recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hans Jacobson** (født 17. mars 1947, død 9. juli 1984) var en svensk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1968 i Mexico by, 1976 i Montréal og 1980 i Moskva.

Jacobson ble olympisk mester i fekting under Sommer-OL 1976 i Montréal. Han var med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i kårde foran Vest-Tyskland og Sveits. De andre på laget var Rolf Edling, Göran Flodström, Leif Högström og Carl von Essen

Åtte år tidligere, under Sommer-OL 1968 i Mexico by, var han med på det svenske laget i moderne femkamp som kom på tredjeplass i lagkonkurransen bak Sovjetunionen og Ungarn. De andre på laget var Björn Ferm og Hans-Gunnar Liljenvall. Men de fikk ikke bronsemedaljene på grunn av at Liljenvall hadde tatt et par pils før skytingen og testet positivt, det vil si for høy promille av alkohol. Det var første gangen i den olympiske historien at noen mistet en medalje på grunn av doping.

OL-medaljer
-----------

* 1976 Canadas flagg Montréal - Gull **Gull** i fekting, kårde menn Sveriges flagg Sverige

Eksterne lenker
---------------

* (de) Hans Jacobson – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Hans Jacobson – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Hans Jacobson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Hans Jacobson – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Hans Jacobson – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Munzinger (sport)
 |
**Hans Jacob Jensen** (født 29. mars 1824 i Christiania, død 23. juli 1890 på sitt landsted Lille Herbern i Kristianiafjorden) var en norsk boktrykker og forlegger.

H.J. Jensen vokste opp på Hammersborg hvor hans far var snekker. Han kom i 1840 i boktrykkerlære hos Guldberg & Dzwonkowski, og ble utdannet under faktor Chr. Widings kyndige veiledning med lærebrev av 21. januar 1845. Da W.C. Fabritius samme år kjøpte trykkeriet ble Jensen ansatt som ombrekker for *Christiania-Posten* og senere som faktor.

I 1855 grunnla han sitt eget trykkeri i kompaniskap med typograf Carl Johannessen (f. 27. desember 1823, død 5. november 1904), som nettopp hadde vendt hjem fra Mugds boktrykkeri i Boston. De overtok raskt trykkingen av *Illustreret Nyhedsblad* fra Brøgger & Christie. Til å begynne med hadde de ingen trykkerimaskiner, men leide seg inn hos A. Th. Nissen for å få oppgavene utført.

Jensen fikk boktrykkerbevilgning 9. november 1855, og deres første navngitte trykk av *Illustreret Nyhedsblad* utkom allerede den påfølgende dag, lørdag 10. november 1855. Like over nyttår ble imidlertid Johannessen innkalt for å avtjene verneplikt. Jensen skaffet seg nye typer og Shopps hurtigpresse og klarte det hele alene. Jensen averterte sine tjenester:

> 
> I det katholske Kapels forrige Lokale (Overretsprokurator Schjødts Gaard, No. 27 i Storgaden) har Undertegnede etableret sig som Bogtrykker, og tillader jeg mig at anbefale mit nye, godt assorterede Trykkeri til D'Hrr. Boghandlere og Forlæggere saavelsom til enhver Anden, der ønsker Arbeide udført smukt og hurtigt efter billig beregnede Priser.  
> 
> Christiania den 19de April 1856.
> 
> 
> 

Tilbake fra eksersisen syntes Johannessen dette var nokså egenmektig gjort og anla sak mot Jensen, men tapte. Jensen kom gjennom *Illustreret Nyhedsblad* også til å bli Henrik Ibsens forlegger. Han utga *Fru Inger til Østeraad*, først som føljetong i ukebladet og dernest som separattrykk (1857), dernest *Hærmændene paa Helgeland* (1858) og til sist *Kjærlighedens Komedie* (1862).

I ettertid er vel H.J. Jensen mest kjent for sin prosess mot Henrik Ibsen i anledning pirattrykket av en ny utgave av *Hærmendene paa Helgeland* (1873). Jensen ønsket å tjene litt ekstra på Ibsens berømmelse ved å gjenopptrykke verket, men dikteren mente forleggeren hadde lurt ham for honorar og ville ikke tillate utgivelsen. Saken ble avgjort i Høyesterett og boka ble supprimert. Dermed forberedte Ibsen en nye reviderte utgaver hos Den Gyldendalske Boghandel (F. Hegel) i København av både *Hærmændene på Helgeland* (1874) og *Fru Inger til Østeråt* (1874).

Kilder
------

* August Mortensen: «Bogtrykkerkunstens repræsentanter i Norge XXX-XXXII». *Nordisk Trykkeritidende* Nr. 10-12. Oktober-December 1905.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Arbeiderpartiets Landsutvalg i Sverige** var et utvalg opprettet på slutten av andre verdenskrig for å forberede maktovertakelsen i Norge etter tyskernes kapitulasjon. Retningslinjene for utvalget ble vedtatt i februar 1944. Formann var Martin Tranmæl, Arnfinn Vik var nestformann og Rolf Gerhardsen var sekretær. Utvalgets mandat var å støtte partifeller i Norge i frihetskampen og forberede gjenreisningen av partiet, AUF, DNA-pressen og AOF. Videre skulle utvalget motarbeide antisosial og arbeiderfiendtlig virksomhet blant flyktningene i Sverige og fungere som bindeledd mellom partimedlemmer i Norge og Storbritannia.

Landsutvalget ble finansiert med midler fra svenske sosialdemokrater i starten. Arnfinn Vik var en tid lønnet daglig leder. Aase Lionæs ble leder i et utvalg for kvinnebevegelsen, og også andre underutvalg kom i gang. **DNAs Landsutvalg i Stockholm** ble bindeleddet mellom Politisk Utvalg i Oslo og partiutvalget i London. Forslag ble sendt på «høring» til Oslo og London, og så ble svarene samordnet i Stockholm. Et «Grunnlag for en organisasjonsplan» i fem punkter forelå i november 1944. Det ble utgangspunktet for gjenreisningen av DNA som på denne tid startet i Norge.

Kilder
------

* Tore Pryser (1988). Arne Kokkvoll og Jakob Sverdrup, red. *Arbeiderbevegelsen historie i Norge*. 4 – Klassen og nasjonen (1935 – 1946). Oslo: Tiden Norsk Forlag. s. 477-8. ISBN 82-10-02754-9.

