Rådhuset.  Foto: Bitjungle 
Skien sentrum sett fra Kleiva.  Foto: Bitjungle 
 Skien sentrum med Bryggevannet og Hjellevannet.  Foto: Bitjungle 
Skien sentrum sett fra Bryggevannet.  Foto: Bitjungle 
**Skien** (utt. /²ʃe:en/) er en by, kommune og fylkeshovedstaden i Telemark fylke. Skien var administrasjonssenter i den provinsen som gikk under navnene Skiensysla, Bratsberg len, Bratsberg amt og Telemark fylke fra middelalderen til 2020.

Skien grenser i nord til Midt-Telemark og Kongsberg, i øst til Siljan, i sør til Porsgrunn og Bamble, og i vest til Drangedal og Nome. Historisk ble dagens Skien delvis regnet til Grenland og delvis til Grenmar eller Skiensfjorden, men over tid ble hele området sett på som en del av Grenland. 

Byen er en av Norges eldste, og tettstedet vokste fram rundt år 1000. Den er en av få middelalderbyer i Norge som ikke er grunnlagt av en konge. Gjennom trelast- og sagbruksindustri ble Skien fra 1500-tallet et av Norges viktigste kommersielle og kulturelle sentre, og beholdt posisjonen som en av Norges fremste byer frem til begynnelsen av 1800-tallet. I dag er IKT og annen kunnskapsbasert virksomhet i ferd med å overta som den viktigste næringsveien i Skien.

Skien er kjent som fødebyen til dramatikeren Henrik Ibsen, som ofte henter motiver fra Skien i sin diktning, og kommunen bruker mye ressurser på å forvalte og formidle kunstnerens liv og verker. Polfareren Hjalmar Johansen var også fra Skien, og han var med på å stifte Idrætsforeningen Odd. Norges eldste eksisterende fotballklubb, Odds ballklubb, har utspring i denne idrettsforeningen. Skien har tre store teaterbygninger, Ibsenhuset fra 1970-årene, Festiviteten som sto ferdig i 1891 og Teater Ibsen på Klosterøya som sto ferdig i 2016.

Kommunen og byen er Norges 11. største, med 55 739 innbyggere pr. 2. kvartal 2022. Byen Skien er del av en sammenhengende byområde i kommunene Skien, Porsgrunn og Bamble, og tettstedet Porsgrunn/Skien er det syvende største i landet med 93 255 innbyggere per 1. januar 2011 (herav i Skien 49 265, i Porsgrunn 33 813 og i Bamble 10 177).

Geografi
--------

Skien sett fra vest mot øst. Vealøs i horisonten.  Foto: Ernst Vikne 
### Topografi

Skien kommune omfatter 778 km², hvorav ca. 479 km² er skogareal, 46 km² jordbruksareal og 57 km² ferskvann. Resterende 197 km² er byområder, boligområder og industriområder. Skien inngår som en del av Gea Norvegica Geopark.

Landskapet i Skien er preget av tettbebyggelse fra sentrum og sørover langs Skienselva mot Porsgrunn, rike jordbruksområder i Gjerpen øst for sentrum, og i nord og vest store skogkledde åser unntatt i drabantbyen Gulset.

De høyeste punktene i kommunen er Skårråfjellet (814 moh), og Ørnenuten (811 moh). Begge disse fjelltoppene ligger nord i kommunen, nær grensa mot Sauherad. Nærmere sentrum er Vealøs (491 moh), Skrehelle (553 moh), Geitebuvarden (525 moh) og Ulvskollen (405 moh) populære turmål.

Innsjøen Norsjø, som er hoveddrikkevannskilden i Skien, ligger på grensa mellom Skien og Nome kommune. Norsjø er en sentral del av Norsjø–Skienkanalen, med Løveid sluser på Skotfoss.

### Geologi

Skien har en variert geologi. I nord og vest består berggrunnen av gneis og kvartsitt. Gjennom sentrum og bydelen Gjerpen går det et kambrosilurbelte. Etter den siste istida lå dette området under vann i flere tusen år, og havavsetningene har gjort området til et svært produktivt jordbruksareal. I øst er det vulkanske bergarter, og i nordøst består berggrunnen av larvikitt og granitt.

### Klima

Skien har et moderat kystklima, med relativt milde vintre og varmt sommervær. Normalverdier for perioden 1961−1990 er gitt i tabellen nedenfor.

| Normaler for Skien (25 moh.) | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jun | Jul | Aug | Sep | Okt | Nov | Des | År |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Temperaturnormal (°C) | −3,9 | −3,7 | 0,2 | 4,5 | 10,4 | 15,5 | 16,5 | 15,2 | 11,3 | 7,2 | 1,2 | −2,6 | 6,0 |
| Nedbør (mm) | 56 | 44 | 51 | 39 | 63 | 60 | 74 | 97 | 99 | 106 | 90 | 61 | 840 |

### Områder i kommunen

Områder i Skien kommune. Illustrasjon: Mtefre
#### Sentrum

Selve byen er anlagt ved Bryggevannet innerst i Skienselva, og Hjellevannet som ligger nederst i Telemarksvassdraget. Mellom disse to vanna var det opprinnelig fire fosser: *Klosterfoss*, *Langfoss*, *Bollefoss* og *Damfoss*. Skienselva gir innseilingsmulighet fra havet, noe som antakelig har vært avgjørende for byens beliggenhet.

Bryggevannet har gjennom årenes løp blitt fylt ut en del. Tidligere har dette vannet gått helt opp til der hvor dagens rådhus ligger. I Hjellevannet har det også vært betydelig utfylling, senest på 1970-tallet.

Rundt sentrumskjernen finner man de eldste bydelene i Skien:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bakken
* Banejordet
* Bruene

  | * Hjellen
* Huken
* Kverndalen
* Klosterøya
 | * Lie
* Lundetoppen
* Marensro

  |

I tillegg er det gamle bydelsnavn som ikke er i bruk lenger, fordi geografien i sentrum har endret seg mye. Eksempler på slike bydelsnavn er *Lille-helvete* og *Mudringen*. En bekk som løp gjennom sentrum, *Lortebekk*, er lagt i rør og eksisterer dermed heller ikke lenger. 

#### Omegn

Falkum er et villastrøk som ligger vest for sentrum, mellom Lundedalen og Falkumelva. Bydelene i sentrum, samt Falkum og Mæla, utgjør *Lunde lokalutvalgsområde*.

Bratsberg ligger på høyden mellom sentrum/Skienselva og Gjerpensdalen. Hovedveien mellom Bratsberg og sentrum har tradisjonelt vært Snipetorp, som leder opp til bydelen Bratsbergkleiva. I området finner man også de gamle gårdene Frogner, Brekke og Bratsberg gård.

Nedover Skienselva er det tettbygd strøk langs hele strekningen mellom Skien og Porsgrunn sentrum. På vestsida finner man blant annet bydelene Gimsøy, Gråten, Kjørbekk og Nenset, og på østsida ligger Follestad, Bøle, Menstad og Borgestad.

Øst for sentrum finner man Gjerpen, med rikt jordbruk i Gjerpensdalen. Enda lenger øst er det store skogkledde åser, og her finner man det store kommunikasjonstårnet på Vealøs.

Vest for sentrum ligger Gulset. Her bor det i underkant av 8 000 innbyggere (Gulset og Vestre Gulset samlet). Gulset er Skiens største bydel med hensyn til innbyggertall. Området nord for Gulset kalles vestmarka. Her finner man mange gruver fra 1500-tallet. Åfoss og Skotfoss ligger også i vest, ved utløpet av innsjøen Norsjø.

Sør for sentrum ligger Solum. Området strekker seg fra Farelva og Hjellevannet i nord, til Frierfjorden i sør. Her ligger blant annet bydelene Klyve og Gimsøy. Ved Skienselvas utløp i Frierfjorden ligger Flakvarp. I sørvest finner man store skogområder rundt Kilebygda og Mælum. 

Nord i kommunen ligger Valebø, Luksefjell og Sauheradsfjella. Det er lite bebyggelse i disse områdene.

### Naturvern

I Skien er det åtte naturreservater. Børsesjø (1165 daa), som ligger i Gjerpensdalen, er en av landets rikeste fuglebiotoper. Det er registrert over 230 fuglearter i området rundt innsjøen. De andre naturreservatene er *Gunnborgdalen* (97 daa), *Heggemyr* (49 daa), *Lagmannskjær* (17 daa), *Orrhanemyr* (72 daa), *Orsjømyra* (354 daa), *Skrim-Sauheradfjella* (123643 daa, men ligger bare delvis i Skien) og *Svartefjell* (60 daa).

