**Odd Sverressøn Klingenberg** (født 8. juni 1871 i Trondhjem, død 3. november 1944 samme sted) var en norsk høyesterettsadvokat og politiker (H). Han var stortingsmann for Trondhjem og Levanger 1907–1909 og 1919–1924 samt sosialminister 1920–1921 og 1923–1924. Klingenberg var dessuten Trondhjems ordfører 1911–1916 og fylkesmann i Sør-Trøndelag 1921–1940. 

Han markerte seg som en progressiv sosialpolitiker, og gikk i bresjen for åttetimers normalarbeidsdag, sosial boligbygging, utbyttedeling, valgreform og et moderne trygdesystem basert på skatt. Klingenberg fikk også flertall på Stortinget for sitt forslag om folkepensjon i 1923, men innføringen av denne ble utsatt til 1936 grunnet den store depresjonen. Ifølge Olaus Schmidt var Klingenbergs personlighet preget av trygghet og sinnsro.

Bakgrunn
--------

Han ble født i Trondhjem (fra 1931 Trondheim) i 1871, som sønn av overrettssakfører Sverre Olafssøn Klingenberg (1844–1913) og Hilda Johannesdatter (1843–1912). Han var dermed av en relativt velstående familie med jurister i flere slektsledd. Odd Klingenbergs søsken var høyesterettsadvokat Olaf Klingenberg, bygningsingeniør Sverre Klingenberg, topograf Kaare Klingenberg, Roar Klingenberg, Hedin Klingenberg og Hilda Klingenberg. Han var forøvrig sønnesønn av fogd Olaf Hannibal Sommerfeldt Klingenberg, grandnevø av major Johannes Benedictus Klingenberg, samt nevø av generalmajor Trygve Olafssøn Klingenberg.

Klingenberg-slekten stammer fra Lolland i Danmark, og kom til Norge med Andreas Clausen Klingenberg (død 1688), som var magasinforvalter på Munkholmen. Fra det store og høytliggende sommerstedet Klingenberg, reist i italiensk villastil i 1850, var det flott utsikt over Lademoen, Lade og Trondheimsfjorden. Odd Klingenberg er begravet ved Nidarosdomen i Trondheim.

Odd Klingenberg ble gift med Hulda Johannessen den 30. april 1896, og de ble etterhvert foreldre til Leif Klingenberg (født 1897), Synnøve Klingenberg (født 1899) og Svein Klingenberg (født 1917).

Yrkeskarrière
-------------

Han tok examen artium ved Trondhjems katedralskole i 1889 og tok examen philosophicum like etter. Han begynte å studere musikk, men byttet til studier i rettsvitenskap etter et halvt år med tvil, og var cand.jur. fra 1894. Han tok så advokaturen i 1902. Klingenberg var overrettssakfører og fullmektig i farens firma i Trondhjem fra 1894, hvor han senere var kompanjong fra 1899 og høyesterettsadvokat fra 1902. Klingenberg var også aktor i meddomsretten. Klingenberg var senere fylkesmann i Sør-Trøndelag fra 18. november 1921 til 6. mars 1923 og igjen fra 25. juli 1924 til 1940, altså med permisjon i tiden han var sosialminister 1923–1924. Viktige saker i Klingenbergs tid som fylkesmann var utbedring av sykehusforhold, kommunal gjeld, samferdsel og næringslivets rammevilkår.

Klingenberg innehadde dessuten en rekke offentlige verv, og var styremedlem i en rekke betydelige industriforetak og bedrifter. Han var blant annet formann i direksjonen i Trondhjems Sparebank, medlem av Trondhjems Sparebanks kontrollkomité, medlem av representantskapet i Trondhjems Privatbank, medlem av direksjonen i Trondhjems Adresseavis, styremedlem i E. C. Dahls bryggeri og styremedlem i Salvesen & Thams Communikations Aktieselskap.

Av offentlige verv kan nevnes styreformann i Aldershjem for sjøfolk i Trondhjem, medlem av direksjonen i Thamshavnbanen, medlem av Matrikkelkommisjonen av 1910, medlem av komiteen som utarbeidet bestemmelser om det vitenskapelige forskningsfond av 1919, formann i Sosialdepartementets boligutvalg av 1923, formann i Sykeforsikringskomiteen av 1927 samt formann i Trafikkrådkomiteen av 1934.