Portal: Andre verdenskrig
**Herbert Henry Wildman** (født 6. september 1912, død 13. oktober 1989) var en amerikansk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles og 1936 i Berlin. 

Wildman vant en olympisk bronsemedalje i vannpolo under OL 1932 i Los Angeles. Han var målvakt på det amerikanske laget som kom på tredjeplass bak Ungarn og Tyskland. Han spilte alle fire kampene som målvakt. 

Fire år senere, under OL 1936 i Berlin, var han målvakt på det amerikanske vannpololaget som ble utslått etter den innledende runden, han spilte begge to kampene.

OL-medaljer
-----------

* Bronse 1932 USAs flagg Los Angeles - Bronse i vannpolo USAs flagg USA.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Herbert Wildman – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Herbert Wildman – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Herbert Wildman – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Herbert Wildman – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Herbert Wildman – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Hauk-klasse MTB fra 22. MTB-skvadron på patrulje i Gibraltarstredet
**22. MTB-skvadron** var en avdeling i den Kongelige Norske Marine bestående av 6 MTBer i Hauk-klassen. Avdelingen hadde et personell på ca. 150 personer.

I 2004 reddet 22. MTB-skvadron den motorhavarerte HSD-fergen M/F «Vikingen» fra å gå på grunn.

I november 2006 ble 22. MTB-skvadron en del av UNIFIL II – et maritimt FN-bidrag i kystområdet utenfor Libanon som skulle forhindre våpensmugling i området. Fartøyene ble stasjonert i Limassol på Kypros.

Fartøyer
--------

22. MTB-skvadron omfatter følgende seks MTB-er:

* KNM «Jo»
* KNM «Stegg»
* KNM «Ravn»
* KNM «Terne»
* KNM «Tjeld»
* KNM «Geir»

Det ble planlagt at innen 2010 skulle alle disse MTB-ene byttes ut med seks fartøyer i Skjold-klassen.

Skvadronsjefer
--------------

* Orlogskaptein Narve Nordanger (2006–)
* Kommandørkaptein Helge Martin Tonning
* Orlogskaptein Bobby Bastviken

Referanser
----------

1. ↑  mil.no, 19. april 2004: Takket 22. MTB-skvadron Arkivert 8. mai 2004 hos Wayback Machine.
2. ↑  bt.no, 17. august 2006: Fire fartøy til Libanon
3. ↑  mil.no, 7. september 2006: MTB-ene er klare Arkivert 8. oktober 2007 hos Wayback Machine.
**Hans Johannes Brun** (født 1826 i Bergen, død 4. juli 1886 i Aurland) var en handelsmann, hotellvert og politiker. Han var sønn av Herman Brun.

Brun kjøpte Vangen hotell av Knut Rosendahl i 1853. Dette la grunnlaget for «både hotelldrift, tinghold, handel, post- og skipsekspedisjon på Vangen». 
I 1874 bygde Brun dampskipskai og sjøbuer, og var ekspeditør for Fylkesbaatane. Han var i tillegg poststyrer, drev mølle og hadde fargeri og garveri. Brun kjøpte også mange eiendommer etter folk som emigrerte til Amerika. 

Brun var den første formmannen i styret for Aurland Sparebank, fra banken ble grunnlagt i 1883 til sin død i 1886.

Etter at han brått døde i 1886 måtte enka Anne Marie (1833–1910) ta over og styre de 20-30 eiendommene Brun hadde drevet. Hotellet med bakeri, post og telegraf ble solgt til Erlend Wangen.

Referanser
----------

1. ↑  *Folketellingen 31.12.1865 for 1421 Aurland*. Mo i Rana: Nasjonalbiblioteket, Avdeling Rana. 199u. s. 25. ISBN 8277937245.
2. 1 2  Underdal, Hans Martin (1996). *Tradisjon og atmosfære: en reise til norske trehoteller*. Kristiansund: KOM forl. s. 108. ISBN 8252535968.
3. ↑  Johnsen, Einar (1983). *Aurland sparebank gjennom 100 år, 1883-1983*. [Aurland]: Banken. ISBN 8271290436.

Eksterne lenker
---------------

* Samfunnsentrepenøren Hans Johannes Brun Sogn og Fjordane fylkesleksikon. Nrk.no.
**Boris Ruslanovitsj Sjpilevskij** (russisk: Борис Русланович Шпилевский; født 20. august 1982 i Moskva) er en russisk landeveissyklist. Han syklet for UCI WorldTourlaget AG2R-La Mondiale i 2012-sesongen.

Meritter
--------

2003
2 etappeseiere, GP Tell
1. etappe, Triptyque des Barrages
2006
San Bernardino di Lugo
Sammenlagt, Giro del Friuli Venezia 
Etappe 1b
2007
Sammenlagt, Flèche du Sud
2. etappeseiere
Clasica Internacional Txuma
Firenze–Pistoia
2008
2. etappe, Tour of Belgium
Sammenlagt, Tour of Hainan
Etappe 1,2,4,6,7,9
2009
Etappe 2,6,8,9, Tour of Hainan
3.-plass, UCI Asia Tour
2010
3 etappeseiere, Tour de Maroc
2 etappeseiere, Five rings of Moscow
2 etappeseiere, Tour of Qinghai Lake
2 etappeseiere, Memorial Viktor Kapitonov
2011
2 etappeseiere, Memorial Viktor Kapitonov
9. etappe, Tour de Langkawi
4 etappeseiere, Tour of China
Sammenlagt, 1. og 5. etappe, Tour of Hainan
2013
Etappesier, Tour of Fuzhou
2014
Etappeseier, Tour of China I

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Boris Sjpilevskij – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Boris Sjpilevskij – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Boris Sjpilevskij – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Boris Sjpilevskij – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Boris Sjpilevskij – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Boris Sjpilevskij – CycleBase Rediger på Wikidata
**Arbeidsgiverforeningen Spekter** (tidligere **Norges arbeidsgiverforening for virksomheter med offentlig tilknytning**) ble etablert i 1993 som arbeidsgiverforening for fristilte statlige virksomheter. 6. juni 2007 ble navnet endret til Arbeidsgiverforeningen Spekter. I dag er Spekter åpen for alle bedrifter som ønsker medlemskap.

Arbeidsgiverforeningen Spekter er Norges tredje største arbeidsgiverforening (etter Næringslivets Hovedorganisasjon og KS).