* Børsesjø.  Foto: BitjungleBørsesjø.  Foto: Bitjungle
* Fjellvannet, Luksefjell.  Foto: Ernst VikneFjellvannet, Luksefjell.  Foto: Ernst Vikne
* Ulvsvann.  Foto: Ernst VikneUlvsvann.  Foto: Ernst Vikne
* Vestre Vealøs.  Foto: BitjungleVestre Vealøs.  Foto: Bitjungle

Navn
----

Kart over Skien fra 1681. Bemerk skrivemåten «Scheen»
Byens navn har ingenting med framkomstmiddelet ski å gjøre, selv om det har felles opprinnelse med ordet «ski» som betyr kløyvd stokk (jamfør skigard). Ordet «ski» er avledet av å skille. Navnet (norrønt) *Skiðan* var nok opprinnelig et elvenavn, trolig med betydningen den som skiller (elvenavn var oftest aktive). 

I folkevandringstida kom *grenene* til området. De opprettet et eget stammerike ved Norsjø, hvor Solum var en viktig del. Vassdraget markerte da skillet mellom grenene, på Solumsida, og den delen av områdets befolkning i Gjerpen og Eidanger som hadde kulturelt og handelsmessig fellesskap med Vestfold. Navnet Skiða er trolig fra en tid da det ikke var noe vannskille i Skien. Den gang fløt nåværende Bryggevannet og Hjellevannet sammen. 

På 900-tallet begynte brynesteinshandlere å legge seg til ved Skiða, og slik har elvenavnet gradvis festa seg ved det som i løpet av kort tid ble en viktig handelsplass.

Navnet Skien hjelp•info uttales /²ʃe:en/, dvs. «sjeen» med samme tonelag som «bønner». Byens egne innbyggere uttaler byens navn slik det tidligere ble skrevet, det vil si med to e-er, og ikke med noen i-lyd. Lyden /i/ i navnet Skiða var kort, og ble svekket til /e:/. Dette bekreftes også i gamle tekster og kart, hvor bynavnet skrives «Scheen». Denne rettskrivinga må ha hatt basis i lang tids fastsatt uttale.

Historie
--------

*Se også: Tidslinje over Skiens historie*
Skiensdyret, reproduksjon av utskjæring fra 1000-tallet.
En kogge fra middelalderen.
Kirken på Kapitelberget.  Foto: Bitjungle 
Allerede rundt 1500 f.Kr. begynte det å vokse fram et bondesamfunn i Grenland. Etter hvert som nye jernredskaper ble vanlig i jordbruket, økte også behovet for brynesteiner. Eidsborgbryner ble en viktig handelsvare, og stedet der fallet fra Hjellevannet danner et hinder for skipsfart på Skienselva ble en naturlig handelsplass.

### Fra tettsted til kjøpstad

Fra rundt år 1000 var det en omfattende bosetting i Skien sentrum som kan defineres som et tettsted. Dette ble fastslått gjennom de arkeologiske utgravingene som ble ledet av Siri Myrvoll på slutten av 1970-tallet. 

Dag Eilivsson er en av de første personene man kjenner til i Skiens historie. Han var lendmann på Bratsberg, og far til den senere mektige Gregorius Dagsson. I siste halvdel av 1000-tallet etablerte Dagsætta seg som handelshøvdinger i området, og i år 1102 vet man at Dag Eilivsson og hans menn fra Bratsberg reiste med Magnus Berrføtt på hærtog til Irland.

Rundt år 1110 ble kirken på Kapitelberget bygget, og dette er den eldste steinkirken man kjenner til i distriktet. Noen år senere, rundt 1150, ble Gjerpen kirke reist. Da hadde benediktinerklosteret Gimsøy kloster allerede blitt grunnlagt på Klosterøya, man antar at dette skjedde rundt år 1115. Klosteret ble raskt en viktig maktfaktor i distriktet. Dags datter Baugeid var en av klosterets første abbedisser.

Midt på 1100-tallet fant det sted en regulering av bebyggelsen i sentrum. Det ble laget en trebrobelagt gate, og lafta tømmerbygninger ble reist. Beboerne var handelsmenn, håndverkere og fiskere. Tidlig på 1200-tallet ble sysselinndelingen innført. Skiensyssel omfattet Grenland, Telemark og Numedal og Skien ble et økonomisk og administrativt sentrum. 

Utover på 1200-tallet ble Gimsøy kloster en stadig sterkere maktfaktor i området. Samtidig utviklet Skien seg til å bli en by, med yrende liv og bebyggelse rundt havna og Mariakirken som lå midt i byen. Tidlig på 1300-tallet ble havna utvidet, og mange Hanseater, engelske og hollandske kjøpmenn seilte opp Skienselva.

I 1358 ble Skiens eldste privilegiebrev utstedt av kong Håkon VI Magnusson, og byen ble offisielt en kjøpstad. Privilegiebrevet var delvis et resultat av en maktkamp mellom Skiens handelsmenn og klosteret. Senere privilegiebrev bekrefter at det var en slik konflikt. Ettervirkninger av svartedauen og innbyrdes stridigheter mellom norske byer har sannsynligvis også vært medvirkende årsaker til utstedelsen av det første privilegiebrevet.

På 1400-tallet ble bysamfunnet bedre organisert. Skien fikk et borgerstyre som besto av 12 rådmenn, og én eller to av disse ble utpekt som borgermester. På denne tiden foregikk det en utstrakt handel med hollendere, og flere av disse slo seg ned i byen.

Samtidig sto den katolske kirke sterkt, og Gimsøy kloster forvaltet store landområder. Med reformasjonen fra og med 1536 tilfalt klosteret kongen, som ble den største eiendomsbesitteren i Skien og omegn. Samme år som den saksiske bergmannen Hans Glaser satte i gang produksjonen av sølvdaleren på Klosterøya, i 1546, brant Gimsøy kloster. Denne brannen regnes ikke som bybrann. Omkring 20 år senere, skal byen ha blitt brent ned av svenskene under Den nordiske syvårskrigen. Dette regnes som den første av i alt ni bybranner som har herjet Skien. Allerede i 1583 brant tre fjerdedeler av middelalderbyen, deriblant gikk kirka og rådstua tapt.

### Tidlig industriutbygging

Kart over Skien fra rundt år 1700. Sagbruk og renner mellom Hjellevannet og Bryggevannet vises tydelig.
Skien anno 1800  
Malt av John William Edy
Skien ved midten av 1800-tallet. Fra Chr. Tønsbergs *Norge fremstillet i billeder* (1848).
Skien **før** brannen i 1886.
Skien og Christianskirken **etter** brannen i 1886.
Industriutbygginga i Skien tok til på 1500-tallet. I 1539 startet driften av Fossum Jernverk, det eldste jernverket i Norge. Jernmalmen ble hentet fra Glasergruva, som ligger i vestmarka nord for Gulset. I 1546 ble den første Gimsøydaleren produsert på Klosterøya. Det var kun 28 år etter den aller første Daleren, forløperen til Dollaren, ble presset i Joachimsthal i Bøhmen. I 1625 ble den første masovnen bygget på jernverket.

I sentrum ble det startet opp sagbruk som utnyttet fossefallet. Tømmerfløting på elva kom i gang på 1600-tallet, og Skien ble landets ledende trelastsentrum. Byen var en viktig eksporthavn for tømmer og plank, og importhavn for korn. Landhevning og utvikling i skipsfarten hadde etter hvert gjort byen lite tilgjengelig for handelsskip, og ladestedene Porsgrunn, Brevik og Langesund vokste etter gradvis fram. 

1663 ble et merkeår for Skiensborgerne. Kong Frederik 3 hadde havnet i bunnløs gjeld. Jørgen Bjelke var en av kongens største kreditorer; han var på den tiden lensherre på Bratsberg, og kongen betalte gjelden ved å gi fra seg eiendommene i Skien. I den forbindelsen overtok Skiensborgerne eiendomsretten til 39 sager i byen, for 400 riksdaler per sag. På 1670-tallet var det en kraftig økning i eksport av trevarer til England og Nederland, noe som førte til en høykonjunktur uten sidestykke i byens historie.

På begynnelsen av 1600-tallet er det anslått at det bodde om lag 1000 mennesker i Skien sentrum. Til sammenlikning bodde det rundt 2000–3000 mennesker i Christiania på samme tid. I 1835 hadde byen 2158 innbyggere, og i 1885 hadde dette steget til 7538. Utvidelser av bygrensa er noe av forklaringa på denne kraftige økninga.

Også på 1600-tallet ble byen hjemsøkt av mange branner. Det var bybranner i 1652, 1671 og 1682. I brannen i 1671 gikk 90 bygårder tapt. På 1700-tallet var det også en rekke katastrofale branner. Store deler av byen brant ned i 1732 og i 1766, hvor alle byens viktigste dokumenter gikk tapt. I 1777 brant det på nytt. Denne gangen brant 172 bygårder, 32 sager og 2 vannmøller ned.

På 1700-tallet slo en rekke kjente handelsslekter seg ned i Skien. Slekter som Løvenskiold, Wesseltoft, Ording og Cappelen eksisterer i byen den dag i dag. Utover 1700-tallet opplevde byen tilbakegang mens ladestedene vokste. Senere skulle byen oppleve ny fremgang som industriby, kommunikasjonsknutepunkt og fylkets administrative senter.

### Opptur og katastrofe

Utdypende artikkel: Skiens byplan og murbebyggelse etter bybrannen i 1886

1800-tallet var preget av store forandringer og rivende utvikling, men endte i en fryktelig katastrofe. Byen hadde fortsatt en viktig posisjon som handels- og industriby.

