recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kinesisk algeeter** (noen ganger forkortet **CAE**) er en karpefisk som er populær i akvaristikken.

Kroppen er lang og sylindrisk. Munnen vender nedover og har brede lepper med mange folder som former en sugeplate som fisken bruker til å skrape løs alger med. Ryggfinnen er velutviklet, med ni myke stråler. Gatt- bryst- og bukfinnene er alle avrundet. Halefinnen har en dyp forgrening.

Det er relativt stor variasjon i fargetegningene innen denne arten. Den har gule sider med en brun stripe langs kroppen. Stripen er vanligvis brutt opp i flekker. Øynene er også gule. Halen og ryggfinnen har små prikker langs roten, og er gjennomsiktige. Ryggen er brun.

Albino-varianter er også vanlige i handelen, da gjerne med navn som «gul kinesisk algeeter» eller «albino». Albinismen kan være hel eller delvis/flekket, med felter av gult og mørkt brunt.

Akvaristikk
-----------

Akvariet bør være tett beplantet og ha rimelig sterk strøm, som en tilnærming til fiskens naturlige habitat. Dette er en enkel fisk å ta vare på. Den er planteeter i naturen, men vil ta flakôr supplert med algetabletter. Noen sier at den er en utmerket algeeter og tar alle algene i akvariet på kort tid, andre akvarister mener den er mindre effektiv, og at siamesisk algeeter er et mye bedre valg hvis man vil ha en fisk som tar alger.
Unge individer kan passe i et selskapsakvarium. Etter hvert som de blir eldre, blir de mer aggressive mot artsfrender og også mot andre akvarieinnvånere.

De fleste ser ut til å enes om at fisken som ung er dyktig til å spise alger. For en del eldre individ ser det dessverre ut til at menyen dreier seg mer i animalsk retning. Eiere med store, flate fisk, som f.eks. discus og scalare, har opplevd at den kinesiske algeeteren suger seg fast på kroppen til den andre fisken, sannsynligvis er det slimlaget som utgjør et fristende måltid.

En interessant tilpasning ved denne fisken, er måten den puster på. Når den har sugd seg fast på en stein eller lignende, trekker den inn vann gjennom et lite hull i øvre hjørne av gjelleåpningen. På denne måten kan fisken forbli fasthengende i sterk strøm.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kinesisk algeeter* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Kinesisk algeeter* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Kinesisk algeeter* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Kinesisk algeeter* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *Kinesisk algeeter* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kinesisk algeeter* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Gyrinocheilus aymonieri* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Gyrinocheilus aymonieri* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* (en) *Gyrinocheilus aymonieri* (Tirant, 1883) Siamese algae-eater - FishBase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
**Termoperiodisme** eller **termoperiodisitet** er planters evne til å skille mellom dag- og natt-temperatur for å respondere med vekst, blomstring og fruktdannelse. Planters evne til å reagere på temperaturendringer kan produsenter av planter gjøre seg nytte av. Temperaturendringer som DIF og DROP fører ofte til planter av kortere vekst. Dette er en kvalitet som ofte er ønsket i planter da det gjør plantene mer robuste. Forskjellige temperaturbehandlinger kan dermed være et fullgodt alternativ til for eksempel kjemiske veksthemmere.

DROP
----

Mange plantearter reagerer på en kort periode med kaldere temperaturer enn vanlig. Behandling med kort kuldeperiode, for eksempel 2 timer med temperaturfall fra 24 til 8 °C, kalles DROP. Planten reagerer på behandlingen ved at internodiene (naturlig inndeling av stilken) blir kortere. Spesielt sent i mørkeperioden (natt) er dette en effektiv måte å regulere vekst på.

DIF
---

DIF betegner forskjell i dag og natt-temperatur. Positiv DIF er ved høy dagtemperatur og lav natt-temperatur, nøytral DIF er lik temperatur ved dag og natt, negativ DIF er lav dagtemperatur og høy natt-temperatur. Også DIF virker inn på mange planters lengde. Negativ DIF fører til kortere planter.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Lagene i atmosfæren.
**Termosfæren** er et lag av jordatmosfæren som strekker seg fra omtrent 85 til omtrent 6-700 km over jordoverflaten. Det befinner seg over mesosfæren og under eksosfæren, og er dermed det nest øverste laget i atmosfæren. Tettheten av atmosfæriske gasser er så lav i termosfæren at de ikke blander seg uniformt, og konsentrasjonen vil i stedet variere med høyden i henhold til molekylær masse. Atmosfærelaget har fått navnet sitt fra det greske ordet θερμός (*thermos*) som betyr varme. Temperaturen i termosfæren stiger utover, og kan nå over 2000°C.[]

Temperaturen i termosfæren
--------------------------

Mens jordoverflaten og indre deler av atmosfæren i stor grad er skjermet mot den mest energetiske strålingen fra sola, som den ultrafiolette, er termosfæren nesten uskjermet. Gassen i termosfæren, som hovedsakelig er oksygen, varmes kraftig opp ved absorpsjon av slik stråling. Temperaturen stiger utover, og i den ytre delen av termosfæren kan temperaturen nå over 2000°C. Den lave partikkeltettheten medfører imidlertid at den termiske energien i et gitt volum er relativt lav. Approksimert som en ideell gass, er for eksempel den termiske energien

{\displaystyle U={\tfrac {1}{2}}Nm{\overline {v^{2}}}={\tfrac {3}{2}}NkT.}
der *N* er antall partikler, *k* Boltzmanns konstant og *T* temperaturen. Dermed vil temperaturen føles mye lavere, og et vanlig termometer vil også måle en mye lavere temperatur.