Som en av hovedorganisasjonene i norsk arbeidsliv er Spekter en aktiv deltaker i trepartssamarbeidet mellom arbeidslivets parter og Regjeringen. Spekter skiller seg ut med en forhandlingsmodell der lønnsdannelse og avtaleutvikling i størst mulig grad knyttes til den enkelte bedrift. Spekter representerer alle de statlige helseforetakene og har høy organisering innenfor områder som transport/logistikk og kultur.

Medlemsvirksomheter
-------------------

Noen av de største og mest kjente medlemsvirksomhetene:

* De statlige helseforetakene i Norge
* En rekke teatre og orkestre
* Flere av studentsamskipnadene i Norge
* Avinor AS og Oslo lufthavn
* Bane NOR SF
* Go-Ahead Norge AS (Sørtoget)
* Innovasjon Norge
* Norges Bank
* Norsk Medisinaldepot AS
* Norsk rikskringkasting AS (NRK)
* Norsk Tipping AS
* Posten Norge AS
* Statnett SF
* Statskog SF
* AS Vinmonopolet
* Vygruppen AS
* Vy Buss AS

Det som særlig skiller Spekter fra de andre store arbeidsgiverforeningene, er at antallet medlemmer er relativt lavt. Med relativt få og store medlemmer blir Spekters produkter, forhandlingssystem og service i stor grad bygget på «skreddersøm» og direkte kontakt med medlemmene. Spekters forhandlingsmodell legger derfor vekt på at lønnsdannelsen og tariffavtalene i størst mulig grad skal knyttes til den enkelte virksomhet.

Administrerende direktør i Arbeidsgiverforeningen Spekter er Anne-Kari Bratten. Styreleder er Herlof Nilssen, som tok over etter Dag Mejdell.

Referanser
----------

1. ↑  Styringsstruktur
2. ↑  «Herlof Nilssen takket av som styreleder i Spekter». Besøkt 19. september 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Arbeids- og velferdsdirektør** er et embede i Norge som ble opprettet i 2006. Arbeids- og velferdsdirektøren er øverste leder for både den statlige Arbeids- og velferdsetaten (herunder Arbeids- og velferdsdirektoratet) og den felles statlig-kommunale Arbeids- og velferdsforvaltningen (NAV).

Arbeids- og velferdsdirektørens arbeidsplass er Arbeids- og velferdsdirektoratet i Oslo. Til sammen er det ca. 19 000 ansatte underlagt arbeids- og velferdsdirektøren, hvorav 14 000 i den statlige etaten, og arbeids- og velferdsdirektøren har ansvar for en tredjedel av statsbudsjettet.

Arbeids- og velferdsdirektøren blir noen ganger omtalt upresist i media som NAV-direktør. Det er unikt i Norge at et statlig embede har ansvar for både statlige og kommunale forvaltninger.[] Arbeids- og velferdsdirektøren etterfulgte de to tidligere embedene som trygdedirektør (Trygdeetaten) og arbeidsdirektør (Arbeidsmarkedsetaten).

Arbeids- og velferdsdirektører
------------------------------

* Tor Saglie, 2006–2010
* Joakim Lystad, 2010–2015
* Sigrun Vågeng, 2015–2020
* Hans Christian Holte, 2020–
**Tverlandsbrua** er en 670 meter lang firefeltbru på riksvei 80 forbi Hopen i Bodø. Tverlandsbrua ble vedtatt av Stortinget i april 2011 og byggingen startet i mai 2011. Brua ble åpnet av samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen 9. november 2013. Brua bedrer fremkommelighet og unngår et rasutsatt punkt ved Hopshamran. Vegen mellom Fauske og Bodø ble om lag to kilometer kortere ved åpningen av broen.

Brua er oppført av armert betong og støpt med fritt-frem-metoden. Den er totalt 23,5 meter bred og har fire kjørefelt med midtrekkverk samt egen gang- og sykkelbane.

Finansiering
------------

Totalkostnad er 510 mill. kr (2010-kroner). Prosjektet er en del av Vegpakke Salten, og finansieres med 60 % statlige midler og 40 % bompenger.

Referanser
----------

1. ↑  "Trafikkmengde 2021, Rv80 K S4D1 m2183-8040"; besøksdato: 2. juni 2022; Nasjonal vegdatabank-ID: 1015008558.
2. ↑  Vegvesen.no: Prosjektbeskrivelse[*død lenke*]
3. ↑  Våre veger nr 10 2013.

Eksterne lenker
---------------

* 
* Arkivert 11. desember 2019 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonal vegdatabank
 |
Nørre Kvarter på Christian Geddes kart fra 1757
Utsikt over hustakene i Pissrenden
**Pisserenden**, også kalt Latinerkvarteret, er den folkelige betegnelsen for det gamle Nørre Kvarter i det indre København, tett på Strøget. 

Kvarteret avgrenses av Nørre Voldgade, Vestergade og Vester Voldgade og gjennomskjæres av de fem stredene Larsbjørnsstræde, Larslejsstræde, Sankt Peders Stræde, Studiestræde og Teglgårdsstræde.

Navnet
------

Områdets navn stammer fra stanken etter dyreholdet som ble holdt inne i husene. Før skjenkeloven av 1912, lå her en rekke gjestgiverier med navn som Vinkanden, Rosen og Dannebrog. Her var en smeltedigel av drukkenskap, vold og prostitusjon. 

På 1960-tallet ble området et tilholdssted for forfattere, kunstnere og andre kreative mennesker som hadde bruk for billige boliger. På 1970-tallet flyttet bohemene inn og åpnet forretninger, mens punkerne på 1980-tallet samlet seg på Gammeltorv. 

I dag har området dyre leiligheter og samlingssted for trendy og smarte kunstnere og wannabees.[] Hver sensommer er det gatefest i Pisserenden med gatemarked, utendørsservering av mat og drikke med DJer og livemusikk. 

I området finner man blant annet:

* Folketeatret
* Sankt Petri Kirke
* Valkendorfs Kollegium

Eksterne lenker
---------------

* Øresundsregionen om Pisserenden
* Om Pisserendens på Kbhguide.com
* Pisserendens hjemmeside Arkivert 23. oktober 2020 hos Wayback Machine.
* Valkendorf Kollegiums website

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Drusus Cæsar** (latin: *Drusus Julius Caesar Germanicus*; født 7 e.Kr. død 33 e.Kr.) tilhørte det Julo-claudiske dynasti og var en nær slektning av de romerske keiserne i dynastiet. Han var sønn av Germanicus og Agrippina den eldre. Han må ikke forveksles med Drusus Julius Cæsar, sønn av keiser Tiberius.