I 1815 hadde Skien om lag 1800 innbyggere. I 1836 opprettet Norges Bank en avdeling i Skien.

Det var mange teknologiske nyvinninger på denne tiden, og i Skien var man tidlig ute på mange områder. I 1862 ble Norsjø–Skienkanalen åpnet. To år senere, i 1864, ble det åpnet et gassverk som forsynte Skiens beboere med gass og varme. I 1882 kom Vestfoldbanen til Skien. Og Norges første elektrisitetsverk som leverte strøm til abonnenter, Laugstol Bruk, startet opp i Skien i 1885. 

I 1856 ble områdene Banejordet, Brekkejordet, Bratsbergkleiva, Follestad og *Klosterhaugene* lagt under Skien. Dette skjedde til protester fra Skiens innbyggere, da bebyggerne i disse områdene stort sett var arbeidere og fattigfolk. Det skjedde også endringer i industrien i byen. I 1867 ble Fossum Jernverk lagt ned, etter mer enn 300 års drift. Men ny industri kom til, når Benjamin Sewell grunnla Union Bruk i 1873.

I 1875 hadde Skien 5450 innbyggere. Den gangen var både Gjerpen og Solum egne kommuner. Innbyggertallet for Skien omfattet derfor ikke personer som bodde i disse områdene.

I 1881 var det en stor brann ved Union, men det var likevel bare en forsmak på det som skulle komme. I 1885 kom et nytt forvarsel, da Cappelens residens på Gjemsø kloster brant ned. I 1886 brant byen igjen. Den var den største brann i byens historie. Hele 244 bygårder brant ned til grunnen. Sentrum ble fullstendig rasert. På 1890-tallet ble sentrum på nytt bygd opp. Det ble laget en ny byplan, og det ble innført murtvang i sentrum av byen.

* Næringsvirksomhet på Smieøya rundt 1880-1890.  Foto: Axel LindahlNæringsvirksomhet på Smieøya rundt 1880-1890.  Foto: Axel Lindahl
* Hjellen rundt 1880-1890.  Foto: Axel LindahlHjellen rundt 1880-1890.  Foto: Axel Lindahl
* Skiensfolk foran Rådhuset i 1905.  Foto: R. NyblinSkiensfolk foran Rådhuset i 1905.  Foto: R. Nyblin
* Ibsenparken i Skien rundt 1900.  Foto: R. NyblinIbsenparken i Skien rundt 1900.  Foto: R. Nyblin

### Mot vår tid

Typisk 1970-tallsbebyggelse på Gulset.  Foto: Bitjungle 
Blad 1 av N. S. Krums kart over Skien fra 1889
Blad 2 av N. S. Krums kart over Skien fra 1889
På begynnelsen av 1900-tallet ble det bygd nye boligområder rundt bykjernen. Brekkeby, Brekkejordet, Gimsøy, Falkum og andre steder er villastrøk som ble bygd den gangen. På 1970-tallet var det utbygging av nye bydeler på Gulset og Klyve, og det vokste opp tidstypisk blokkbebyggelse.

I 1920 ble jernbanestrekningen Bratsbergbanen åpnet. Mellomkrigstida var også preget av konflikter. I 1931 sto det store Menstadslaget i Skien. Da sendte forsvarsminister Vidkun Quisling, som for øvrig er gravlagt i Skien, soldater mot arbeiderne. I 1940 ble Skien okkupert av tyskerne, og byen hadde nazi-styre frem til 1945.

I 1964 ble Skien by slått sammen med herredene Solum, Gjerpen og Valebø krets i Holla kommune til storkommunen Skien. I tillegg var det en grensejustering i 1968, som førte til at 3 554 personer ble overført fra Skien til Porsgrunn. Etter dette har kommunens grenser ligget fast.

Kommunesammenslåinger og grensejusteringer på 1960-tallet ga store utslag på folketallet. I 1968 bodde det 44 300 mennesker i Skien kommune. Med unntak for et lite fall i folketilveksten på begynnelsen av 1980-tallet, har folketallet økt jevnt opp til 51 359 i 2009. I 2008 var 7,8 % av befolkningen personer med ikke-vestlig innvandrerbakgrunn, og 1,8 % var personer med vestlig innvandrerbakgrunn. I Skien bor 89 % av befolkningen i tettbygd strøk.

I 1968 sto Skienshallen ferdig og hvor EM i turn ble arrangert i 1975. På 1970-tallet var det flere viktige kulturelle begivenheter i byen. I 1973 ble Skiens nye kulturhus Ibsenhuset åpnet. I 1978 ble det opprettet et eget regionteater, som fikk navnet Telemark teater (nå Teater Ibsen). 

I 1986 kom et nytt signal på skiftende tider. Da ble *Skotfoss bruk*, papirfabrikken på Skotfoss, lagt ned. Tyve år senere, i 2006, ble også Norske Skog Union på Klosterøya nedlagt.

* Telemarksgata.  Foto: BitjungleTelemarksgata.  Foto: Bitjungle
* Torggata.  Foto: BitjungleTorggata.  Foto: Bitjungle
* Henrik Ibsens gate.  Foto: BitjungleHenrik Ibsens gate.  Foto: Bitjungle
* Skistredet.  Foto: BitjungleSkistredet.  Foto: Bitjungle

Samfunn
-------

Kartet viser hvordan byene Skien og Porsgrunn har vokst sammen til et tettsted.
### Tettsteder

Statistisk sentralbyrå (SSB) definerer Skien/Porsgrunn som ett tettsted. Dette tettstedet hadde 86 923 innbyggere pr 1. januar 2009.. I tillegg opererer SSB med to andre tettsteder i Skien, det er Hoppestad og Sneltvedt.

### Politikk

*Se også: Liste over ordførere i Skien*
*Se også: Kommunestyrevalg i Skien*
#### Kommunestyrevalget 2023

| Parti | Prosent | Stemmer | Mandater | Medlemmer avformannskapet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| % | ± | totalt | ± | totalt | ± |
| Høyre | 22,7 | +4,8 | 4 746 | +1 240 | 13 | +3 | 3 |
| Arbeiderpartiet | 22,7 | −9,2 | 5 746 | −2 320 | 13 | −5 | 3 |
| Fremskrittspartiet | 16,1 | +6,3 | 4 068 | +1 600 | 9 | +4 | 2 |
| Sosialistisk Venstreparti | 6,7 | +0,9 | 1 696 | +241 | 4 | +1 | 1 |
| Industri- og Næringspartiet | 61, | +6,1 | 1 538 | +1 538 | 3 | +3 | 1 |
| Rødt | 5,9 | +1,2 | 1 502 | +316 | 3 |  | 1 |
| Kristelig Folkeparti | 5,9 | +0,3 | 1 498 | +96 | 3 |  | 1 |
| Senterpartiet | 5,2 | -5,1 | 1 308 | +1 291 | 3 | -3 |  |
| Miljøpartiet De Grønne | 3,5 | -1,9 | 897 | -455 | 2 | -1 |  |
| Venstre | 2,7 | +0,6 | 677 | +145 | 1 |  |  |
| Norgesdemokratene | 1,6 | +1,6 | 403 | +403 | 1 | +1 |  |
| Konservativt | 1,0 | -0,3 | 251 | -65 |  |  |  |
| Liberalistene | 0,2 | 0 | 40 | -4 |  |  |  |
| Andre |  | -5,1 |  | -1 299 |  | -3 |  |
| Valgdeltakelse/Total | 57,2 % | 25 711 | 55 | 13 |
| **Ordfører:** Marius Roheim Aarvold (H) | **Varaordfører:** Jørn Inge Næss (Frp) |

#### Områder med lokalutvalg

*Se også liste over grunnkretser i Skien kommune.*
Skien deles inn i 15 lokalutvalg, og områdeinndelingen er delvis et resultat av tidligere kommunesammenslåinger. Kommunen innførte ordningen med lokalutvalg i 1952, og de fungerer som høringsinstanser og arenaer for å komme med idéer og spørsmål til kommunen. Områdene i Skien kommune med lokalutvalg, er:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bratsberg
* Gimsøy
* Gjerpen
* Gulset
* Kilebygda
 | * Klovholt
* Klyve
* Lunde
* Mælum
* Skotfoss
 | * Valebø
* Vold og Søtvedt
* Ytre Gjerpen
* Øvre Gjerpen
* Åfoss
 |

### Offentlige etater

Skien var fra 1. januar 2020 fylkeshovedstad for Vestfold og Telemark fylke og var sete for fylkeskommunen, mens hovedkontoret til Statsforvalteren i Vestfold og Telemark (tidlige fylkesmannen) ble lagt til Tønsberg. Det nye fylkeshuset ligger i Skien sentrum og har adresse Torgata 18 (tidligere NAV-bygget).