Ionosfæren
----------

Utdypende artikkel: Ionosfæren

Mens lavere atmosfærelag hovedsakelig består av nøytral gass, består termosfæren hovedsakelig av ionisert gass, altså gass bestående av elektrisk ladete partikler. Delen av atmosfæren som hovedsakelig består av ionisert gass kalles ionosfæren, og overlapper ganske godt med termosfæren, men noen inkluderer også eksosfæren i ionosfæren. Den lavere ionosfæren domineres av ionene O2+ og NO+, mens O+ er dominerende over omtrent 200 km. Ionisering skjer hovedsakelig ved hjelp av ultrafiolett stråling fra sola, men spesielt i polarområdene bidrar også kollisjoner med solvindpartikler. Slike kollisjoner fører også til nordlys.

Referanser
----------

1. ↑  Atikin, A. C. (1. august 1962). «Charged Particle Reactions of Importance in the Ionosphere (NASA Tech Docs)».

| * v
* d
* r
Jordens atmosfære |
| --- |
| Sfærer og pauser | Troposfæren **·** (pause) **·** Stratosfæren **·** (pause) **·** Mesosfæren **·** (pause) **·** Termosfæren **·** (Eksobasen) **·** Eksosfæren |
| Relaterte artikler | Ozonlaget **·** Turbopausen **·** Ionosfæren |
| Kategori |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
«***Hva sjøguttene synger***» med undertittelen «...om høstkveldene når de går nedover veien i måneskinn med piger under armen og spiller trekkspill og danser» er et skillingstrykk av Vilhelm Krag. Denne visa står i visesamlingen «Vestlandsviser» fra 1898. Ved siden av denne, finner man også «en vise om pigerne i Spanien» og «O Vestland, du min moderjord» i denne skriften. Melodien er eldre enn visa.

Teksten
-------

**1.**O pige vil du høre deg en sang  

mens vi ganger at spasere oss en tur,  

ja en sang i fra Amerika  

hvor monmonere og menskeædre bor.  

Trallera mens vi står, trallera mens vi går  

trallera mens vi danser i det grønne.  

Ja en sang i fra Amerika  

hvor monmonerne og menskædre bor.  

  

**2.**Det var en kone ut i Wasjington  

hun var skjønn at skue som få.  

Hun var kledt i en atlaskeskjole  

med alskens dingelinger hengte på.  

Dingeling mens vi går, dingeling mens vi står  

dingeling mens vi danser i det grønne,  

hun var kledd i en atlaskeskjole  

med alskens dingerlinger hengte på.  

  

**3.**Den pene kone hun hadde seg en mann  

han var fæl og så hesligen ut,  

og i pannen hadde han en nogle  

krusediller, kruseduller som en stut.  

Krusedull mens vi står, krusedull mens vi går,  

krussedulle rulle rum i det grønne.  

Og i pannen hadde han en nogle  

kruseduller kruseduller som en stut.  

  

**4.**Og en aftenstund da mannen han kom hjem  

så han noget han nødig skulle sett.  

Men så trakk han straks sin revolver  

og så skjøt ham dem ned på samme plett.  

Bomberom mens vi står, bomberom mens vi går  

bomberom mens vi danser i det grønne.  

Men så trakk han straks sin revolver  

og så skjøt ham den ned på samme plett.  

  

**5.**Og blodet det sprutet på det gyldne tapet  

og elskeren skrek som en gris  

og da de så begge var døde  

skjøt mannen seg selv naturligvis  

Akkameg mens vi står, akkameg mens vi går  

akkameg mens vi danser i det grønne.  

Og da de så begge var døde  

skjøt mannen seg selv naturligvis.  

  

**6.**O min pike si vil du have meg til mann  

skal vi knytte kjærlighetens bånd?  

men o du må alletider huske  

på den troløse ut i Wasjington.  

Husk på det mens vi går, husk på det mens vi går,  

husk på det mens vi spaserer i det grønne.  

Men o du må alletider huske  

på den troløse ut i Wasjington.  

  

**7.**Men hvis du siger nei at du ikke vil meg ha  

så kan du så men lade vær,  

for jeg vet en pike i Chikago  

hun er penere enn nogen pige her.  

Trallera mens vi står, trallera mens vi går  

trallera mens vi danser i det grønne.  

For jeg ved et pige i Chikago  

hun er penere enn nogen pige her.

Kilder
------

* Sangene i våre hjerter av Elin Prøysen, Damm 2007

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | Hvad sjøgutterne synger – originaltekst fra Wikikilden |
**Termokjemi** er studien av reaksjonsvarme innen fagfeltet fysikalsk kjemi, det er også en del av naturvitenskapen som kalles termodynamikk. Et viktig begrep innenfor termokjemi er *system*, det kan for eksempel være en kjemisk reaksjon som foregår i et reagensrør. Når vi snakker om et system, kan vi si noe om dets tilstand. Det kan være temperatur, trykk, antall mol av stoffene som inngår i reaksjonen, om de er i fast fase eller væskefase. Alt som er utenfor systemet er omgivelser.

  

Når det skjer endring i systemet, sier man at systemet går fra en tilstand til en annen. Hvis systemet er isolert fra omgivelsene, kan man si at det ikke skjer noe varmetap eller tilførsel. Det kalles adiabatisk endring. 

Ved adiabatisk endring i systemet, forandres temperaturen. Hvis den økes kalles reaksjonene som skjer for eksoterm og hvis temperaturen minker kalles den for endoterm. Hvis det skjer endring i systemet som ikke er begrenset, kommer temperaturen til å holde seg konstant mens reaksjonen pågår. Det kalles for isoterm endring.

Når en reaksjon pågår under konstant trykk, kalles dette entalpiendringen ({\displaystyle \ {\Delta {H}}}) for reaksjonen.

  

{\displaystyle \ {\Delta H}={H\_{slutt}}-{H\_{start}}}

  

Termodynamikkens størrelse entropi (S) er et mål på grad av uorden i systemet. Når fasetilstand går fra fast til gass, minker orden mellom atomene og uorden øker. Det vil si at entropien er stor når et stoff er i gasstilstand.