Familie
-------

Hans besteforeldre på farssiden var Nero Claudius Drusus og Antonia den yngre, datter av Marcus Antonius og Octavia den yngre. Hans besteforeldre på morssiden var Marcus Vipsanius Agrippa og Julia den eldre, datter av enehersker Augustus. Han hadde dessuten en rundt et år eldre bror, Nero Cæsar, som fikk samme skjebne som ham selv. Foruten nevnte bror Nero hadde han en yngre bror, Gaius Julius Cæsar (senere kjent som keiser Caligula), og dessuten tre søstre, Julia Livilla, Julia Drusilla, og Agrippina den yngre. Han var også nevø av den senere keiser Claudius.

Liv og virke
------------

Drusus ble gift med Aemilia Lepida, datter av Marcus Aemilius Lepidus, som var hans tremenning. Tacitus rapporterte at i løpet av deres ekteskap hadde hun «forfulgt sin ektemann med ustanselige anklager». I 36 e.Kr. Ble hun anklaget for hor med en slave og begikk selvmord «da det ikke var noen tvil om hennes skyld».

Drusus' besteforeldre på farssiden var Nero Claudius Drusus og Antonia den yngre, datter av Marcus Antonius og Octavia den yngre. Hans besteforeldre på morssiden var Marcus Vipsanius Agrippa og Julia den eldre, datter av keiser Augustus. Han ble adoptert av keiser Tiberius etter at keiserens egen sønn Drusus Julius Cæsar døde.

Mens Tiberius hadde trukket seg tilbake ble Drusus Cæsar i 30 e.Kr. anklaget for å ha konspirert mot keiseren. Han ble forvist og fengslet i 30 e.Kr. et år etter at hans mor Agrippina den eldre og hans bror Nero Cæsar ble arrestert. Han ble sultet til døde i fengsel i 33 e.Kr. redusert til spise polstringen i sin seng.

Referanser
----------

1. ↑   Tacitus: *Annals* 6.40
2. ↑   Tacitus: *Annals* 6.23.

Litteratur
----------

* Cardano, Girolamo (2012): *Nero: An Exemplary Life*, Inkstone
* Rose, Charles Brian (1997): *Dynastic Commemoration and Imperial Portraiture in the Julio-Claudian Period*, Cambridge, 17, s. 66–67.

Eksterne lenker
---------------

(en) Drusus Caesar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* Drusus' slekt Arkivert 10. september 2018 hos Wayback Machine.
* «Nero & Drusus Caesars», *Armstrong Economics*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Prakthalvspinner** (*Habrosyne pyritoides*) er en sommerfugl som tilhører familien halvspinnere (Drepanidae). Denne vakre arten er funnet vest til Aust-Agder i Norge.

Utseende
--------

En middelsstor (vingespenn 37 – 42 mm), ganske kraftig spinner som av utseende minner om et nattfly (Noctuidae). Vingemønsteret gjør denne arten umiskjennelig. Kroppen er kort og tykk, brun, antennene trådformede. Forvingen er trekantet med markert forhjørne. Grunnfargen er gulaktig grå. Fremkanten, er tverrstripe langs ytterkanten og en skråstripe midt i vingen er hvite, disse danner til sammen en trekant. Området innenfor trekanten er rødlig brunt med en intrikat mønster av linjer og flekker. Larven er rødbrun med to eller fire kremhvite flekker.

* 
*

Levevis
-------

Denne arten forekommer i løvskog, hager og parker, der larvene lever på bringebær (*Rubus idaeus*) og bjørnebær (*Rubi fruticosi*). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – august og kommer gjerne til lys eller til sukkeråte.

Utbredelse
----------

Arten finnes i Europa, og videre østover like til Korea og Japan. I Norge ble den først funnet ved Halden i 1991. De er senere funnet noen ganger vestover til Aust-Agder, og kan synes å være i ferd med å etablere seg på kysten av Østlandet.

Kilder
------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* Nettsiden *Norges sommerfugler*:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *prakthalvspinner* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *prakthalvspinner* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *prakthalvspinner* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *prakthalvspinner* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *prakthalvspinner* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Habrosyne pyritoides* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Habrosyne pyritoides* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Habrosyne pyritoides* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Herbert Westermark** (født 30. august 1891, død 29. oktober 1981) var en svensk seiler som deltok i OL 1912 i Stockholm. 

Westermark vant en olympisk sølvmedalje under OL 1912 i Stockholm. Han var med på den svenske båten «Sans Atout» som kom på andreplass bak den norske båten «Taifun» i 8 meter-klassen. Mannskapet på båten besto av Edmund Thormählen, Bengt Heymann, Herbert Westmark, Alvar Thiel, Emil Henriques og Nils Westermark.

Det var sju båter i 8 meter-klassen, to finske, to russiske, to svenske og en norsk. Den norske båten «Taifun» vant begge seilasene som ble avviklet 20. og 22. juli utenfor kysten ved Nynäshamn.
«Sans Atout» og den finske båten «Lucky Girl» hadde tre poeng hver etter to seilaser. «Sans Atout» vant skilleracet som ble avholdt 22. juli.

OL-medaljer
-----------

* OL 1912 Sveriges flagg Stockholm - Sølv Sølv i seiling, 8 meter-klassen (Sverige)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Herbert Westermark – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Herbert Westermark – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Herbert Westermark – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Herbert Westermark – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
Ayrshirefe
**Ayrshire** er en kurase med opphav i distriktet Ayrshire i Skottland. Ayrshire er en kommersiell kurase med gode melkeegenskaper.

Ayrshire har jevnlig blitt importert til Norge. Norsk rødt fe oppsto på grunnlag av krysninger mellom lokale dyr og importerte ayrshirekyr. De tidligere rasene rødt trønderfe og målselvfe var også utviklet på grunnlag av importerte ayrshiredyr. Ayrshire er også en del av opphavet til rasene finsk ayrshire og svensk röd och vit boskap
Gjennomsnittsvekt er mellom 450 til 600 kilo. Dyrene er røde og hvite av farge. 