Psykiatrisk avdeling ved Sykehuset Telemark.  Foto: Bitjungle 
Skien er også sete for Nedre Telemark tingrett og Agder lagmannsrett, med rettslokaler i Statens Hus på Nylende. Telemark politidistrikt har hovedsete på Myren, sammen med Grenland politistasjon. Skien brannvesen holder også til i dette området. Skien fengsel ligger på Rødmyr.

Byens største helseinstitusjon er Sykehuset Telemark, som eies av helseforetaket Helse Sør-Øst. I Skien har sykehuset avdelinger for somatikk og psykiatri. Legevakta i Skien er samlokalisert med sykehusets akuttmottak på Moflata. Kommunen driver også syv botilbud med heldøgns omsorgstjenester.

### Utdanning og skole

#### Grunnskoler

Bratsbergkleiva skole.  Foto: Hrosenv 
Det ble gjort en del omstrukturering med nedleggelser av mindre grunnskoler i Skien i årene 2008–2010. I skoleåret 2012-2013 er det 14 barneskoler og 6 ungdomsskoler i Skien kommune. I tillegg har kommunen to spesialskoler, et pedagogisk senter og spesialpedagogiske tjenester. Skien kommune har også noen private skoler.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Barneskoler*** Bratsbergkleiva skole
* Buer skole
* Bølehøgda skole
* Gjerpen barneskole
* Kjørbekkhøgda skole
* Klyve skole
* Kollmyr skole
* Lunde barneskole
* Melum skole
* Moflata skole
* Skotfoss oppvekstsenter
* Venstøp skole
* Åfoss skole
 | **Ungdomsskoler*** Gimsøy skole
* Gjerpen ungdomsskole
* Gulset ungdomsskole
* Kongerød ungdomsskole
* Menstad ungdomsskole
* Mæla ungdomsskole
 | **Spesialskoler*** Enggrav skole og barnehage
* Den røde skolen (Gjerpen)
* Uthauen skole
 | **Private skoler*** Skauen kristelige skole
* International School Telemark (ligger i Porsgrunn)
* Grenland Kristne Skole
* Kilebygda Montessoriskole
 |

#### Videregående skoler

Vestfold og Telemark fylkeskommune eier og driver tre videregående skoler i Skien, disse er Skien videregående skole, Hjalmar Johansen videregående skole og Skogmo videregående skole.

#### Høyere utdannelse

Høyere utdanning tilbys på Universitetet i Sørøst-Norge, med avdelinger i Porsgrunn, Bø, Notodden, Rauland og mer. Universitetet tilbyr både bachelor- og mastergrader, yrkesutdanninger og etterutdanningstilbud.

### Samferdsel

Jernbanestasjonen i Skien.  Foto: Bitjungle 
**Vei** – Den viktigste inn- og utfartsåren til Skien er riksvei 36, som starter fra E18 i Porsgrunn. Veien fortsetter videre til E134 i Seljord, og er den viktigste veien i nord/syd-retning i Telemark. En annen mye brukt innfartsvei til Skien er riksvei 32, som går fra E18 ved Holmestrand til Skien.

**Tog** – Skien er endestasjon for jernbanestrekningen Vestfoldbanen, som sto ferdig i 1882. NSB har daglige avganger mellom Skien og Eidsvoll. I tillegg går det tog på Bratsbergbanen, mellom Eidanger og Notodden.

**Fly** – Skien lufthavn, Geiteryggen betjener flyselskapene Widerøe og Danish Air Transport, som har daglige avganger til Bergen og Stavanger. Flyplassen ble åpnet i 1952.

**Buss** – Vy Buss opererer rutebusstrafikken i Skien og dekker hele grenlandsområdet. I tillegg har Grenlandsekspressen fast rute mellom Skien og Oslo, og Telemarkekspressen går mellom Seljord og Tønsberg via Skien.

**Båt** – Skien er en havneby, med adkomst fra Frierfjorden opp gjennom Skienselva. I tillegg er Skien sluse den nederste slusa i Norsjø–Skienkanalen, noe som gir mulighet for å reise vannveien til Dalen og Kviteseidbyen via Telemarkskanalen. Skien havneterminal ligger på Vold ved Frierfjorden.

### Hoteller og utesteder

Høyers hotell.  Foto: Bitjungle 
I sentrum av Skien finner man to hoteller. *Hotell Høyer* ligger ved Rådhusplassen, og har 100 rom. *Hotel Bryggeparken* ligger på Langbryggene, og har 103 rom. Begge disse hotellene har også konferanselokaler. 

Utenfor sentrum finner man *Sportellet* (tidligere Hotell Herkules), som er en del av Skien Fritidspark. Om sommeren brukes en del av Sportellet som vandrerhjem.

De fleste restauranter og andre utesteder i sentrum, ligger på Langbryggene og i Hjellen. Det ligger også noen utesteder og restauranter i Kongens gate og i Kverndalsgata.

### Religiøse forhold

Skien kirke Foto: Bitjungle 
Metodistkirken i Skien.  Foto: Bitjungle 
*Se også: Liste over kirker i Telemark*
Skien prosti er et tjenestedistrikt i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke, og prosten har sete i Skien. Skien prosti omfatter Skien, Siljan og Porsgrunn fellesråd. Skien kirkelige fellesråd har følgende menigheter: *Borgestad*, *Gimsøy og Nenset*, *Gjerpen*, *Gulset*, *Kilebygda*, *Melum*, *Skien*, *Skotfoss* og *Solum*.

I Skien er det mange frikirkesamfunn. Skien Misjonskirke er den eldste frikirken i Norge, og ble stiftet i 1856 av presten Gustav Adolph Lammers da han brøt med statskirken. Skien Baptistmenighet ble stiftet i 1860 og er landets eldste og største baptistmenighet. Pinsekirken Tabernaklet i Skien var den første pinsemenigheten i Norge, og ble grunnlagt i 1908. I tillegg finnes det en rekke andre frikirkesamfunn i byen. Den første menigheten til Jehovas vitner i Norge ble rundt år 1900 grunnlagt i Skiensområdet.

Det er også tre muslimske foreninger i Skien: *Telemark Islamsk Trossamfunn* (657 medlemmer i 2006), *Telemark Islamsk Forening i Skien* (356 medlemmer i 2006) og A*l-Ghadir Islamske Kulturforening* (146 medlemmer i 2006).

Human-Etisk Forbund har lokallag i Telemark med kontor i Skien.

### Interkommunalt samarbeid

Grenlandskommunene er tett integrert, og driver et utstrakt interkommunalt samarbeid. Dette omfatter blant annet *Miljørettet helsevern i Grenland* , *Barnevernsvakta i Grenland*, *Grenland Landbrukskontor*, *Krisesenteret i Telemark* og *Renovasjon i Grenland*.

Næringsliv
----------

### Historiske trekk

Skien har lange tradisjoner som handel- og industriby, først og fremst gjennom virksomheten på Klosterøya. På begynnelsen av 1000-tallet var Skien en liten handelsplass, med hovedvekt på eksport av brynestein. Handelsvirksomheten økte utover på 1100-tallet og ble kontrollert av klosteret på øya.

På 1500-tallet var det en rivende utvikling av industrien i Skien, med jernverk på Fossum og bygging av sagbruk på Bruene. Ved hjelp av fyrsetting ble det sprengt ut en rekke renner, slik at sagene kunne utnytte fallhøyda mellom Hjellevannet og Bryggevannet. I dag utnyttes dette fallet av to kraftverk: Eidet kraftverk og Klosterfoss kraftverk.

Senere var det en lang periode med cellulose- og papirproduksjon, før epoken med bearbeiding av trevarer tok slutt da Norske Skog la ned driften av Union Bruk i 2006. I dag er det en oppblomstring av ny næringsvirksomhet på øya, med overvekt av IKT-, engineering- og bioteknologibedrifter.

### Dagens situasjon

ABB er den største private arbeidsgiveren i Skien,[] med sitt anlegg for produksjon av kraftprodukter på Nylende. På Klosterøya er bedriftene eZ Systems og Bionor Immuno blant de viktigste selskapene. På Bruene, rett ved Klosterøya, har Norgesmøllene en stor mølle. I tillegg til Klosterøya og Nylende, har kommunen større næringsområder på Kjørbekk, Rødmyr og Vold. Her er det en rekke mindre produksjons-, service- og handelsbedrifter.

Skien kommune er kommunens og Telemark fylkes største arbeidsplass, med 3255 årsverk i 2008. Skien har relativt få ansatte i privat næringsliv, og det er et underskudd på arbeidsplasser i Skien. Det viktigste arbeidsmarkedet for innbyggerne i Skien er Porsgrunn, hvor det er overskudd på arbeidsplasser i privat næring. Men arbeidmarkedet i Grenland er tett integrert, og det er også mange som pendler fra Porsgrunn til Skien.

Google begynte i 2024 å bygge et 240 MW datasenterpå Gromstul utenfor Skien. Selskapet kjøpte strøm fra Tellenes vindkraftverk.