  

{\displaystyle \ {\Delta S}={S\_{slutt}}-{S\_{start}}}

  

Ut fra entropi og entalpi kan man regne ut Gibbs frie energi for reaksjonen. Det er maksimalmengden av energi som frigjøres i en prosess som foregår under konstant trykk og temperatur.

  

{\displaystyle \ {\Delta {G^{o}}\_{T}}={\Delta {H^{o}}\_{T=298K}}-T\Delta {{S^{o}}\_{T=298K}}}

  

Hvor alle stoffer er i standardtilstand. Man kan si at {\displaystyle \ {\Delta {G^{o}}}} er den verdien {\displaystyle \ {\Delta {G}}} skulle ha hvis grunnstoffene hadde vært i standard tilstand. Derfor er formelen for {\displaystyle \ {\Delta {G}}} inneholder Q som sier noe om konsentrasjonene til reaktantene og produktene i reaksjonen.

  

{\displaystyle \ {\Delta {G}\_{T}}={\Delta {G^{o}}\_{T}}+RT\ln {Q}}

  

Når det er likevekt i reaksjonen, er {\displaystyle \ {\Delta {G}}=0}, man kan si at det ikke blir noe energi til overs etter at reaksjonen har skjedd.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
***Hva har du i bagasjen?*** er et norsk reiseprogram med Noman Mubashir som gikk på NRK1 i tre sesonger fra 2012 til 2014. Konseptet gikk ut på at programlederen tok kjente nordmenn med til røttene deres rundt omkring i hele verden. Programmets form har en del likhetstrekk med *Tore på sporet*.

Premieren ble sett av en halv million.

2012
----

Høsten 2012 får TV-seerne følge Linni Meister, Saera Khan, Vendela Kirsebom, Christopher Dons, Kashfa Gashamura og Mira Craig på deres reise til familiens hjemland.

2013
----

Høsten 2013 blir vi med Raphaël Poirée, Egor Filipenko, Stella Mwangi, Kriss fra Erik og Kriss, Louiza Louhibi og Marcel Lelienhof på leting etter røttene sine. Første programmet hadde premiere mandag 23. september kl. 20:15 på NRK1.

2014
----

Referanser
----------

1. ↑  Slik blir NRK-høsten, VG, 22. august 2012
2. 1 2  «- Jeg er ikke den nye «Tore på sporet»». *Kjendis*. 3.10.2012. Arkivert fra originalen 14. november 2012. Besøkt 2. november 2016.
3. ↑  - Fikk meg til å gråte mange ganger, Dagbladet, 22. august 2012

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Hva har du i bagasjen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
***Polyconia*** er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

Små (3,5 - 4,5 millimeter), avlange, grå til svarte bladbiller. Gruppen er lett å kjenne på at oversiden er dekket av skarpe pigger, artene kan minne om bittesmå piggsvin. Dekkvingene har ca. 20 pigger langs sidekanten av hver dekkvinge og flere pigger oppe på ryggen, pronotum har to lange, skrått foroverrettede på hver side. Antennene er 11-leddete, ganske tynne, rundt halve kroppslengden, de seks innerste leddene med pigger. Dekkvingene er jevnbrede med åtte punktrader.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Artene lever på mais, trolig også andre gress siden mais ikke vokser naturlig i deres utbredelsesområde.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Afrika og det sørligste Europa (Italia, Spania).

Systematisk inndeling
---------------------

Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene.

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
				+ underfamilien **Hispinae**, Gyllenhal, 1813 – ikke i Norge, én art i Norden
					- stamme **Hispini** Gyllenhal, 1813
						* slekten ***Polyconia*** Weise, 1905
							+ *Polyconia caroli* (Leprieur, 1883) - Nord-Afrika og Sør-Europa
							+ *Polyconia fragilis* Uhmann, 1954
							+ *Polyconia spinicornis* (Kraatz, 1895)

Litteratur
----------

Eksterne lenker
---------------

* Hispines of the World- *Polyconia*
* *Polyconia* på ITIS
* Bilde av *Polyconia caroli*
* (en) *Polyconia* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Polyconia* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Polyconia* hos ITIS Rediger på Wikidata
**Johan Christian Polycarpus Lindqvist** (født 13. mars 1908, død 22. desember 1929 i Kashmir) var en danske som i 1929 besluttet seg til å reise jorden rundt på sykkel.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Polycarpus var sønn av Sven Lindqvist, en svenske som emigrerte til København i 1898 fra Hovmantorp i Kronobergs län i Småland. Sven ble gift med svenske Gerda og fikk tre sønner, hvorav den ene var Johan Christian Polycarpus. Familien hadde det tungt økonomisk og etter første å ha bodd i Baggensensgade hos en av Svens tanter, flyttet den mange år omkring i København, hvor Sven forsøkte å ernære seg som skomaker.[]

Den siste kjente adresse for Lindqvist var Søndergade 8, nå Krusågade.

### Reisens bakgrunn

Lindqvist hadde det tungt i skolen og det ble vanskelig å få arbeide for en ung mann uten utdannelse.[] I 1922 døde hans mor, og i 1929 ble det spesielt vanskelig for ham, og han besluttet at han måtte gjøre noe ekstraordinært for å få arbeide. Han henvendte seg til aviser i København og foreslo å sykle jorden rundt for å skrive om sitt eventyr, sikkert inspirert av Kai Thorenfelt,[] som syklet jorden rundt 1925–1927, og som skrev en bok om sin bedrift *Jorden rundt på Cycle*. Lindqvist solgte bilde av seg selv med sykkel, bilder som han signerte for 25 øre per stykk for å skaffe mat og penger til turen. Han tok sin sykkel og drog som 22-åring avsted med svært lite penger og lett bagasje.