Rasen var tradisjonelt kjent som dunlopfe eller cunninghamfe. Rasen ble eksportert til alle deler av verden, herunder Norge.

Litteratur
----------

* Hornqvægets betræffende – Artikler med emne fra norsk feavlshistorie

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ayrshire cattle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Ayrshire i USA
* Ayrshire i Storbritannia og Irland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Pistola con caricato** er en revolver med tre løp (drilling) i 6.35×15 mmSR (.25 ACP) og knekkmekanisme hvor pipen svinges ned. Våpenet har en 18-skudds tønne som lades med klips, og de tre løpene har hvert sitt tennstempel. Ved hjelp av en omstiller kan skytteren velge tennstempel, og det er mulig å skyte med enten ett valgt tennstempel eller alle tre samtidig. Sikringen er på hanen, og stopper hanen fra å treffe tennstempelene.

Lite er kjent om våpenets historie. Det ble trolig utviklet på 1900-tallet i Italia, men muligens i Spania. Inskripsjonen på revolveren er på italiensk, og det fulle navnet kan muligens ha vært "pistola con caricato*re*", men det kan se ut som man gikk tom for plass til de siste to bokstavene. Trolig har bare en prototype vært laget.

Referanser
----------

1. ↑  American Shooting Journal - Wheel Gun
2. ↑  The Pistola Con Caricato: 18-Shot Revolver, 3 Shots at a Time :: Guns.com
3. ↑  The triple barrel, 18-shot Pistola con Caricato revolver
4. ↑  «A History of Spanish Firearms - The Gun Source». Arkivert fra originalen 9. mars 2016. Besøkt 9. mars 2016.
5. ↑  «Weird Gun Wednesday: The Pistola Con Caricato Revolver | The Arms Guide». Arkivert fra originalen 3. februar 2021. Besøkt 29. januar 2021.
**Halvor Nordbø** (født 24. januar 1893 i Bø i Telemark, død 18. juni 1967 i Kristiansand) var en norsk pedagog og lokalhistoriker.

Han tok lærerskoleeksamen i 1914 og *examen artium* i 1917. I 1925 tok han språklig-historisk embetseksamen med hovedfag i historie. I 1930 fikk han doktorgraden med en avhandling om *Ættesogor frå Telemark*. Etter å ha undervist ved mange forskjellige skoler på forskjellige steder i Norge, herunder Notodden lærerskole, Levanger lærerskole, Drammens offentlige høyere almenskole, Eidsvoll landsgymnas, Voss landsgymnas, og Rogaland landsgymnas, var han fra 1932 overlærer ved Nesna lærerhøgskole. Fra 1946 var han lektor ved Kristiansand offentlige lærerskole.

Nordbøs interesse var lokalhistorie fra Telemark. Utenom doktoravhandlingen skrev han blant annet om Vrådal kirke.

Han var sønn av lærer og organist Gregar O. Nordbø (1856–1940) og Ingebjørg Halvorsdatter Eika (1862–1908). I 1933 giftet Halvor seg med Anna Ova (1903–1933) fra Halden, senere med Else Bøgh (1913–2002) fra Kristiansand.

Kilder
------

* *Norges filologer og realister*. Stavanger, 1950.
* *Norges filologer og realister*. Stavanger: Dreyer. 1933.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Digitalarkivet, www.digitalarkivet.no, besøkt 23. oktober 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Dødsdato er hentet fra Halvor Nordbø, skrevet av Eilef Sunde i geni.com.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Halvor Nordbø i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** ISNI
 |
**Ayodhya** (hindi: अयोध्या) er en by i delstaten Uttar Pradesh i India med rundt 100 000 innbyggere. Byen har en lang historie og skal være fødestedet til Rama, den mytiske helten i det indiske nasjonaleposet Ramayana.

Byen ligger 555 km øst for Delhi, og regnes som en av de seks helligste byene i India. Byen var den største og flotteste i vedisk tid, og var da et viktig religiøst sentrum for hinduer. 

Ayodhya har nylig vært senter for en langvarig og viktig politisk strid. Det hindunasjonalistiske partiet BJP agiterte for å rive en moské fra 1600-tallet, *Babri Masjid*, fordi de mente den var bygd over et eldre tempel til minne om Rama. I 1992 ble moskeen revet av en gruppe ekstreme hinduer, noe som utløste voldsomme opptøyer i store deler av Nordindia, der ca. 2 000 mennesker ble drept.

30. september 2010 avsa høyesterett i delstaten Uttar Pradesh dom om rettighetene til eiendommen. Ifølge denne dommen skal området deles i tre; Den sentrale delen tilkjennes hinduorganisasjonen *Ram Lala Virajman*, mens en sunnimuslimsk stiftelse får retten til en annen del av området. Den tredje delen ble tilkjent den hinduiske munkeordenen *Nirmohi Akhara*. 

Den tidligere hovedstaden i Thailand, Ayutthaya er oppkalt etter Ayodha, pga. byens stilling i Ramayana-eposet.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames **·** BBC Things
 |
***Eutheria*** er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

Middelsstore, avlange, blanke, gulbrune (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbiller. Sett fra siden er de jevnt, rundet hvelvede. Dekkvingene framhjørner er ikke framskytende. Hodet er såvidt synlig ovenfra, antennene omtrent så lange som pronotums bredde. Pronotum er avrundet trapesformet, mye bredere enn langt, danner ikke en kontinuerlig kurve med dekkvingene. Dekkvingene er nesten jevnbrede, forholdsvis lange og smale, tilspissede bak. Beina er nokså korte.

Levevis
-------

Artenes vertsplanter er ukjente.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i det sørlige Brasil, Uruguay og det nordlige Argentina.

Andre betydninger
-----------------

I zoologien blir navnet Eutheria også brukt om gruppen som omfatter de "avanserte" pattedyrene (alle nålevende arter er morkakedyr). Så lenge dette er at navn på et annet hierarkisk nivå blir det ikke regnet som et homonym.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
				+ underfamilien **Hispinae**, Gyllenhal, 1813 – ikke i Norge, én art i Norden
					- stamme **Mesomphaliini** Hope, 1840
						* slekten ***Eutheria*** Spaeth, 1909
							+ *Eutheria atomaria* (Boheman, 1854)
							+ *Eutheria longula* (Boheman, 1856)
							+ *Eutheria notaticollis* Spaeth, 1922
							+ *Eutheria piperata* (Burmeister, 1870)

Eksterne lenker
---------------

* Nettside om slekten
* *Eutheria* på ITIS
* (en) *Eutheria* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Eutheria* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Eutheria* hos ITIS Rediger på Wikidata
***Eustrophus*** er en slekt av løvsoppbiller som er knyttet til døde trær infisert av kjuker, der larvene utvikler seg. Det norske navnet er litt misvisende da noen (ikke-norske) arter er knyttet til bartrær.