### Jordbruk

Jordbrukssektoren er også viktig i Skien. Gjerpensdalen er et av Telemarks kjerneområder for landbruk, og Skien er Telemarks viktigste jordbrukskommune.[] Dog er det ikke mange som er sysselsatt i jordbruket i Skien. Av kommunens arbeidsaktive befolkning i 2004 var 1,4 % sysselsatt i primærnæringene jordbruk/skogbruk/fiske, 18,2 % var ansatt i sekundærnæringer, mens 80,0 % arbeidet i tertiærnæringer.

Kultur
------

Byseglet fra 1609.
### Byvåpenet

Dagens byvåpen er et resultat av en lang utvikling som sannsynligvis går tilbake til middelalderen. Det er trolig bare noen av motivene i våpenet som er så gamle. Fra 1609 kjennes et bysegl med de to skiene, men i stedet for skistavene var det et likearmet og smalt gresk kors. Seglet fra 1609 har spisser i korsvinklene, og blomsterornamenter på hver side av sentralmotivet. Allerede på slutten av 1600-tallet forekommer bysegl med en stav mellom skiene i stedet for korset. Begge disse versjonene ble brukt inntil godt ut på 1800-tallet – da også med to furutrær i stedet for blomstene.

En forenklet og fargelagt utgave av byvåpenet finnes på altertavlen fra 1618 som nå er i Mælum kirke. Altertavlen antas å ha vært tidligere i Skien kirke. Våpenet fra 1618 er et skjold som har blå bunn og to opprette gull ski.

Den mer kompliserte sammenstillingen av figurene ski, skistaver, stjerne og blomster er basert på byseglene. På 1800-tallet ble alle disse figurene satt inn i et skjold med bunnen rød og figurene i gull eller gul farge. Fra den tid ble det vanlig å bruke dette som byens eget våpenskjold. Vår tids byvåpen er en fortsettelse av dette, men har nå et vannrett avdelt lite felt nederst, en såkalt «skjoldfot». Dette feltet er en stilisering av den naturalistiske gressbakken som blomstene/trærne vokser fra i tidligere versjoner av byvåpenet og i byseglene tilbake til 1609. Skjoldfoten og dagens mest brukte utgave av byvåpenet, stammer fra 1930-årene, da førstearkivar Hallvard Trætteberg tegnet våpenet i en form for stram funkis-stil, såkalt «flatestil».

Kommunen bruker våpenet med en såkalt «murkrone» på skjoldets øverste kant. Bruken av slike murkroner i byers våpen er en internasjonal tradisjon fra 1800-tallet.

### Kulturliv

Henrik Ibsen.
Henrik Ibsen ble født i Stockmanngården i 1828, og bodde i Skiensområdet til han var 16 år. Ibsen har blant annet gitt navn til byens kulturhus, Ibsenhuset. Her arrangeres det kunstutstillinger og konserter, og i Ibsenhuset finner man også byens bibliotek. I tillegg til kunstutstillinger på Ibsenhuset, er det også utstillinger på Galleri Løveid og Galleri Falkum. 

Kommunen har i en årrekke arrangert ulike Ibsen-festivaler, og i 2008 ble Skien internasjonale Ibsenkonferanse arrangert for første gang. Skien kommune deler også ut Ibsenprisen, og kommunen har en særskilt satsing på Ibsenformidling til barn og unge som kalles StøpeSkien.

Teater Ibsen er regionteater for Telemark og Vestfold, og har sitt hovedkvarter på Klosterøya i Skien. Teatret ble etablert i 1975 under navnet Telemark Teater, men fikk sitt nåværende navn i 1991. Teatret har som målsetting å være et byteater for Skien og Tønsberg, samtidig som de turnerer i Telemark og Vestfold.

Festivalen Viser ved kanalen arrangeres i juni, med konserter ved Løveid sluse. I slutten av august arrangeres festivalen Mersmak i Skien. Festivalen tilbyr nye smaker, fargerik mat, lokal mat, konkurranser, folkeliv, kulturinnslag og mer.

I en treårsperiode fra januar 2023 deltar Skien kommune i den nasjonale satsningen «Syngende kommune», som koordineres av organisasjonen Krafttak for sang.

### Museer og parker

Søndre Brekke gård.  Foto: Bitjungle 
Telemark museum er det kulturhistoriske museet for Telemark fylke. De holder til i Brekkeparken, hvor det er en stor samling av gamle bondestuer, løer, loft og bur fra hele Telemark. I tillegg har museet en stor samling folkekunst fra hele Telemark, og et stort utvalgt av gjenstander fra 1700-tallet og 1800-tallet. Søndre Brekke gård er også en del av anlegget til Telemark museum, som holder åpent fra begynnelsen av mai til slutten av august.

Henrik Ibsen Museum på Venstøp er også en del av Telemark museum. Museet ligger i bygningen som var Henrik Ibsens barndomshjem, og fokuserer på barnet i Ibsens liv og dikt. På Venstøp finner man blant annet «mørkeloftet», som er maken til det Ibsen skriver om i *Vildanden*. Museet er åpent hver dag fra midten av april til slutten av august.

I tillegg til Brekkeparken, er det flere andre store parker nær sentrum. Bakkestranda ligger langs den nordre bredden av Hjellevannet. Her er det bademuligheter, og man kan se skulpturen Rottejomfruen. Lundedalen ligger rett vest for sentrum, og her står Wilhelm Rasmussens statue av Hjalmar Johansen. Flere statuer av Rasmussen kan man se på Stevneplassen, som ligger nordvest for Lundedalen. I sentrum er det også en rekke mindre parker, som for eksempel *Ibsenparken*. Her kan man se en stor Ibsen-statue, og en mindre statue med motiv fra Lille Eyolf og Vildanden. De fleste andre mindre parkene har også statuer, blant annet laget av kunstneren Dyre Vaa.

### Tusenårssted

Bryggevannet med fontener.  Foto: Bitjungle 
Tusenårsstedet i Skien er **Vannfronten**. Det inkluderer området fra Bakkestranda via Hjellebrygga, Laugstolparken, Skien sluse, Smieøya til Bryggeparken med Tollboden. Tusenårsstedet er markert gjennom prosjektet «Morild», som består av lyssetting/-fontener i og ved Skienselva. I Bryggevannet er det satt fem lysfontener.

Det var i forbindelse med tusenårsskiftet at alle fylker og kommuner i landet skulle velge ut sitt eget tusenårssted. I november 1999 vedtok Skien kommune at Vannfronten skulle være Skiens tusenårssted. Dette var argumentene til formannskapet:

* Vannfronten er et nært og viktig uterom for opplevelse av fellesskapet i byen.
* Vannfronten bygger på de aller viktigste minnene og tradisjonene fra Skiens historie som møteplass i 1000 år, og er det viktigste elementet for videre utvikling av Skiens identitet.
* Vannfronten inneholder spennende utviklingsmuligheter for framtiden som vil forsterke områdets betydning.
* Vannfronten bygger opp om Skien som startsted på Telemarkskanalen.
* Vannfronten er et viktig element for Telemarkskanalen/Skien som tusenårssted i Telemark.

**Skiens offisielle kulturminne**

Kapitelberget er Skiens offisielle kulturminne. Det var i forbindelse med det nasjonale kulturminneåret 1997 at det ble lansert en kampanje der hver kommune i landet skulle utpeke det fremste og viktigste kulturminnet i egen kommune. Det var kulturavdelingen i Skien kommune og styret for prosjektet «Skien 1000 år» som var ansvarlige for denne kampanjen.

Etter nominering, innsending av forslag og stemmesedler der media også var aktive medspillere, ble Skien offisielle kulturminne kåret i mai 1997. Valget falt på **Kapitelberget****.**

### Arkitektur

Etter den siste store bybrannen i 1886, ble det innført murtvang i sentrum. Det ble laget en ny byplan med en sentralakse der Skien kirke er sentral. I tillegg til kirken er det en rekke andre severdige bygninger i sentrum. Historisme preger arkitekturen, med stiluttrykk fra blant annet gotikk, renessanse og barokk. Noen av de mest severdige bygningene i sentrum, er:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Rådhuset
* Norges Bank
 | * Tollboden
* Festiviteten
 | * Borgengården
* Latinskolen
 |

Snipetorp er byens eldste boligkvarter som overlevde bybrannen i 1886. Her er det sammenhengende trehusbebyggelse fra slutten av 1700-tallet. Også Skien prestegård ble spart i den siste bybrannen. Prestegården ligger på Lundetoppen, og er fra ca. 1778.

I de eldste villastrøkene rundt sentrum, for eksempel på Falkum, kan man finne flere fine innslag av funkis. Utenfor sentrum er Gjerpen kirke en av de mest severdige bygningene. Dette er en korskirke av stein, bygget rundt år 1150.

* Kirkegata 1.  Foto: BitjungleKirkegata 1.  Foto: Bitjungle
* Liegata 6.  Foto: BitjungleLiegata 6.  Foto: Bitjungle
* Prinsessegata 2 A.  Foto: BitjunglePrinsessegata 2 A.  Foto: Bitjungle
* Augustingården.  Foto: BitjungleAugustingården.  Foto: Bitjungle

### Sport

Skagerak Arena.  Foto: Lasse Tollefsen 
Skien fritidspark.  Foto: Bitjungle 
Det finnes om lag 50 ulike idrettslag i Skien, med et bredt utvalg av aktiviteter. Flere av idrettslagene har lange tradisjoner, og den eldste av disse er Idrætsforeningen Odd. Polfareren Hjalmar Johansen var en aktiv turner og var med på å stifte denne foreningen i 1885. Odds turnforening driver nå denne tradisjonen videre.