### Reisen til India

Han ble fulgt underveis av diverse aviser. Der er et bilde av ham på sykkel i Berlin. Da han nådde til Lahore den 16. august 1929 ble det rapportert i *The Singapore free press and Mercantile adviser*,[] en Singapore-avis som beskrev hans reise gjennom alle land han da hadde passert: Tyskland, Tsjekkoslovakia, Østerrike, Romania, Bulgaria, Tyrkia, Syria, Mesopotamia og Persia. Hans plan på det tidspunkt var å besøke Kashmir, deretter besøke Calcutta og Burma. Det ble også rapportert at han var aviskorrespondent for København-aviser. I en ubekreftet avisartikkel ble det rapportert at han ble anklaget for spionasje i Karachi, men senere løslatt.[]

Da han kom til Srinagar var han imidlertid helt tom for penger og måtte selge sykkelen sin for 25 kroner.[] Han fortsatte til fots, men ikke mot Calcutta og Burma. Han gikk mot nord og kom til Kargil hvor han døde av dysenteri. Det må ha snødd der på den årstiden.[] Den britiske garnisonen betalte for begravelsen hans og reiste en minnestein for ham.[] Senere besøkte prins Peter av Danmark og Hellas stedet og æret Lindqvist med en minneinnskrift.

Lindqvist døde i Kargil i det som i dag er det indisk-kontrollerte Kashmir den 22. desember 1929.

Referanser
----------

1. ↑  Johan Christian Polycarpus Lindqvist , 13-3-1908 , København Arkivert 3. mars 2017 hos Wayback Machine. i Politietsregisterblade.dk
Firetallig blomst hos *Ludwigia octovalvis* hvor begerblader (*sepal*) og kronblader (*petal*) er godt synlige.
Et **begerblad** (sepal, fra latin *separatus*, «atskilt», og gresk *petalon*, «blad») er en del av en blomsten hos blomsterplantene. Begerbladene er hos de fleste planter grønne og beliggende under de ofte mer fargerike kronbladene (petalene). Hvis begerblad og kronblad er ganske like hverandre av utseende, brukes en tredje betegnelse: tepal. Når blomsten er i knopp, omslutter og beskytter som regel begerbladene de mer sårbare indre delene av blomsten. Morfologisk er begerbladene omdannede blader. Samlet kan begerbladene betegnes som *begeret* (calyx) og utgjør sammen med krona (corolla) blomsterdekket (periant). Blomsterdekket utgjør de ytre kretsene av sterile blomsterdeler i blomsten. 

Antallet begerblad utgjør plantens «tallighet» (merositet). Dette tallet er et konservativt trekk i blomsterplantenes evolusjon og er felles for store evolusjonære grupper: Tofrøbladete har som regel fire eller fem, mens enfrøbladete bare unntaksvis har noe annet enn tre (eller multiplum av tre). 

Begerbladenes form varierer mye mellom plantefamilier. De kan være svært redusert, som hos grasfamilien eller korgplantefamilien. Hos noen familier er begerbladene sammenvokst, helt eller delvis, og danner et begerrør, som hos flere arter i nøkleblomstfamilien.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Isobutanol** (IUPAC nomenklatur: **2-methyl-1-propanol**; også kjent som **2-metylpropyl-alkohol**) er en fargeløs, brennbar organisk forbindelse med en karakteristisk lukt. Dens isomer er n-butanol, 2-butanol og tert-butanol. Den er klassifisert som en alkohol, og er i stor grad brukt som løsning i kjemiske reaksjoner, og som utgangspunkt for organiske synteser.

Isobutanol blir naturlig framstilt gjennom gjæring av karbohydrater. Det er også et biprodukt fra nedbryting av organisk materie.

Bruksområder
------------

Viktigste bruksområde for isobutanol er som råstoff i framstilling av isobutyl acetat, som i stor grad blir brukt i produksjon av lakk og lignende dekkstoffer. Isobutyl acetat blir også brukt i næringsmiddelindustri som smakstilsetning.

Andre bruksområder for Isobutanol er som løsemiddel i maling og beis, og som tilsetningsstoff i blekk.

Sikkerhet
---------

Isobutanol er en flyktig, brennbar væske som bør lagres og brukes kun i godt ventilerte områder. Det kan være irriterende for huden, og er meget irriterende i kontakt med øyne, slimhinner og luftveier. Hvis man utsettes for høye konsentrasjoner av løsingens gasser, kan det medføre midlertidig nedsatt bevissthet.

Isobutanol blir betraktet for å være giftig, og det er påvist at løsningen kan forårsake leverskade hos mus og mennesker. Inntak kan også føre til alkoholforgiftning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Polydaktyli** er en misdannelse som innebærer at man har flere enn fem fingre på en hånd eller flere enn fem tær på en fot. Begrepet kommer fra gresk, *poly*, mange og *daktylos*, finger. Det er arvelig, men opptrer ofte uregelmessig ettersom anlegget ikke alltid manifesterer seg. Selv om tilstanden ikke er farlig får de fleste mennesker i Vesten fjernet ekstra utvekster kirurgisk.

Venstre hånd av 27 år gammel mann. Den ekstra tommelen hadde følelser, men intet forbundet ledd og kunne derfor ikke bevege seg uavhengig.En ekstra finger eller tå er vanligvis en liten bit med mykt muskelvev, stundom opptrer det også bein uten forbindelse, og sjelden kan det være en komplett og fungerende finger. Vanligvis opptrer det som en liten finger på siden av hånden og mindre sjelden opptrer det tommelsiden av hånden, og svært sjelden mellom de andre fingrene.

Polydaktyli kan opptre av seg selv, eller mest vanlig, som et trekk ved et syndrom av et medfødt avvik. Når det opptrer av seg selv er det assosiert med dominerende mutasjoner i enkelte gener. Forholdet har en hyppighet på 2 for hver 1000 fødte barn, skjønt hyppigheten er høyere for enkelte grupper, et eksempel er amishfolket i USA grunnet grunnleggereffekten.  