Utseende
--------

Små til middelsstore(gjerne 3 – 6 mm), avlange, halvblanke, fint hårete, lyst rødbrune til svarte løvsoppbiller, dekkvingene kan ha rødlige tegninger. De fire ytterste leddene av antennene er litt forstørrede. **Hodet** er forholdsvis lite, mer eller mindre skjult under pronotum sett ovenfra, fasettøynene er store og mer eller mindre nyreformede. Antennene er 11-leddete, omtrent så lange som hodet og brystskjoldet til sammen eller litt lengre, perlekjede-formede eller med de fire ytterste leddene litt forstørret, slik at de danner en avlang, løs kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er bredere enn langt, bakerst så bredt som dekkvingene, helt rundet foran. **Dekkvingene** er avlange, svakt hvelvede, med uregelmessig punktering eller ingen tydelige punktgroper. **Beina** er slanke og middels lange, leggene med ganske korte sporer, føttene forholdsvis lange og tynne, og fem-leddete.

Levevis
-------

Løvsoppbillene er skogsinsekter knyttet til døde trær der det vokser kjuker og andre vednedbrytende sopper. De voksne billene, som er aktive om natten, kan ofte finnes i barksprekker eller under barken på døde trær. De legger også eggene i barksprekker, og de nyklekte larvene finner veien til nylig framsprungne fruktlegemer av kjuker, som de lever av. De voksne billene er nattaktive.

Utbredelse
----------

Gruppen er utbredt i alle verdensdeler bortsett fra Australia og New Zealand.

Systematisk inndeling
---------------------

Oversikten har med nordamerikanske arter.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea
				+ Familien **løvsoppbiller**, Tetratomidae Billberg, 1820
					- Underfamilien **Eustrophinae** Gistel, 1848
						* Stammen Eustrophini Gistel, 1848
							+ Slekten ***Eustrophus*** Illiger, 1802 - 4 arter, Holarktisk
								- *Eustrophus dermestoides* (Hellwig, 1792) – Europa
								- *Eustrophus niponicus* Lewis, 1895 - Asia
								- *Eustrophus tomentosus* Say, 1826 – Nord-Amerika
								- *Eustrophus yunnanensis* Nikitsky, 1998

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 17. oktober 2020. Besøkt 17. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Eustrophus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Eustrophus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Eustrophus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Eustrophus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Eustrophus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Eustrophus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Eustrophus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Eustrophus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
*For science fiction-filmen fra 1989 med samme navn, se The Abyss*

**Chris J. Parks** (født 4. oktober 1973) bedre kjent som **Abyss** er en profesjonell wrestler i Total Nonstop Action Wrestling.

Karriere
--------

Abyss startet egentlig karrieren sin som proff wrestler i 2002, men begynte å bli kjent for alvor i 2005.

2002-2003
---------

Før **Chris J. Parks** ble kjent som Abyss debuterte han i TNA sitt show i 2002 som *Justice*.
I 2003 kom han igjen som **the monster Abyss** og angrep Jeff Hardy.

2005
----

I 2005 skrev Abyss en ny kontrakt med TNA og angrep på nytt Jeff Hardy. Dette ledet vei for en Full Metal Mayhem match, og vinneren kom til å bli the top contender to the NWA World heavyweight champion. Abyss vant kampen.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Abyss – Cagematch Rediger på Wikidata

* (en) Abyss – wrestlingdata.com Rediger på Wikidata

* (en) Abyss – Online World of Wrestling Rediger på Wikidata

* (en) Abyss – Online World of Wrestling Rediger på Wikidata
**Persklosteret i Stavanger** er kjent fra opplysninger gitt av amtmann Bendix Christian de Fine i 1745. Han skrev at det var et Sankt Perskloster på Pedersgjerdet, nær Hospitalet. Klosteret er ikke kjent fra andre kilder.

Hospitalet lå trolig der dagens kjøpesenter Arkaden i Klubbgata er i dag. 

Et eventuelt Perskloster har trolig vært knyttet til Peterskirken. Peterskirken er kjent i noen få middelalderdokumenter. Peterskirken og Hospitalet møter vi første gang i et udatert dokument fra 1269-70 eller noen år senere. Biskop Torgils i Stavanger bekjentgjorde at han hadde opprettet et almissehus for fattige syke (et hospital) noe øst ved Sankt Peterskirken. Biskopen ga med kannikenes samtykke flere navngitte gårder som grunnlag for driften, samt en del eiendommer som kan ha vært omkring Hospitalet. Siste gang vi hører om Peterskirken er om lag 1286.

I noen kilder fra 1700-tallet omtales Anders Olsen som Anders i Klosteret eller Anders i Klosterets hus. Han bodde i dagens Klubbgata på østsiden av Skolebekken, like ved der vi i dag har Stavanger Aftenblad (tidligere adresse Nygata 34 med matrikkelnummer 347). Avstanden er ikke større enn at Klosteret eller Klosterets hus kan ha vært en del av hospitalsområdet.

Litteratur
----------

* de Fine, Bendix Christian: "Stavanger amptes udførlige beskrivelse". Utgave ved Per Thorson, Stavanger, 1987. Manuset er fra 1745.
* Kvitrud, Arne: "Hvor lå Olavsklosteret i Stavanger?", I Ætt og heim, Lokalhistorisk årbok for Rogaland 2006.
* Kvitrud, Arne: Huseiere og skatteytere i Stavanger på 1701-1807, Stavanger, 2009 – .

Noter
-----

1. ↑  Kvitrud, 2009.
BMW M88
**BMW M88/3** er en stempelmotor med seks sylindre på rekke produsert av BMW. Motoren er basert på M88/1, som ble benyttet i BMW M1, med doble overliggende kamaksler og fire ventiler per sylinder. M88/1 var igjen basert på M49-motoren. M88/3 ble benyttet i BMW M635 og BMW M5 (E28) og leverte en effekt på 286 hk (210 kW).