Han skrev forøvrig en rekke artikler og avhandlinger om ulike sosiale spørsmål, alderstrygd, sykeforsikring og tvungen voldgift i arbeidstvister.

Politisk arbeid
---------------

Klingenberg var medlem av Trondhjem bystyre, hvor han var varaordfører 1904–1906 og ordfører 1911–1916. Ved sammenslutningen av Trondhjems grunnlovsforening og Yngre konservatives forening til Trondhjems konservative forening (nå Trondheim Høyre) i 1901, ble Klingenberg foreningens første formann. Han var også medlem av Høyres sentralstyre 1908–1911. Han var innvalgt på Stortinget fra Trondhjem og Levanger, 2. krets Kalvskindet 1907–1909, og var da tilsluttet Samlingspartiet. Klingenberg var senere innvalgt som Høyre-representant fra 1. krets Bratøren og Ilen 1919–1921 og fra Trondhjem og Levanger som storkrets 1922–1924. Han var medlem av Stortingets sosialkomité 1907–1909, hvor han var formann 1919–1923, og av Stortingets fullmaktskomité 1919–1920.

Klingenberg var statsråd i Sosialdepartementet i Otto B. Halvorsens første regjering fra 21. juni 1920 til 21. juni 1921, og igjen i Otto B. Halvorsens andre regjering og Abraham Berges regjering fra 6. mars 1923 til 25. juli 1924. Han var også fungerende statsråd i Justis- og politidepartementet fra 24. til 29. mars 1923. Klingenberg var egentlig favoritt til å ta over som statsminister for Høyre etter Otto B. Halvorsens død i 1923, men ble vraket av eget parti til fordel for Abraham Berge fra Frisinnede Venstre. Den svært progressive sosialministeren Klingenberg, som også var partiets sosialpolitiske talsmann, hadde lenge drevet norske næringslivstopper til randen av raseri idet han ofte plasserte Høyre til venstre for koalisjonspartneren Frisinnede Venstre med sin reformlinje. Han møtte også motstand fra Høyre-folk utenfor byene, især på Vestlandet. Med Halvorsen død og Klingenberg på sidelinjen kom kravet om sparepolitikk til uttrykk gjennom Berge, og senere Ivar Lykke, som statsministre.

I likhet med de øvrige statsrådene i Abraham Berges regjering, ble Klingenberg stilt for riksrett 1926–1927, men ble frifunnet sammen med resten den 25. mars 1927. Saken var fra 1923 og gjaldt tildelelse av bevilgninger til Den norske Handelsbank uten å informere Stortinget, men alle ble frikjent (under dissens) ut ifra at de hadde handlet i beste mening.

Utmerkelser
-----------

Klingenberg ble i 1921 utnevnt til kommandør med stjerne av St. Olavs Orden «for statsborgerlig og embedsfortjeneste». Han ble også tildelt Kroningsmedaljen 1906. Klingenberg mottok storkors av Nordstjerneordenen og var ridder av den portugisiske Kristusordenen.

Stortingskomiteer
-----------------

* 1922–1923 formann i Sosialkomiteen
* 1919–1921 formann i Sosialkomiteen
* 1919–1920 medlem i Fullmaktskomiteen
* 1907–1909 medlem i Sosialkomiteen

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsrådet : 1915–1945. B. 1 : Biografier, side(r) 394[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 482[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no, oppført som Odd Sverressøn Klingenberg[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3 4  «Høyres historie 1 & 2: Høyre uten råtne røtter». Aftenposten. 26. september 1984.
5. 1 2  «Sosialpolitikk eldre enn sosialdemokrater». Aftenposten. 29. juni 1984.
6. ↑  «Et parti med sosial profil». Høyre. [*død lenke*]
7. 1 2  Schmidt, Olaus (1929). «Klingenberg, Odd Sverressøn». *Norsk biografisk leksikon*. 4 (1 utg.). Oslo: Aschehoug.
8. 1 2 3 4  «Odd Sverressøn Klingenberg». Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste. [*død lenke*]
9. ↑  «Klingenberg, Odd». Merkantilt biografisk leksikon. 1935.
10. ↑  Amundsen, O. Delphin (1947). *Den Kongelige norske Sankt Olavs orden 1847–1947*. Oslo: Grøndahl & Søns Forlag. s. 85.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Odd Klingenberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Odd Klingenberg hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Harald Bothner** | **Sør-Trøndelags fylkesmann**(1921–1940) | Etterfølger:**Johan Cappelen** |