Odds ballklubb er også en del av *Idrætsforeningen Odd*. Klubben ble stifta i Skien i 1894, og er landets eldste fotballklubb. Frem til 1937 dominerte de norsk fotball, og vant til sammen 11 norgesmesterskap. Klubben var også i norgestoppen helt frem til slutten av 1960-åra, men spilte så i lavere divisjoner i 1970-åra og 1980-åra. På midten av 1990-åra begynte en ny sterk periode for klubben. I november 2000 tok klubben sin hittil siste cuptittel, og med dette har klubben totalt 12 kongepokaler. Dette er mest i landet. Laget har spilt i eliteserien siden 1999, men unntak av et år i divisjonen under, i 2008. Odds ballklubb spiller sine hjemmekamper på Skagerak Arena, som ligger på Falkum.

IF Ørn ble stifta i 1896 og er fortsatt aktiv innen vinteridrettene langrenn, kombinert, hopp og skiskyting. En annen gammel klubb er IF Storm, som ble stifta i 1902. Klubben har mange medlemmer og er organisert i Storms Ballklubb og Storms Turngruppe. IF Borg ble sitfta i 1914 og driver også med fotball og turn. Skotfoss Turn & Idrettsforening er også en gammel forening som fortsatt er aktiv.

Det har også vært tradisjon for håndball i kommunen. Tidligere var Skiens Ballklubb og Herkules store navn i herrehåndball, mens Gjerpen fortsatt gjør det bra på damesiden. Håndballkampene blir spilt i Skienshallen, som er en del av det store fritidsanlegget Skien fritidspark.

I september 2010 ble bilcross- og rallycross-banen på Grenland Motorsportsenter åpnet. Motorsportsenteret ligger på Eikornrød, ca. 12 km nord for Skien sentrum. Banen er bygget og blir drevet av NMK Grenland. NMK Grenland har også bane for Gokart på Geiteryggen Motorstadion i Skien

I byens største bydel er Gulset Idrettsforening en viktig klubb. Aktiviteten der er organisert i undergruppene fotball, håndball, ski, turmarsj og turn. Ellers finnes det en rekke andre større og mindre idrettslag i byen, med aktiviteter som hundekjøring, sykling, svømming, skøyteløp, alpint, orientering, bryting, ridning, bordtennis, ishockey og mer. Travsport foregår på Klosterskogen Travbane.

### Medier

Tidligere hovedkontor til Telemarksavisa.  Foto: Bitjungle 
Det utgis to aviser i Skien. Varden, som ble grunnlagt i 1874, er den eldste av de to avisene. I 2017 hadde Varden et gjennomsnittlig daglig opplag på 18 687. Telemarksavisa, som ble grunnlagt i 1921 under navnet Telemark Arbeiderblad, hadde i 2017 et gjennomsnittlig daglig opplag på 18 787.

Telemarksavisa driver også lokal-TV-kanalen TV Telemark. Radio Grenland er distriktets eneste lokalradio og eies av Jærradiogruppen.

### Dialekt

Utdypende artikkel: Grenlandsmålet

Folk fra Skien bor *i Skien*, og snakker vikværsk. De bruker endelsen -a på hunkjønnsord i bestemt form entall, eksempler på dette er *brua* og *elva*. I flertallsendelsene -ene og -er brukes også -a, men denne svekkes til en -æ i ubestemt form. Skiensfolk sier *bilær og båtær* i ubestemt form, og *bilane og båtane* i bestemt form. I dialekta brukes også tjukk l.

### Vennskapsbyer

Skien kommune har en rekke vennskapsbyer, både i og utenfor Europa.

|  |  |
| --- | --- |
| * Finlands flagg Loimaa - Finland
* USAs flagg Minot (Nord-Dakota) - USA
* Islands flagg Mosfellsbær, Island
* Romanias flagg Onești - Romania
 | * Italias flagg Sorrento - Italia
* Danmarks flagg Thisted - Danmark
* Sveriges flagg Uddevalla - Sverige
 |

Kjente personer fra Skien
-------------------------

Fredrik Hjalmar Johansen utenfor 
Frederick Jacksons hytte på Kapp Flora, Frans Josef Land 1896. Foto: Frederick Jackson/Nasjonalbiblioteket 

Utdypende artikkel: Liste over kjente skiensfolk

* Gregorius Dagsson (død 1161), kongens lendmann
* Severin Løvenskiold (1777-1856), eidsvollsmann, norsk statsminister i Stockholm, stattholder i Norge.
* Henrik Ibsen (1828–1906), dramatiker
* Gunnar Knudsen, (1848–1928), partileder (V) og statsminister
* Hjalmar Johansen (1867–1913), polfarer og idrettsmann
* Peter Andreas Munch (1810–1863), historiker og nasjonsbygger
* Sverre Løberg (1905–1976), stortingsrepresentant (Ap) og motstandsmann
* Tor Åge Bringsværd (1939–), forfatter
* Bjørn Tore Godal (1945–), stortingsrepresentant og statsråd (Ap)
* Jon Fredrik Baksaas (1954–), tidl. konsernsjef i Telenor
* Bård Tufte Johansen (1969-), komiker, programleder

Se også
-------

* Skienssangen

Litteratur
----------

* J. Borchsenius: Skien før branden 1886. Fabritius & Sønners Forlag, Oslo 1934.
* Tor Erling Aarhus Bratsberg: SKIEN - Fortid og nåtid i tekst og bilder. Genius Forlag, Skien 2006. ISBN 82-91645-17-5
* Terje Christensen: Gjerpen bygds historie (3 bind), utgitt av Skien kommune 1971-1985.
* Thor Øistein Eriksen: Skiensfolk i trehus på brusten - Ei bok om Snipetorp og Kleiva. Utgitt 2013. ISBN 978-82-303-2319-9
* Tor Kjetil Gardåsen: Slik var Skien - En kulturhistorie med bilder fra fotograf R. Nyblins samling. Utgitt av Fylkesmuseet for Telemark og Grenland 1986/Thure Forlag 1996
* Tor Kjetil Gardåsen: Best i vest – FALKUM – en bydel i Skien. Genius Forlag, Skien 2003. ISBN 82-91645-14-0
* Tor Kjetil Gardåsen: Jeg var der! Det hendte i Skien 1955-1965. Utgitt av Fylkesmuseet for Telemark og Grenland 1997. ISBN 82-90692-22-6
* Tor Kjetil Gardåsen: Bymiljøer fra i går til i dag. Trekk fra utviklingen i Skien og Porsgrunn etter 1945. Byminner 17. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1980.
* Tor Kjetil Gardåsen: Fra friluftslivets historie i Skien og omegn. Utgitt av Fylkesmuseet for Telemark og Grenland 1993. ISBN 82-90692-14-5
* Toralf Gjone: Solum bygds historie (2 bind), utgitt av Solum kommune 1962/65
* Thor Gundersen: SKIEN – "den smukkeste bygde by -". Byminner 30. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel i samarbeid med Skien historielag, Skien 2000. ISBN 82-91427-07-
* Berner Hansen, Jens Per Jensen, Ole Johnsen, Fredrik Skau: Bydelen Bratsbergkleiva. Byminner 20. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1986.
* Berner Hansen: Gatenavn i Skien. Byminner 21. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1988.
* Berner Hansen, T. Hansen, Per Svein Bratsberg: SKIEN - et streiftog i gamle bilder. Genius Forlag, Skien 1986. ISBN 82-991292-1-4
* Knut Helle, Finn-Einar Eliassen, Jan Eivind Myhre & Ola Svein Stugu: Norsk byhistorie: urbanisering gjennom 1300 år, Oslo 2006.
* Jens Per Jensen: Bydelen Bakken. Byminner 16. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1979]
* Jens Per Jensen: Gårder og landsteder i Skien og omegn. Byminner 12. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1976
* Jens Per Jensen: Snipetorp og Søndre Brekke. Byminner 4. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1963.
* Gunnar Knudsen: Erindringer 1905-1925. Bearbeidet og redigert av Harald Bache Bystrøm. Grenmar Forlag 1998. ISBN 82-992998-3-7
* Magne Kortner, Einar Østvedt, Tor Kjetil Gardåsen: Mer enn hundre år for kunsten – Skien kunstforening 1910 – 2010. Utgitt av Skien kunstforening 2010.
* Magne Kortner og Tom Riis: SKIEN – Vandringer på kryss og tvers. Oluf Rasmussens Forlag, Skien 2002. ISBN 82-7065-024-2
* Nils Olaf Kristensen, Bjørn Moen, Nils Fredrik Skau: Storms første 100 år – idretten og folka som var med. Utgitt av I.F. Storm 2002. ISBN 82-996469-0-1
* Erik Kullerud: Skien kirke 1894-1994....og Gud sa bli lys!. Utgitt av Skien Menighetsråd og Selskapet for Skien Bys Vel 1994. ISBN 82-91427-01-1
* Guttorm Liebe & Thorbjørn Wahlstrøm: Skien - byen og brannene. Skien brannvesen gjennom 150 år. Thure Forlag, Skien 2018. ISBN 978-82-91634-1
* Siri Myrvoll: Jakten på det eldste Skien. Byminner 27. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1996. ISBN 82-91427-04-6
* R. Nilssen (red): Skienspatrioter – med skjemt og alvor. Forlaget Grenland 2001. ISBN 82-91986-31-2
* Truls Norby: Varden – fra fjord og fjell gjennom 125 år. Avishistorie i Telemark fra 1874 til 1999. Forlaget Grenland 1999. ISBN 82-91986-08-8
* Leif K. Roksund: Henrik Ibsen og oppvekstmiljøet. Forlaget Grenland 1998. ISBN 82-91986-02-9
* Leif K. Roksund: "...og toners flukt mot sky" – Om Skien Musikkforening med glimt fra byens musikkliv. Byminner 31. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 2001.
* Thor Inge Rødseth og Tor Kjetil Gardåsen: Med gamle kart gjennom Skiens historie. Byminner 19. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1984.
* J. A. Schneider: Fra det gamle Skien – Skildringer og aktstykker til byens historie. Binde 1-3. Utgivelsesår: 1914-24. Forlag: Erik St. Nilssens Bokhandel, Skien.
* Ivar Seierstad og Einar Østvedt: Skiens historie. Binde 1-3. Utgivelsesår: 1958-1959. Utgitt av Skien kommune i kommisjon hos Erik St. Nilssen Forlag, Skien.
* Skiensboka – et lokalhistorisk leksikon. Utgitt av Historisk Forum Skien 2010. 464 s. ISBN 978-82-303-1603-0
* Skien historielag: Vi er fri – Skien i krigsårene 1940-45. Utgitt av Skien historielag 1995. ISBN 82-993493-0-3
* Skien historielag: Glimt 1932-2007. Skien historielag 75 år. Utgitt av Skien historielag 2007. ISBN 978-82-993493-1-4
* Telemark Museum: Hundre år på Brekke. Med bidrag av Tor Kjetil Gardåsen, Kari Benedict Bjerke, Arnulf Rafgård, Jørgen Haave, Dag Jenssen. Skien 2010.
* Bjarne Tveito: Fra Johnsens butikk til Lundetangen kinosenter – Med kinofilm i Skien i 100 år. Utgitt av Skien kommunale kinomatografer 1998. ISBN 82-994715-0-8
* Thorbjørn Wahlstrøm: Langs ælva. Minner fra Follestad og Bøleveien. Genius Forlag AS, Skien 2009. ISBN 978-82-91645-20-9
* Thorbjørn Wahlstrøm: Sånn var´e på Bøle. Genius Forlag, Skien 1999. ISBN 82-91645-09-4
* Einar Østvedt: Tradisjonsrike bygninger i Skien. Byminner 15. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1978
* Einar Østvedt: Kloster og kjøpstad. Byminner 3. Utgitt av Selskapet for Skien Bys Vel 1964
* Einar Østvedt: Skiens Apotek gjennom 250 år. Oluf Rasmussens Boktrykkeri, Skien 1968.