Polydaktyli forekommer hos alle arter. Katt med polydaktyli kalles for skipskatt.

Referanser
----------

1. ↑  Polydactylism FAQ

Eksterne lenker
---------------

* Polydactyly and Syndactyly
* Polydactylism FAQ

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Beginerhusene i Hoogstraten** (ned.: *Het Begijnhof van Hoogstraten*) består av 36 mindre hus, en barokk, tre-skipet beginerkirke viet til Sint-Jan-de-Evangelist (evangelisten Johannes) og en låve. Sammenlignet med andre beginerhus som ligger i byene er dette meget enkelt, nesten fattigslig.

Historikk
---------

Dette samfunnet fikk sitt stiftelsesbrev  i mars 1380, og på den tiden var 13 beginere bosatt her. I det 16. århundre brant det flere ganger, blant annet på skjærtorsdag i 1506 da alt bortsett fra kirken brant ned. I 1534 ble en mur bygget rundt beginerhusene. 

I begynnelsen av det 17. århundre bodde to beginere her, men antallet økte slik at på høydepunktet, i 1664, hadde antallet steget til 160. Den franske revolusjon forårsaket en kraftig tilbakegang, det gikk så langt at kirken ble omgjort til låve for lagring av høy.

I 1972 døde den siste av beginerne, Johanna van den Wijngaard.

Frem til 1991 forfalt beginerhusene. I denne perioden var det kun kirkens interiør som ble restaurert, den ble brukt og brukes til gudstjenester. En gruppe boeboere fra Hoogstraten gikk i 1991 sammen og opprettet non-profit-organisasjonen Het Convent, dens mål var å bevare klosteret. I juni 1992 fikk de beginerhusene på en åremålskontrakt på 99 år. Deretter ble en selv-finansiert restaurering startet, på slutten av 1997 var alle husene ferdig restaurert og fra da av er alle bebodd.

Priser og erkjennelser
----------------------

* 1997 Flemish Monuments award
* 1998 Henry Ford European conservation awards
* 1998 På UNESCOs verdensarvliste sammen med tolv andre flamske beginerhus
* 1999 Europa Nostra Award

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted om beginerhusene (engelsk, fransk, nederlandsk)

* KirkenKirken
* 
* Beginerhusene med St. Catharinakirken i bakgrunnenBeginerhusene med St. Catharinakirken i bakgrunnen
**Radio Jerevan** er vitsesjanger som var særlig populær på 1970- og 80-tallet i Sovjet-tiden i Øst-Europa. Vitsene omhandlet en fiktiv radiostasjon som sendte fra Jerevan i Armenia, som tok i mot spørsmål fra lytterne og gav absurde svar som ofte gjorde narr av avviket mellom virkeligheten og myndighetenes propaganda.

Eksempler
---------

Spørsmål: Hvorfor har vi bare et parti i Sovjetunionen?   
Svar: Fordi folket ikke har råd til å fø på et til. 

Spørsmål: Hva er forskjellen mellom kristendom og sosialisme?   
 Svar: Kristendommen preker fattigdom og forsakelse. Sosialismen setter det ut i livet. 

Spørsmål: Hvilket land er verdens største?   
 Svar: Cuba. Regjeringen sitter i Moskva, hæren holder til i Angola og folket er i Florida. 

Spørsmål: Hvorfor har Sveits en sjøfartsminister?   
 Svar: Hvorfor ikke, Sovjet har jo en justisminister! 

Spørsmål: Hvordan lager man en polsk hamburger?   
 Svar: Et kjøttrasjoneringskort mellom to brødrasjoneringskort.

Litteratur
----------

* Peter Normann Waage (1989). *Radio Jerevan og andre russiske vitser*. Oslo: Ex Libris. ISBN 8273841278.
**Beginerhusene i Lier** (ned.: *Het Lierse begijnhof*) i den belgiske provinsen Antwerpen er et typisk eksempel på gatebeginerhus. Det er i dag en ommurt landsby i byen som består av 162 hus og den tre-skips St. Margaretakirken. Mange av disse har egne navn som for eksempel *het Stalleken van Bethlehem* (den lille stallen i Bethlehem), *Vijf Wondekens* (fem undre), *Wijngaert des Heren* (Herrens vingård) og *het Soete Naemken* (det søte navnet). En av de fire inngangene til beginerhusene markeres av en renessanseport, kront med en statue av Begga. Rundt omkring på beginerhusenes område er korsveisandakter plassert.

Historikk
---------

Samfunnet ble opprettet i det 13. århundre, da tre søstre bestemte seg for å avstå arven sin for å grunnlegge et sted for spirituelle kvinner, og i 1258 var dette Liers første kirkelige institusjon. Rundt to hundre år senere hadde beginerhusene vokst til å omfatte en kirke, et hospital og tre klostre for beginerne. Beginerhusene ble i 1485, 1526 og 1542 i større eller mindre grad ødelagt av brann. 

I det 14. og 15. århundre ble det bygget flere beginerhus, en vekst som fortsatte i det 17. og frem til begynnelsen av det 18. århundre. Barokkporten ble bygget av mursten på et grunnlag av sandsten rundt 1690. Ved siden av denne porten ligger en mindre port som ble brukt som nattinngang, folk ble sluppet inn etter å ha fått tillatelse av portnersken. 

St. Margaretakirkens barokke fasade er fra det 17. århundre. I det 18. århundre ble det tilføyd volutter og en lanterne. Prestegården (fra ca. 1690) ligger i Begijnhofstraat. Kirken ble ikke gjenoppbygget før i det 17. århundre. Den siste utvidelsen fant sted i 1721-'26 da kanalsiden (*de Grachtkant*) ble tatt i bruk.

Under den franske revolusjon ble beginerhusene konfiskert og solgt. Først i 1814 fikk beginerne tillatelse til igjen å bruke den karakteristiske klesdrakten. 

I 1990-årene ble store deler av beginerhusene restaurert, den østlige kanalsiden (inklusiv husenes interiør) ble helt fornyet. Disse husenes forside vender inn mot den beginerhusenes sentrale område, mens deres vindusløse baksiden vender ut mot den lille elven Nete.

Den siste av beginerne døde her i 1994.

Beginerhusene i Lier var en av den flamske forfatteren Felix Timmermans store inspirasjonskilder, han ga området kjælenavnet *d'amandelboom van Lier* (Liers mandeltre) i bøkene *Begijnhofsproken* (1912) og *De zeer schoone uren van Juffrouw Symforosa begijntjen* (1918).

Erkjennelse
-----------

* 1998 På UNESCOs verdensarvliste sammen med tolv andre flamske beginerhus

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted om beginerhusene Arkivert 29. april 2009 hos Wayback Machine. (engelsk)

* Inngangsport til beginerhuseneInngangsport til beginerhusene
* Statuen av BeggaStatuen av Begga
* KanalsidenKanalsiden
**Isobel, Lady Barnett**, opprinnelig **Isobel Morag Marshall** (født 30. juni 1918 i Aberdeen i Skottland, død 20. oktober 1980 i Leicestershire), populært kalt **Lady Isobel Barnett**, var en britisk radio- og fjernsynspersonlighet, mest kjent under 1950- og 1960-tallene.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Hun var legedatter, og fulgte i farens fotspor og studerte medisin ved Glasgow University. Hun kvalifiserte seg som lege i 1940, og giftet seg den følgende år med Geoffrey Barnett. Lady Barnett oppgav sin medisinske karriere i 1948 og var en Justice of the Peace de neste tyve år.

### Radio og fjernsyn

I 1953 begynte hun i BBC fjernsyn i panelet i et underholdningsprogram, *What's My Line*, og fikk med dette et gjennombrudd. Hun ble også kjent gjennom tilsvarende arbeid i radioprogrammer. 

Hun var elegant og vittig og legemliggjorde det britiske aristokrati (som hun selv ikke stammet fra). På sine eldre dager ble hun temmelig eksentrisk.

Referanser
----------

1. 1 2   FemBio-Datenbank, oppført som Lady Isobel Barnett, FemBio-ID 2045, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Isobel Barnett på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* What's my line? episode

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BBC Things **·** MusicBrainz
 |
**Radio Nordkapp** er en lokalradio for Nordkapp. Kanalen sender i FM-nettet og tilbyr også radio på internett.

I 1998 fikk Kringkastningssjæf Raymond Elde Norsk Lokalradioforbunds hederspris.

Formål og ansatte
Radio Nordkapp AL er et andelslag som har som formål å levere lokale nyheter og være formidler av lokal kultur bygd på journalistiske prinsipper.

Det er det fire ansatte i mediebedriften, som ledes av kringkastningssjef Raymond Elde.

Sendinger
Ettermiddagssendingene mandag til fredag setter dagsorden i Nordkapp og internettsiden er fylkes ledende nyhetsformidler.

Styret
Radio Nordkapps styre etter generalforsamlingen mandag 2. mai 2009. Leder: Arve Andersen. Medlemmer: Erik Lingjærde, Siv-Trude Johansen. Vara: Thor Willy Johansen, Tove Hunnålvatn og Harry Vollen.

* Kringkastningssjæf Raymond Elde. Bildet tatt på Rådhussalen i Honningsvåg fra en direktesending av kommunestyre.Kringkastningssjæf Raymond Elde. Bildet tatt på Rådhussalen i Honningsvåg fra en direktesending av kommunestyre.

Referanser
----------

Radio Nordkapps styreprotokoller. Raymond Elde. Stig Hansen.

Eksterne lenker
---------------

* Radio Nordkapp – kanalens hjemmeside
**El Gouna** (egyptisk arabisk: الجونة, *El Gūna*; «Lagunen») er en egyptisk turistby bygget og drevet av firmaet Orascom Hotels and Development som ble etablert i 1989. Byen ligger ved kysten av Rødehavet, 20 km nord for Hurghada internasjonale lufthavn. Byen var et sted for de øverste samfunnsklasser i Kairo før den omgjort til ferieby for turister. Mange av de som jobber i byen bor i Hurghada.

El Gouna har et innbyggertall på rundt 15 000. Byen er en del av turistområdet langs Egypts østkyst, betegnet som «Rødehavsrivieraen».

El Gouna har spesialisert seg i vannsport, inkludert dykking, snorkling, brettseiling, kiteboarding, vannski, paraseiling og lignende aktiviteter. Det er flere strender, deriblant Zeytuna Beach som ligger på en egen øy, og strender knyttet til hoteller. Takket være et nettverk av kanaler har mange hus sin egen strandstripe. De fleste av disse kanalene krysses av små steinbruer.

Byen er inndelt i tre hovedområder: El Gouna, Sentrum, Tamr Henna-plassen og Abu Tig-lysbåthavn. Det er rundt 18 hoteller på stedet. En del av hotellene er tegnet av den amerikanske arkitekten Michael Graves.

El Gouna har et eget sykehus og en internasjonal skole.

Severdigheter
-------------

Byen har et lite museum som åpnet i 1996. Museet har rundt 900 utstillingsobjekter, herunder kopier av statuer og en utstilling av egyptisk samtidskunst av Hussein Bikar. Det er også et lite akvarium. Stedet har en moské og en koptisk kirke dedikert jomfru Maria og erkeenglene.

Sport
-----

Den lokale fotballklubben er El Gouna FC ble etablert i 2003. Per 2018 spiller klubben i Egypts Premier League.