| * v
* d
* r
Norges sosialministre 1913–1945 |
| --- |
| 
* Johan Castberg (1913–1914)
* Kristian Friis Petersen (1914–1916)
* Lars Abrahamsen (1916–1919)
* Paal Berg (1919–1920)
* Odd Klingenberg (1920–1921)
* Lars Oftedal (1921–1922)
* Rasmus Olai Mortensen (1922–1923)
* Odd Klingenberg (1923–1924)
* Lars Oftedal (1924–1926)
* Peter Andreas Morell (1926–1928)
* Alfred Madsen (1928)
* Torjus Værland (1928–1931)
* Jakob Vik (1931–1933)
* Ole N. Strømme (1933)
* Trygve Utheim (1933–1935)
* Kornelius Bergsvik (1935–1936)
* Oscar Torp (1936–1939)
* Sverre Støstad (1939–1945)

 |

| * v
* d
* r
Trondheims ordførere |
| --- |
| 
* Jacob Roll (1837–38)
* Balthazar Schnitler (1838)
* Jacob Roll (1839)
* Balthazar Schnitler (1840–41)
* Nicolai Jenssen (1842)
* Samuel Bætzmann (1843–44)
* Frederik Moltke Bugge (1845)
* Hans Peter Jenssen (1846)
* Nicolai Jenssen (1847–48)
* Frederik Moltke Bugge (1849–50)
* Samuel Bætzmann (1851–53)
* Fredrik Georg Lerche (1854)
* Samuel Bætzmann (1855–56)
* Johan Christian Grabow (1857)
* Fredrik Georg Lerche (1858)
* Gerhard Meldahl (1859)
* Christian Petersen (1860)
* Einar Gram (1861)
* Ove Høegh (1862)
* Fritz Lorck (1863–64)
* Aage Schavland (1865)
* Ove Christian Roll (1866)
* Fritz Lorck (1867–68)
* Michael Getz (1869)
* Fritz Lorck (1870)
* Carl Arnoldus Müller (1871)
* C.W.S. Hirsch (1872–73)
* Johannes Musæus Nissen (1874–76)
* Johan Bergh (1877)
* Christian Hulbert Hielm (1878)
* C.W.S. Hirsch (1879–82)
* Jens Ludvig Paul Flor (1883–84)
* Karl Ludvig Bugge (1885)
* Christian Hulbert Hielm (1886)
* Johan Bergh (1887)
* Marius Bøckman (1888)
* Bernhard Konrad Bergersen (1889–90)
* Ingebrigt Buaas (1891–92)
* Sverre Olafssøn Klingenberg (1893–94)
* Carl Nielsen (1895)
* Christian Knudtzon Schaanning (1896)
* Bernhard Konrad Bergersen (1897–98)
* Andreas Berg (1899–1901)
* Hans Bauck (1902–04)
* Christian Thaulow (1905–07)
* Andreas Berg (1908–10)
* Odd Klingenberg (1911–16)
* Ole Konrad Ribsskog (1917–19)
* Einar Dahl (1920–21)
* Francis Kjeldsberg (1922)
* Kristian Bryn (1923–25)
* Andreas Moe (1926–30)
* Johan Cappelen (1931–34)
* Harald Pedersen (1935)
* Ivar Skjånes (1935–40)
* Olav Bergan (1940–43)
* Sverre Colbjørnsen Stokstad (1943–45)
* Ivar Skjånes (1945–47)
* John Aae (1948–57)
* Olav Gjærevoll (1958–63)
* Odd Sagør (1963–70)
* Kaare Tønne (1970–75)
* Axel Buch (1976–79)
* Olav Gjærevoll (1980–81)
* Anne-Kathrine Parow (1982–84)
* Per Berge (1985–89)
* Marvin Wiseth (1990–98)
* Anne Kathrine Slungård (1998–2003)
* Liv Sandven (2001–02)
* Rita Ottervik (2003–23)
* Kent Ranum (2023–)

 |  |
| 
* **Ordførere i tidligere landkommuner:** Byneset (1837–1963)
* Leinstrand (1837–1963)
* Strinda (1837–1963)
* Tiller (1898–1963)

 |

Portaler: Konservatisme | Trondheim

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Wikistrinda **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |