Bratz: The Movie* ble lansert på amerikanske kinoer den 3. august 2007. Foruten dukkene finnes Bratz som en rekke andre produkter, blant annet sminkesaker.

Bratz-dukkene har fått kritikk for at de gir unge piker et orientalsk skjønnhetsideal, blant annet med smale midjer, store lepper og hard sminking. Bratz har også blitt kritisert for sine materialistiske vurderinger hvor interessen er fokusert på merkeklær, sminke og mote.

Eksterne lenker
---------------

* Bratz.com en offisielle hjemmesiden til dukkene
* MGA Entertainment Leketøysfabrikanten bak dukkene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Lenny Eriksson** (født 26. april 1954 i Sverige) er en svensk trener og tidligere ishockeyspiller. Han har trent Sparta Warriors. Moderklubben hans er Hedesunda IF, og han har også spilt for Brynäs IF, Örebro ik og Storhamar Dragons.

Da Lenny Eriksson kom til Storhamar var han med sin erfaring fra Elitserien var en betydelig tilvekst for klubben. Han var en sterk og tøff back, og med sine offensive kvaliteter fungerte han nesten som en fjerde løper. Han laget mellom 30 og 40 poeng i de fleste av sine fem sesonger for Storhamar.

Han var et naturlig valg som trener da Lasse Beckman takket for seg på slutten av 1986-87-sesongen. Han fungerte som spillende trener fram til 1989, da han la opp som spiller og ble trener på heltid. Etter en svak start på sesongen 1990-91 ble han og styret i Storhamar høsten 1990 enige om å avslutte samarbeidet.

Lenny Eriksson fortsatte trenerkarrieren i Lillehammer, og senere flere svenske klubber. Før sesongen 2010/11 ble han trener for Sparta Warriors, som han vant «The Double» med.

Referanser
----------

1. ↑  «Eriksson, Lenny». *Storhamar Dragons offisielle websider » Historikk » Alumni » E-J*. Arkivert fra originalen 25. februar 2011. Besøkt 24. mars 2011.
2. ↑  «Eriksson, Lenny». *Storhamar Dragons offisielle websider » Historikk » Alumni » Trenere*. Arkivert fra originalen 25. februar 2011. Besøkt 24. mars 2011.
En ekstremt idealisert enhancer med ingen omtale av kromatin
En **enhancer** er en DNA region som kan øke uttrykkingen av et (eller flere) gen, men som ikke ligger like foran genet. En enhancer kan ligge langt unna genet det regulerer, opptil flere hundretusen basepar unna. Det kan ligge foran eller bak målgenet, eller til og med inne i et intron. Selv om enhanceren ligger langt unna målgenet når man måler i basepar, så kan DNAet i cellen være bøyd slik at regionene fysisk er i nærheten av hverandre. Transkripsjonsfaktorer som gjenkjenner sekvensene inne i enhanceren vil binde til den, og vil kunne binde til og påvirke RNA polymerasekomplekset ved promotoren.

Noen av de DNA sekvensene som har blitt best bevart gjennom evolusjonen, fra fisk til mennesker, fungerer som enhancere for gener som er viktige i fosterutviklingen.

Referanser
----------

1. ↑  Elgar, Greg. «Pan-vertebrate conserved non-coding sequences associated with developmental regulation». *Briefings in Functional Genomics and Proteomics*. Arkivert fra originalen 13. desember 2009.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 13. desember 2009. Besøkt 18. september 2009.
2. ↑  Nobrega MA, Ovcharenko I, Afzal V, Rubin EM. «Scanning human gene deserts for long-range enhancers». *Science*. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. ↑  Vista Enhancer Browser