Referanser
----------

1. ↑  «Arealstatistikk for Norge». *Kartverket*. 1. januar 2020.
2. 1 2  «09280: Areal (km²), etter region, arealtype, statistikkvariabel og år». *Statistisk sentralbyrå*. 1. januar 2020.
3. ↑  «07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023». Statistisk sentralbyrå. 21. februar 2023.
4. 1 2  «Marius Roheim Aarvold (H) blir ny ordfører». Skien kommune. Arkivert fra originalen 5. november 2023. Besøkt 7. november 2023.
5. ↑  K. Helle, F.-E. Eliassen, J.E. Myhre & O.S. Stugu (2006). *Norsk byhistorie: urbanisering gjennom 1300 år*. Oslo. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
6. ↑  «Kontor Butikk og servering Lager Prosjekter Om oss Kontakt oss Teater Ibsen åpnet sitt flunkende nye teaterbygg på Klosterøya i februar 2016.». Arkivert fra originalen 5. august 2019. Besøkt 5. august 2019.
7. ↑  Kommunefakta Skien 2022 - Statistisk sentralbyrå
8. ↑  «Tettsteder. Folkemengde og areal, etter kommune. 1. januar 2011.». Statistisk sentralbyrå. 2011. Besøkt 25. oktober 2011.
9. ↑  Om Skien Arkivert 22. juni 2009 hos Wayback Machine. - Skien kommunes nettsted (besøkt 2009-06-27)
10. ↑  Kommunetopper Arkivert 10. november 2011 hos Wayback Machine. Fjellforum (besøkt 2009-07-01). Høyden på toppen bekreftes med bilder, samt sitat av e-post fra Grant Gundersen: «*Det er en lang historie bak dette med mye feil i kart etc. Faktum er at jeg ledet en ekspedisjon i 1995 som ryddet opp i dette. Resultatet er skriftlig bekreftet av Skien kommune ved oppmålingssjefen. Det er Skårråfjell som er høyest i Skien kommune –og for øvrig i Grenland, 813.76 m –avrundet til 814. Ørnenuten er lavere.*»
11. ↑  Jan Erik Tangen og Roger Halvorsen (1991). *Grenlandsboka*. Porsgrunn: Natur-Informasjon. ISBN 82-90526-08-3.
12. ↑  *eklima.no* Arkivert 14. juni 2004 hos Wayback Machine.
13. ↑  Thor Inge Rødseth og Tor Kjetil Gardåsen (1984). *Byminner 19 - Med gamle kart gjennom Skiens historie*. Skien: Selskapet for Skien Bys vel.
14. ↑  «04317: Grunnkretsenes befolkning (G) 1999 - 2019». SSB. Besøkt 5. august 2019.
15. 1 2  «Børsesjø naturreservat». *Statsforvalteren i Vestfold og Telemark*. Besøkt 4. juni 2023.
16. ↑  Verneområder i Telemark sortert på kommuner[*død lenke*], Direktoratet for naturforvaltning (besøkt 2009-07-09)
17. ↑  Thor Gundersen (2000). *Byminner 30 Skien "- den smukkeste bygde by - "*. Skien: Selskapet for Skien Bys vel. ISBN 82-91427-07-0.
18. ↑  Bør døpes om til Scheen - Telemarksavisa 2009-06-29 (besøkt 2011-02-08)
19. ↑  J. Borchsenius (1934). *Skien før branden 1886*. Oslo.
20. 1 2 3  Hovedkilde for avsnittet om Skiens historie: Tor Kjetil Gardåsen, Thor Gundersen, Magne Kortner og Ragnar Olsen (2000). *Summa Summarum - Skien i 1000 år*. Skien: Forlaget Grenland. ISBN 82-91986-28-2. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
21. ↑  Norgeshistorie.no, Finn Erhard Johannessen, «Gimsøydaleren – Norges mest ettertraktede mynt». Hentet 5. des. 2016
22. 1 2  «Skien og Telemarken i tekst og billeder : 1912-1913». *Nasjonalbiblioteket - www.nb.no*. 1913. s. 11-13. Besøkt 31. mai 2020.
23. 1 2  0806 Skien. Folkemengde 1. januar og endringer i året. 1951- , Statistisk sentralbyrå (besøkt 2009-06-28)
24. 1 2  Tall om Skien kommune Arkivert 9. mai 2007 hos Wayback Machine. Statistisk sentralbyrå (besøkt 2009-06-30)
25. ↑  Tettsteder. Folkemengde og areal, etter kommune, Statistisk sentralbyrå
26. ↑  «Politisk organisering − Lokalutvalgene». Skien kommune. Arkivert fra originalen 30. januar 2020. Besøkt 30. januar 2020.
27. ↑  Barneskoler Arkivert 10. september 2012 hos Wayback Machine. fra Skien kommunes hjemmeside, hentet 24. august 2012
28. ↑  Private skoler Arkivert 30. mars 2014 hos Wayback Machine. fra Skien kommunes hjemmeside
29. ↑  Grenland Kristne Skoles hjemmeside[*død lenke*]
30. ↑  Skien kirkelige fellesråd, Den norske kirkes nettsted (besøkt 2009-07-06)
31. ↑  Islam i Norge, Oddbjørn Leirvik
32. ↑  Oversikt over bedriftene på Klosterøya[*død lenke*] (besøkt 2009-06-28)
33. ↑  Kommunens organisering Arkivert 19. juli 2009 hos Wayback Machine. Skien kommunes nettsted (besøkt 2009-06-28)
34. ↑  Næringsplan for Skien 2008 – 2011 Arkivert 13. januar 2011 hos Wayback Machine. Skien kommune
35. ↑  Løvland, Svein (7. februar 2024). «Google bygger datasenter i Skien - kjøper strøm fra Tellenes». *Avisen Agder* **(norsk)**.
36. ↑  Skumsvoll, Nils Fridtjof (7. februar 2024). «Google bygger enormt datasenter i Skien». *NRK*.
37. ↑  «Syngende kommune». *www.skien.kommune.no* **(norsk)**. Besøkt 2. april 2023. «Skien er valgt ut til å delta i den nasjonale sangsatsingen Syngende kommune. Fra januar 2023 samarbeider kommuned med Krafttak for sang om å utvikle og opprette sangaktiviteter og styrke lokal sangkultur i en tre års periode.»
38. ↑  «Hva er en syngende kommune?». *www.skien.kommune.no* **(norsk)**. 14. mars 2023. Besøkt 2. april 2023. «Skien er valgt ut til å delta i den nasjonale sangsatsingen Syngende kommune. Kommunen får veiledning og økonomisk støtte til å styrke sitt sangtilbud, og vil bruke sang for å stimulere til inkludering, tilhørighet og felleskap i lokalsamfunnet.»
39. ↑  Holmberg, Kari Lise (2001). *Sluttrapport fra styret for Skien 1000 år*. Skien: Skien
kommune. s. 22.  linjeskift-tegn i `|utgiver=` på plass 6 (hjelp)
40. ↑  Holmberg, Kari Lise (2001). *Sluttrapport fra styret for Skien 1000 år*. Skien kommune. s. 17.
41. ↑  Skien prestegård[*død lenke*], Skien kommunes nettsted (besøkt 2009-07-08)
42. ↑  Lag- og foreningsregisteret Arkivert 6. juni 2009 hos Wayback Machine. Skien kommunes nettsted (besøkt 2009-07-08)
43. ↑  Opplagstall norske aviser - resultat, medienorge
44. ↑  Skiens vennskapsbyer Arkivert 31. august 2009 hos Wayback Machine. – Skien kommunes nettsted (besøkt 2009-06-27)