M88-motoren ble benyttet i den opprinnelige motorsportutgaven av M1. M88 var basert på M49-motoren som ble brukt i BMW 3.0CSi.

S38
---

**S38** var en oppdatert M88/3 som ble brukt i E34 M5 fra 1988 samt katalysator versionen av E24 M635, M6 og E28 M5 S38B35 med 260 hk. Sylindervolumet ble økt fra 3 453 cm³ (S38B35) til 3 535 cm³ (S38B36), og takket være Bosch Motronic motorstyring økte effekten til 315 hk (232 kW) ved 6 900 omdreininger per minutt. I 1992 ble motoren igjen oppdatert, denne gangen til 3 795 cm³(S38B38), og dermed økte effekten til 340 hk (250 kW) og dreiemomentet til 400 Nm. Denne motoren ble brukt i M5 frem til E34 gikk ut av produksjon i 1996.

Se også
-------

* Liste over BMW-motorer

´•´
**BMW:** Hovedartikkel · Portal · Kategori
Portal: BMW
Acadia
Acadias flagg
**Acadia** (fransk: *Acadie*) var en fransk koloni som ble grunnlagt i 1605 av oppdageren Samuel de Champlain (1574–1635) i Nord-Amerika. Området er i dag dels en del av provinsen Québec i Canada, dels en del av De kanadiske kystprovinser, og dels en del av delstaten Maine i USA. 

Samuel de Champlain etablerte i 1605 også bosetningen Port Royal på øya som nå kalles Nova Scotia; dette var den første europeiske bosetningen på Nord-Amerikas østkyst nord for Florida. Acadia ble en av koloniene som sammen med Québec utgjorde Nouvelle-France. Frankrike gjorde opprinnelig krav på hele kyststrekningen mellom 40 og 46 grader nord, men områdene sørover fra *Kennebec River* i Maine tilfalt under kolonikrigene med Storbritannia New England. Under fransk herredømme omfattet Acadia store deler av den nåværende regionen *The Maritimes* i Canada, med provinsene New Brunswick, Nova Scotia og Prince Edward Island.

Frankrike og Storbritannia kjempet gjennom mesteparten av 1600- og 1700-årene om koloniene i Nord-Amerika. Acadia ble erobret av britene og gjenerobret av franskmennene gjentatte ganger. Kolonien ble erobret av Storbritannia men avstått til Frankrike ved freden i Breda (1667), avstått til Storbriannia i 1690, gjenerobret av Frankrike og avstått igjen ved freden i Utrecht i 1713. De franske krav på Nova-Scotia ble endelig oppgitt ved Paris-traktaten i 1763, da hele Ny-Frankrike ble britisk. 

Navnet *Acadia* ble introdusert av den italienske oppdager Giovanni da Verrazzano i fransk tjeneste. På et kart fra 1548 kalles kysten nordover fra Virginia Arcadia etter et klassisk gresk landskap, berømt for sin skjønnhet og fruktbarhet.
Bokstaven 'r' i navnet falt bort da kong Henrik IV godkjente kolonien *la Cadie*, av Champlain kalt Acadie. Noen forskere mener at navnet heller skal utledes fra språket mi'kmaq, hvor etterleddet -*akadie* betyr «en god boplass». Teorien er at kontakten mellom franske handelsfolk og de innfødte førte til at *l'Arcadie* ble forandret til *l'Acadie*.

Acadisk kultur i Louisiana
--------------------------

Under britenes krig mot de innfødte stolte de ikke på de franske innbyggerne, da disse hadde hatt et godt samarbeid med de innfødte, som Frankrike støttet i krigene mot Storbritanna. Dette gjorde at de britiske styrkene forsøkte å tvinge fram en troskapsed fra den franske befolkningen. Da disse vegret for dette, raserte britene bosetningene og fordrev dem i 1755 fra deres hjem, som et tidlig eksempel på etnisk rensning (*le Grand Dérangement*). Fem år senere overtok britiske lojalister acadiernes eiendommer. Mange av innbyggerne bosatte seg i Louisiana, hvor deres franske språk fremdeles tales av rundt 300 000 mennesker. Av folkenavnet *cadien*, anglifisert til cajun, har verden fått begreper for mat og musikk som skriver seg fra denne regionen.

Referanser
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** NKC
 |
En personbilenhet (PBE), her i form av en polskprodusert Fiat
En **personbilenhet** (**PBE**, **pbe** eller **PE**) er en måleenhet som benyttes for å tallfeste hvor mange personbiler en viss trafikkmengde eller en viss samling kjøretøy tilsvarer. De andre motorkjøretøyenes behov for plass på en bilferge, en vei eller et parkeringsområde, slitasje på veiene, støy osv. kan således omregnes til PBE.

PBE for bilferger
-----------------

I 1980-årene tilsvarte en PBE om lag 11 kvadratmeter dekksplass.

I Norge ble måleenheten i 1963 definert med lengden 4,25 meter og bredden 1,60 meter med utgangspunkt i den gjennomsnittlige størrelsen på de tyve mest solge bilene i landet i 1961 og 1962. I 1971 ble bredden økt til 1,65 meter. Etter en forskrift fra 1970 skulle det på enkelte ferger også beregnes en samlet avstand mellom bilene på 75 centimeter på langsidene, 15 centimeter foran og 15 centimeter bak når man beregnet bildekkets kapasitet. Senere er personbilene blitt bredere, og i en utlyst konkurranse definerte Statens vegvesen Region nord i 2017 én PBE som: 

> Lengde: 4,30 m, bredde: 1,85 m, vekt: 1,3 tonn, tyngdepunkt: 0,75 m over bildekk. Lengde– og breddemålene inkluderer ikke avstand mellom kjøretøy
> 
>

PBE ved beregning av biltrafikk
-------------------------------

Personbilenhet har lenge vært brukt som måleenhet ved dimensjonering av veier. I et forkjørsregulert kryss på horisontal vei er plassbehovet for andre motorkjøretøy beregnet som følger: Store mopeder og motorsykler 0,7 PBE, personbiler og varebiler 1,0, lastebiler og busser 1,6, og trailere 2,6 PBE.