Bildegalleri
------------

* Typisk arkitektur i El GounaTypisk arkitektur i El Gouna

Referanser
----------

1. ↑   «Orascom Development – Home», Orascom Development.
2. ↑   «Das Erfolgsrezept des Samih Sawiris», *NZZ* 23. mai 2009
3. ↑   «El Gouna Tourism: Best of El Gouna, hurghada, Egypt», *TripAdvisor*.
4. ↑   «El Gouna FC – Official Website» **(engelsk)**. Besøkt 4. november 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) El Gouna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Kavaleriklubben** er en forening for kavalerioffiserer, grunnlagt 1882. Foreningen har medlemmer som har tilknytning til kavaleriet og manøverbataljonene i hæren.

Kavaleriklubben ble stiftet i 1882, som en interesseorganisasjon for Kavaleriets "sekondløitnanter".

Sekondløitnantene ble kalt «De udødelige» på grunn av avansementsforholdene i Kavaleriet. De stod gjennomsnittlig 3 år «Surnumerære» før de ble «virkelige». Deretter måtte de vente 9 år før de i en alder av ca 35 år rykket opp til Premiærløitnant. Sekondløitnantene ble satt til temmelig underordnede stillinger, og historien sier at de ble «hundset» av de mektige Premiærløitnantene.

Klubben hadde den gang ingen skrevne lover, og eldstemann var Formann. Av muntlige overleveringer vet vi at alle nye kavalerioffiserer var selvskrevne medlemmer, med mindre disse frasa seg medlemskap. Historien sier også at: «rekruttofficerene blev overordentlig vel mottatt, bespist og bedrukket og innprentet sætningen: Den der engang er kommet inn her kommer aldri ut igjen». Historien forteller at av og til, spesielt på vinterføre, red medlemmene til et sted i byens omegn og hadde fest der. Fra Rideskolen og Skoleeskadronen (senere Befalsskolen for Kavaleriet) ble det kjørt ut lass med hestepassere,dekkener og havre. Når festdeltagerne på hjemveien kom «feiende» til bygrensen, ble det utlevert brennende fakler, «hvorpå fulgte et flott inntog gjennom byens gater». På hjørnet utenfor stallbygningen ble faklene kastet i bål, som til slutt ble brukt som «lydighetshinder».

Dagens medlemmer i klubben tjenestegjør eller har tjenestegjort i Kavaleriavdelinger som KESK, EBN, TMBN, Panserbataljonen & Jegerregimentet.

Det er (i 2018) over 350 medlemmer i foreningen. Møtene i klubben holdes på gamle Krigsskolen i Tollbodgaten 10, på Stabsskolen, på Akershus festnings Fanehall, på Setermoen eller i Rena leir. Av de som har holdt foredrag i kavaleriklubben de siste årene kan nevnes; FSJ Sverre Disen og FSJ Harald Sunde samt GIH Lars Sølvberg, GIH Robert Mood, GIH Per Sverre Opedal, GIH Rune Jacobsen,Sjef Hæren Lars Lervik, GIH / Sjef hæren Odin Johannessen samt FSJ Eirik Kristoffersen. Det er også et årlig foredrag med hærens manøver-bataljonssjefer. Høsten 2013 stod Kavaleriklubben for feiringen av kavaleriets 350-årsjubileum, med over 200 tilstede på markeringen i Gamle Logen i Oslo. Høsten 2016 feiret klubben på samme sted 300-årsjubileet for kavaleri trefningen på Norderhov med ca. 200 tilstede.

Rittmester Øyvind Isachsen har vært formann i klubben siden på starten av 2000 tallet.

Eksterne lenker
---------------

* 
* Arkivert 15. mars 2010 hos Wayback Machine.
**Dyrtidsregulering** var en regulering i Danmark av lønn og visse offentlige overføringsinntekter, for eksempel folkepension, som ble innført i 1919 og avskaffet i 1987. Reguleringen fulgte utviklingen i prisene og bygget på det reguleringspristallet Danmarks Statistik offentliggjorde fire ganger årlig. Hver gang pristallet steg tre poeng, ble det utløst en *dyrtidsporsjon*.

Inntil 1975 hadde de fleste offentlig ansatte og visse privatansatte funksjonærer en prosentvis regulering, hvilket betød at dyrtidsporsjonene ble større for de høytlønnede enn for de lavtlønnede. Fra 1976 til 1982 ble en del av dyrtidsreguleringen innefrosset i Lønmodtagernes Dyrtidsfond.

Ordningen var fra 1970-årene politisk omstridt. Den ble suspendert i 1983 og avskaffet endelig i 1987 som ledd i bekjempelse av inflasjonen.

Dyrtidsporsjoner
----------------

En dyrtidsporsjon (*dyrtidsportion*) var et lønnstillegg som utløses i løpet av en overenskomstperiode hvis stigningene i konsumprisene nådde over en viss størrelse (som regel 3 prosentpoeng).

I høyrenteperioden mellom ca. 1960 og 1986 inngikk dyrtidsporsjoner i flere overenskomster og inngikk i reguleringene av flere overføringsinntekter (især pensjoner).

I 1986 ble dyrtidsporsjonene fjernet gjennom et lovinngrep.

Det ble i årene 1977 til 1979 innført en tvungen sparing av lønnstilleggene, hvor de utløste dyrtidspensjoner ble innefrosset i Lønmodtagernes Dyrtidsfond. Pengene kunne bare heves ved pensjonering.

I perioden hvor dyrtidspensjoner inngikk i overenskomstene var det en vesentlig faktor ved overenskomstforhandlingene å fastsette hvilket år som skulle være grunnlag for beregningene – alt annet like ville det utløses flere dyrtidsreguleringer hvis et tidlig år ble lagt til grunn enn hvis et nyere basisår ble lagt til grunn.