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Skien – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Generelt* (no) «Skien» i *Store norske leksikon*
* (no) Kommunefakta Skien - Statistisk sentralbyrå
* (no) Visit Grenland - turistinformasjon
* Visit Skien] - turistinformasjon

Nyheter* (no) Varden
* (no) Telemarksavisa
 | Bilder* (no) Bilder av Skien fra Skien historielag
* (no) Historiske fotografier fra Skien i Nasjonalbibliotekets arkiv

Historie* (no) Skien i trykk – Lokalhistoriske tekster
* (no) Skiens historie
* (no) Skiens Historielag
 |

| * v
* d
* r
Kommuner i Telemark |
| --- |
| Telemark | Bamble **·** Drangedal **·** Fyresdal **·** Hjartdal **·** Kragerø **·** Kviteseid **·** Midt-Telemark **·** Nissedal **·** Nome **·** Notodden **·** Porsgrunn **·** Seljord **·** Siljan **·** Skien **·** Tinn **·** Tokke **·** Vinje | Norges flagg |
| **Tidligere kommuner:** Brevik **·** Bø **·** Eidanger **·** Gjerpen **·** Gransherad **·** Heddal **·** Holla **·** Hovin **·** Langesund **·** Lunde **·** Lårdal **·** Mo **·** Rauland **·** Sannidal **·** Sauherad **·** Skåtøy **·** Solum **·** Stathelle |

| * v
* d
* r
Byer på Østlandet |
| --- |
| Middelalderbyer | 
* Oslo (kjøpstad)
* Tønsberg (kjøpstad)
* Skien (kjøpstad)

 |
| Grunnlagt under dansk-norske konger | 
* Fredrikstad (kjøpstad)
* Kongsberg (kjøpstad)
* Åsgårdstrand (ladested)
* Porsgrunn (ladested)
* Halden (kjøpstad)
* Kragerø (kjøpstad)
* Larvik (kjøpstad)
* Drammen (kjøpstad)
* Moss (kjøpstad)
* Holmestrand (kjøpstad)
* Langesund (ladested)
* Stathelle (ladested)

 |
| Grunnlagt under svensk-norske konger | 
* Sarpsborg (kjøpstad)
* Porsgrunn (oppgradert til kjøpstad)
* Lillehammer (kjøpstad)
* Drøbak (kjøpstad)
* Svelvik (ladested)
* Sandefjord (kjøpstad)
* Brevik (kjøpstad)
* Hamar (kjøpstad)
* Hønefoss (kjøpstad)
* Kongsvinger (kjøpstad)
* Horten (ladested)
* Gjøvik (kjøpstad)

 |
| Grunnlagt etter 1905 | 
* Horten (oppgradert til kjøpstad)
* Notodden (kjøpstad)
* Stavern (kjøpstad)

 |
| 1996-bystatus | 
* Askim
* Brumunddal
* Elverum
* Fagernes
* Hokksund
* Jessheim
* Lillestrøm
* Moelv
* Mysen
* Otta
* Rjukan
* Sandvika
* Ski
* Vinstra

 |


| * v
* d
* r
Norges største kommuner etter befolkning |
| --- |
| Listen er basert på tall fra Statistisk sentralbyrå fra 1. januar 2024 (lenke) |
| 
1. Oslo (717 710)
2. Bergen (291 940)
3. Trondheim (214 565)
4. Stavanger (149 048)
5. Bærum (ukjent kode)
6. Kristiansand (116 986)
7. Drammen (ukjent kode)
8. Asker (ukjent kode)
9. Lillestrøm (ukjent kode)
10. Fredrikstad (ukjent kode)
11. Sandnes (83 702)
12. Tromsø (ukjent kode)
13. Ålesund (ukjent kode)
14. Sandefjord (ukjent kode)
15. Nordre Follo (ukjent kode)
16. Sarpsborg (ukjent kode)
17. Tønsberg (ukjent kode)
18. Skien (ukjent kode)
19. Bodø (53 712)
20. Moss (ukjent kode)
21. Larvik (ukjent kode)
22. Lørenskog (ukjent kode)
23. Indre Østfold (ukjent kode)
24. Arendal (46 355)
25. Karmøy (43 306)
26. Ullensaker (ukjent kode)
27. Øygarden (39 768)
28. Haugesund (38 292)
29. Porsgrunn (ukjent kode)
30. Ringsaker (35 612)
31. Molde (32 816)
32. Hamar (32 879)
33. Halden (ukjent kode)
34. Ringerike (ukjent kode)
35. Gjøvik (30 903)
36. Askøy (30 145)
37. Alver (29 986)
38. Kongsberg (ukjent kode)
39. Lillehammer (28 768)
40. Sola (28 685)
41. Lier (ukjent kode)
42. Horten (ukjent kode)
43. Eidsvoll (ukjent kode)
44. Færder (ukjent kode)
45. Holmestrand (ukjent kode)
46. Rana (25 994)
47. Bjørnafjorden (26 080)
48. Nittedal (ukjent kode)
49. Harstad (ukjent kode)
50. Stjørdal (24 717)
51. Kristiansund (24 404)
52. Steinkjer (24 032)
 |

| * v
* d
* r
Antall innbyggere i kjøpstedene 1500, 1660 og 1801 |
| --- |
| Kilde: Norsk historisk atlas side 220 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Omkring 1500** |
| 1. | Bergen | ca. 6000
  |
| 2. | Oslo | ca. 1000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 1000
  |
| 4. | Konghelle | I
  |
| 4. | Uddevalla | I
  |
| 4. | Marstrand | I
  |
| 4. | Borg |  ca. 500
  |
| 4. | Tønsberg |  hver
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger | I
  |
|  |  |
|  | Totalt 10-12 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1660-årene** |
| 1. | Bergen | ca. 8000
  |
| 2. | Kristiania | ca. 4000
  |
| 3. | Trondheim | ca. 2500
  |
| 4. | Tønsberg | I
  |
| 4. | Skien | I
  |
| 4. | Stavanger |  ca. 1500
  |
| 4. | Fredrikstad |  hver
  |
| 4. | Kristiansand | I
  |
|  |  |
|  | Totalt ca. 30 000

  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 1. | Bergen | 18 127
  |
| 2. | Kristiania | 9211
  |
| 3. | Trondheim | 8846
  |
| 4. | Kongsberg | 6811
  |
| 5. | Drammen | 5412
  |
| 6. | Kristiansand | 4848 
  |
| 7. | Fredrikshald | 4088
  |
| 8. | Stavanger | 2466
  |
| 9. | Larvik | 2398
  |
| 10. | Fredrikstad | 2343
  |
| 11. | Skien | 1812
  |
|  |  |

 | 
    
 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **1801** |
| 12. | Arendal | 1701
  |
| 13. | Kristiansund | 1624
  |
| 14. | Tønsberg | 1543
  |
| 15. | Moss | 1408
  |
| 16. | Risør | 1295
  |
| 17. | Kragerø | 1285
  |
| 18. | Holmestrand | 863
  |
| 19. | Molde | 803
  |
| 20. | Vardø | 89
  |
| 21. | Tromsø | 84
  |
| 22. | Hammerfest | 79
  |
|  |  |
|  | Totalt | 77 136

  |

 | 
    
 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** MusicBrainz
 |