PBE ved støyberegninger
-----------------------

Ved støyberegninger brukes ofte «lette biler» som synonymt med PBE; det omfatter også små varebiler. I 1999 ble mellomstore og store biler antatt å ha støyverdier (støydoser) tilsvarende henholdsvis 5 og 10 PBE. Nordisk beregningsmetode for veitrafikkstøy opererer med noe lignende, noe avhengig av hastigheten.. På en motorvei med høy fartsgrense (90–110 km) blir forskjellen mindre fordi fartsgrensen for tunge biler fortsatt er 80 km/t.

Se også
-------

* Årsdøgntrafikk

Referanser
----------

1. ↑  Foss, Bjørn (1933-) (1987). *På hjul, skinner, kjøl og vinger: transportteknikk for videregående skole*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 168. ISBN 8200033074.
2. 1 2 3  *Standardisering av ferjer: utredning nr. 1*. Oslo: Universitetsforlaget. 1974. s. 10–11. ISBN 8200701735.
3. ↑  SVV, 2017).
4. ↑  mhttps://vegvesen.brage.unit.no/vegvesen-xmlui/bitstream/handle/11250/2557860/Kap%202%20Definisjoner%20veg.pdf?sequence=4&isAllowed=y
5. ↑  Anton Andreas Hansen 2018: Modellering av trafikkavvikling i kryss, NTNU, s. 34
6. ↑  TØI-rapport 464/1999: Marginale kostnader ved transportvirksomhet; , s. 11
7. ↑  Statens vegvesen: Nordisk beregningsmetode for vegtrafikkstøy, Håndbok V716, s. 71
**Persjyj** (ukrainsk: Перший eller телеканал Перший, norsk oversettelse: *første* eller *første kanal*) er Ukrainas eldste tv-kanal og hovedkanalen til landets statlige allmennkringkaster Suspilne. Kanalen hadde sin første testsending helt tilbake til 1939 og har endret navn og organisering en rekke ganger siden. I 2015 fikk kanalen sitt nåværende navn etter at allmennkringkasteren NTU ble omstrukturert og endret til dagens Suspilne. Den er en allmennkanal som henvender seg til et bredt publikum med nyheter, underholdning, kultur, debatt og idrett.

Bakgrunn
--------

Persjyj har røtter helt tilbake til 1939, da den aller første testsendingen ble sendt – et 40 minutter langt program. Mer organiserte prøvesendinger startet imidlertid først etter krigen, først 6. og 7. november 1951 fra et tv-studio i Kyiv i forbindelse med feiringen av oktoberrevolusjonen. Utover 1950-årene ble prøvesendingene mer regulære, og i 1965 ble tv-sendingene markedsført under navnet UT (Ukrainske Telebatsjennja, *ukrainsk fjernsyn*). I 1972 lanserte UT en andre kanal, og den opprinnelige kanalen skiftet navn til UT-1.

I 1988 endret kanalen navn til *Første nasjonale tv-kanal*, og i 2015 fikk kanalen sitt nåværende navn. Det skjedde etter at allmennkringkasteren NTU ble omstrukturert og relansert som Suspilne.

Logoer
------

Kanalens logoer siden 1991.

* 1991–19971991–1997
* 1997–19981997–1998
* 1998–20051998–2005
* 2005–20082005–2008
* 2008–20152008–2015
* 2015–20222015–2022

Referanser
----------

1. 1 2  Igor Volodymyrovytsj Stepura (30. november 2015). «Television and radio in Ukraine» (PDF). T-Science.org. Besøkt 27. desember 2017.
2. ↑  «TV-managed democracy coming soon to nation - Mar. 25, 2010». *KyivPost* **(engelsk)**. Besøkt 27. desember 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) UA:PBC – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Et fasediagram for en fiktiv binær kjemisk blanding (med de to kjemiske komponentene betgnet *A* og *B*) brukt for å fremstille den eutetiske sammensetningen, temperatur og punkt. (*L* betegner den flytende tilstanden.)
Et **eutektisk system** er en blanding av kjemiske forbindelser eller elementer som har en enkelt kjemisk sammensetning som størkner ved en lavere temperatur enn andre sammensetninger med samme ingredienser. Sammensetningen er kjent som den *eutektiske sammensetningen* og temperaturen hvor den størkner er kjent som den *eutektiske temperaturen*.

I et fasediagram gir skjæringspunktet mellom den *eutektiske temperaturen* og den *eutektiske sammensetningen* det *eutektiske punktet*.

Referanser
----------

1. ↑  Smith & Hashemi 2006, s. 326–327.

Litteratur
----------

* Smith, William F.; Hashemi, Javad (2006). «Foundations of Materials Science and Engineering» (4 utg.). McGraw-Hill.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis
 |
**Academic Ranking of World Universities** er en årlig rangering av verdens beste universiteter, som blir utgitt av Jiaotong-universitetet i Shanghai. Ved siden av *Times Higher Education*-rangeringen (*THE-QS World University Rankings*) er det den mest siterte universitetsrangeringen i verden.[] Den ble første gang utgitt i 2003.

Metode
------

ARWU vurderer over 1 000 universiteter og publiserer rangering av de 500 beste av disse. Rangeringen legger vekt på disse indikatorene:

* antall ansatte og alumner som har vunnet nobelpriser eller Fieldsmedaljer
* antall ofte siterte forskere ved universitetet
* antall artikler publisert i Nature og Science
* antall artikler i Science Citation Index – Expanded and Social Sciences Citation Index
* de ansattes produktivitet i forhold til universitetets størrelse

Amerikanske universiteter inntar de fleste topplassene på rangeringen.

Norske universiteter
--------------------

Det eneste norske universitetet på listen over verdens hundre beste universiteter er Universitetet i Oslo, som i 2003 ble rangert som nr. 63 og i 2009 som nr. 65. I listen for 2010 var UiO plassert på 75.-plass. NTNU og Universitetet i Bergen ble i rangeringen for 2010 plassert blant de 201.-300 beste universitetene i verden og blant de 75.-123. beste i Europa. Universitetet i Tromsø ble plassert i gruppen 301.-400. beste i verden og 124.-168. i Europa.

Referanser
----------

1. ↑  About ARWU Arkivert 30. januar 2013 hos Wayback Machine..
2. ↑  Academic Ranking of World Universities - 2010 Arkivert 22. august 2010 hos Wayback Machine. besøkt 16.9.2010
3. ↑  Academic Ranking of World Universities - 2010 - Norway Arkivert 23. august 2010 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata