**Rammetromme** er en type tromme med flat ramme og større radius enn dybden på trommen. Rammen er oftest rund eller ovale og laget av treverk eller annen naturmateriale som er bøyd, av en hel ring eller tilskåret, den kan også være av kunstmateriale. Den er dekket med et dyreskinn eller trommeskinn av annet materiale, skinnet er oftest på en side men forekommer også på begge sider.

Man slår på trommen enten med fingrene, hånden eller med en form for trommestikke.

Noen trommer har montert bjeller, cymbaler, blikkstikker, metallringer eller andre former for idiofoner festet til rammen, tamburin er et eksempel på disse trommene.

Opprinnelse og utbredelse
-------------------------

Mirjam spiller på en rammetromme
Mennesker har nok i all tid slått på gjenstander for å lage lyd. Rammetrommer finner man langt tilbake i tid som i Mesopotamia hvor illustrasjoner fra 3. årtusen f.Kr. viser kvinner som holder en rammetromme med begge hender foran brystet. I Bibelen er rammetrommen, for det meste spilt av kvinner, nevnt i *Andre Mosebok* hvor Mirjam spiller på den. Rammetrommer finner man nesten overalt i verden og de er den vanligste tromme typen. De forekommer for eksempel i Europa som den samisk sjamantromme i Nord-Skandinavia, bodhrán i Irland, pandero i Spania, adufe i Portugal, Daires (Hellas), Dob (Ungarn) og tamburello og tammorra i Italia.

Rammetrommen kom til Sør-Amerika med de spanske og portugisiske conquistadorene, trommer med skinn på en eller begge sider brukes av for eksempel Sioux indianere i Nord-Amerika. Det finnes også rammetrommer med håndtak, for eksempel dhyangro i Nepal, og i kinesisk musikk akkompagnere man sang med den åttekantet Bajiao gu trommen. Bendir er en Nord-Afrikansk rammetromme som har strenger under trommeskinnet slik at det blir en spesiell resonansen og lyd.

Samisk rammetromme
------------------

Se hovedartikkel: Runebomme
De samiske sjamanene, noaide, brukte en rammetromme, en runebomme. Den består av et dyreskinn, stort sett reinskinn, spent over en oval treramme eller over en oval uthult rirkule. Skinnet er tradisjonelt dekorert med ulike motiver, og alle bommene er dekorert på hver sin måte, det er bevart kun 70-80 runebommer. Runebomma har hatt en viktig plass innenfor gammel samisk kultus. Prester og andre øvrighetspersoner samlet inn og ødela runebommene som ledd i en intensivert misjonsinnsats overfor samene.

Typer trommer
-------------

* Adufe (Portugal)
* Bendir (Nord-Afrika, Tyrkia)
* Bodhrán (Irland)
* Buben (Russland)
* Crowdy-crawn (Cornwall)
* Daf (Iran, Kurdistan, Aserbajdsjan, Tyrkia, Midtausten)
* Daires (Hellas)
* Duff, daff, daffli (India)
* Epirotiko Defi (Hellas)
* Dayereh (Iran, Sentral-Asia, Balkan)
* Dob (Ungarn)
* Doyra (Usbekistan)
* Dhyāngro (Nepal)
* Ghaval (Aserbajdsjan)
* Gumbe (Sierra Leone, Karibia)
* Kandjira (India)
* Lag-na (Tibet)
* Mazhar (Egypt)
* Pandeiro (Brazil)
* Pandero (Puerto Rico)
* Pandereta (Spania, Filippinane og Latin-Amerika)
* Pandero (Spania)
* Pandero cuequero (Chile)
* Pandero jarocho (Mexico)
* Parai (India, Sri Lanka)
* Patayani thappu (India)
* Ramana (Thailand)
* Rapa'i (Aceh i Indonesia)
* Ravann (Mauritius)
* Rebana (Søraust-Asia)
* Riddle drum (England)
* Riq (Arabic world)
* Runebomme (Norden og Russland)
* Sakara drum (Nigeria)
* Sogo (Korea)
* Tamborim (Brasil)
* Tamburin (Kina, India og Midtøsten)
* Tamboutsia (Kypros)
* Tamburello (Italia)
* Tammorra (Italia)
* Tar (Midtausten og Nord-Afrika)
* Thappu (India)
* Toph, tupim (Israel)
* Uchiwa daiko (Japan)

* Adufe, PortugalAdufe, Portugal
* Bendir, BerbereBendir, Berbere
* Bodhrán, keltiskBodhrán, keltisk
* Daf, PersiaDaf, Persia
* Daf, MarokkoDaf, Marokko
* Dhyāngro, NepalDhyāngro, Nepal
* Doiyra, UsbekistanDoiyra, Usbekistan
* Lag-na, TibetLag-na, Tibet
* Mazhar, EgyptMazhar, Egypt
* Parai, IndiaParai, India
* Rebana, Sør SumatraRebana, Sør Sumatra
* Runebomme, samiskRunebomme, samisk
* Sogo, KoreaSogo, Korea
* TamburinTamburin

Se også
-------

* Tromme
* Runebomme
* Sjamantromme

Referanser
----------

1. ↑  «Digitale Bibliothek - Münchener Digitalisierungszentrum». *daten.digitale-sammlungen.de*. Besøkt 10. mars 2024.