Referanser
----------

1. ↑  «Dyrtidsregulering, 1919-1987». *danmarkshistorien.dk* **(dansk)**. Besøkt 12. august 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
***Dyschiriodes tristis*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) graveløpere (Scaritinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Dyschiriodes tristis* finnes i nesten hele Europa, men er noe sjeldnere i sørvest. Den er utbredt østover i Asia. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Dyschiriodes tristis* har en litt sylindrisk form på kroppen, 3.5-4 mm lang. Den er mørkt farget, nesten svart og med en metallisk glans, i motsetning til de like artene i slekten *Clivina* som har en matt farge (ikke metallisk). Mange av artene i denne slekten er like hverandre og er vanskelige å artsbestemme. Brystskjoldet (pronotum) er avskilt fra dekkvingene av en tydelig innsnøring (hals). Antennens tredje ledd er kortere enn andre leddet.

Levevis
-------

*Dyschiriodes tristis* finnes på steder med leire eller sand, blant annet langs havstrender, innsjøer og vassdrag. De lever som predatore på mindre dyr.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dyschiriodes tristis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
* *Dyschiriodes tristis* - BILDE - Photo catalog of the Central European Carabidae[*død lenke*]
* *Dyschirius luedersi* (*Dyschiriodes tristis*) - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Dyschiriodes tristis* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
***Dyscharachthis*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae).

Utseende
--------

Små (ca. 4 millimeter), avlange, matt brunrødlige råtevedbiller. Oversiden er fint hårete. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Fasettøynene er vanligvis store. Antennene er 11-leddete, ganske lange og kraftige, ikke sagtakkede eller kamformede. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, noe hvelvet, med uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet. De har gjerne tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte.

Levevis
-------

De fleste artene av råtevedbiller (Eucnemidae) har larver som lever i død ved.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i den søtlige delen av Australia, fra det nordlige Queensland i nord til Tasmania i sør.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien smellere, Elateroidea
			* Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
				+ Underfamilien Eucneminae Eschscholtz, 1829
					- Stammen Dyscharachtini Muona, 1993
						* Slekten ***Dyscharachthis*** Blackburn, 1900
							+ *Dyscharachthis brevipennis* Blackburn, 1900
							+ *Dyscharachthis carinaticeps* (Lea, 1916)
							+ *Dyscharachthis cavagnaroi* (Cobos, 1979)
							+ *Dyscharachthis depressus* (Bonvouloir, 1871)
							+ *Dyscharachthis minutus* (Lea, 1916)

Litteratur
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dyscharachthis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Dyscharachthis* hos Fossilworks Rediger på Wikidata
* Atlas of Living Australia - *Dyscharachthis*
Denne CAPTCHA av "smwm" vanskeliggjør tolkning av teksten for en datamaskin, ved å forvrenge teksten og legge til bakgrunnsfarge.
**CAPTCHA** (forkortelse for «Completely Automated Public Turing test to tell Computers and Humans Apart») er en type omvendt turingtest for å finne ut om brukeren er en datamaskin eller menneske. Uttrykket CAPTCHA ble først brukt i år 2000 av Luis von Ahn, Manuel Blum, Nicholas J. Hopper ved Carnegie Mellon University, og John Langford ved IBM.
En vanlig type CAPTCHA krever at brukeren skriver inn teksten vist i et forvrengt bilde. Norske termer: bildebekreftelse, robotfelle.

* CAPTCHA: Telling Humans and Computers Apart Automatically

**Bruksområder**

CAPTCHA blir i hovedsak benyttet for å forhindre programvare i å sende automatiserte forespørsler til web-baserte tjenester. Dette kan forhindre e-post spam, blog spam og andre kommersielle/ondsinnede gjøremål, da den fungerer som en "brems" hvor hver forespørsel krever menneskelig interaksjon.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
***Dyschirius angustatus*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) graveløpere (Scaritinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Dyschirius angustatus* finnes i nesten hele Europa, men er noe sjeldnere i sørvest. Den er utbredt østover i Asia. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Dyschirius angustatus* har en litt sylindrisk form på kroppen, med en metallisk glans, i motsetning til de like artene i slekten *Clivina* som har en matt farge (ikke metallisk). Mange av artene i denne slekten er like hverandre og er vanskelige å artsbestemme. Brystskjoldet (pronotum) er avskilt fra dekkvingene av en tydelig innsnøring (hals). Antennens tredje ledd er kortere enn andre leddet.

Levevis
-------

*Dyschirius angustatus* finnes på steder med sand, blant annet langs innsjøer og vassdrag. De lever som predatorerer på mindre dyr.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dyschirius angustatus* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Dyschirius angustatus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Dyschirius angustatus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Dyschirius angustatus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Dyschirius angustatus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Dyschirius angustatus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Dyschirius angustatus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Dyschirius angustatus* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
**Den paradoksale intensjon** beskriver en hverdagserfaring som går ut på at det en prøver å oppnå, gjerne ender med det stikk motsatte. 

Fenomenet er beskrevet av apostelen Paulus i ett av hans brev.

Den paradoksale intensjons metode
---------------------------------

Victor Frankl snudde forholdet på hodet og innførte den paradoksale intensjons metode som en måte for mennesker med fobier og vegringer til å få kontroll over sine problemer. Den gikk i korthet ut på, etter flere forgjeves forsøk, å forsøke bevisst å oppnå det motsatte av det en (egentlig) ønsket. De færreste var i stand til å rødme, dåne eller oppvise panikkadferd på kommando, og fikk dermed en innfallsvinkel for å slippe.

Metoden vant en viss popularitet omkring 1960-årene, men har siden gått noe i glemmeboken, selv om den ifølge tilhengerne var enkel og relativt effektiv og krevde et minimum av støtteterapi.

En ny vinkling og videreutvikling kan spores i måten en driver terapi med psykiske traumeopplevelser, der ofrene kan oppleve «flashbacks» som de ikke kan kontrollere. Terapeuten vil da hjelpe med å etablere styring over fenomenet, slik at paradokset «ikke nå igjen, da!» blir opphevd.