recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Axel Ottesen Brahe** til Elvedgård (født 28. mai 1550 på Knudstrup i Skåne, død 14. august 1616 på Dalum Kloster) var en dansk lensherre og riksråd.

Biografi
--------

Han var sønn av Otte Thygesen Brahe og Beate Clausdatter Bille samt bror til Tycho Brahe, Sophie Brahe samt Steen Brahe til Knudstrup. Sin første undervisning fikk han i Aalborg hvor faren var lensmann. Siden tjente han hos Peder Bille til Svanholm, og endelig gikk han i tjeneste hos forskjellige utenlandske herrer som grev Johan av Nassau (bror til prinsen av Oranien) og grev Günther af Schwarzburg.

Etter å ha gjort tjeneste i utlandet, fikk han betydelige forleninger som Gudum kloster, Odensegaard, Helsingborg, Dalum samt Sankt Knuds kloster i Odense. Ved Christian IVs regjeringstiltredelse i 1596, ble han utnevnt til riksråd. 

I 1597 ble han sendt til Hveen for å undersøke bøndenes klager over Tycho Brahes behandling av dem. 

I 1602 ledsaget han kongens bror Hans på dennes bryllupsreise til Russland for å ekte Boris Godunovs datter Xenia. Reisen varte et helt år, men Hans døde innen giftemålet kom i stand. 

I 1606, mens kong Christian var i England for å besøke sin søster og svoger, var Axel blant dem som fikk i oppdrag å holde et våkent øye på den politiske situasjon. Året etter fulgte han kongen til Norge. 

Under Kalmarkrigen hadde han en betydelig stilling som krigskommissær og deltok i fredsforhandlingene i Knærød 1613.

Giftemål
--------

I 1575 giftet han seg med Mette Falksdatter Gøye, datter av Falk Gøye til Skjærsø
og Ide Ulfstand. Med henne fikk han seks barn deriblant Sophie Axelsdatter Brahe. Mette døde allerede den 15. november 1584, hvoretter Axel giftet seg med Kirsten Hardenberg. Hun var datter av Erik Hardenberg til Mattrup og Anne Rønnov, og med henne fikk han fire barn. 

Han døde 14. august 1616 på Dalum kloster, og ble gravlagt sammen med begge sine hustruer i Veflinge kirke. Han er avbildet sammen med familie og søsken på foreldrenes epitafium i Kågerød kirke.

Referanser
----------

1. ↑  «veflingesogn.dk». Arkivert fra originalen 5. september 2010. Besøkt 30. mai 2012.

Eksterne lenker
---------------

* Dansk biografisk Lexikon

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** Geni **·** WikiTree
 |
**Halstad** er en by i Norman County i Minnesota i USA. Byen hadde 597 innbyggere ved folketellingen i 2010. Byen er bare 0,8 kvadratkilometer, alt er landområde. U.S. Route 75 og Minnesota State Highway 200 er to av hovedveiene til Halstad.

Brua på Highway 200 som krysser Red River ble erstattet tidlig i 1970-årene etter at stadige oversvømmelser gjorde den ubrukelig. Landskapet her er helt flatt, det hever seg bare en tomme på en mile mange steder, så når det er flom i Red River, og elven går over sine bredder, blir området som står under vann, svært stort.

Byen er oppkalt etter Ole Halstad, som hadde det første postkontoret på gården sin, som han etablerte i 1871 og fikk postkontor året etter. Den lå litt utenfor nåværende bykjerne. Postkontoret beholdt navnet da det ble flyttet til nåværende lokalitet og ble en del av butikken til Erik K. Brandt, som etablerte seg i 1878. 28. desember 1892 ble byen en del av Norman County. På denne tiden kom også Great Northern Railway til Halstad. Dermed ble det lettere for bøndene å få det de dyrket til markedet og å få inn det de trengte på gårdene. Den gjorde det også lettere for folk å reise til området, så byen vokste sterkt.

Metodistene bygget den første kirke i Halstad i 1889. Tre år senere begynte Halstad Lutheran Church med møter på skolen. En rekke personer med norsk avstamming står som grunnleggere av denne menigheten i 1892: Johannes Aaring, S. S. Moen, Johannes Melting (Leaunet), Jacob Leaunet, Iver Lien, G. K. Vikan, O. H. Viker, Knute Slette, Andreas Haagenson, Ole O. Landsem, Johannes Reitan, Arnt Melting, Eilert Johnson, Johannes Lyng, E. K. Brandt, Lars E. Norby og Mikkel Ranum. Pastor A. O. Megrund tok mot kall fra menigheten og hold sin første gudstjeneste i Halstad 12. juni 1892.

Referanser
----------

1. 1 2  «Population, Census». US Census. 1. april 2010. Arkivert fra originalen 13. februar 2020. Besøkt 31. desember 2016.
2. ↑  Upham, Warren (1920). *Minnesota Geographic Names: Their Origin and Historic Significance*. Minnesota Historical Society. s. 382.

Eksterne lenker
---------------

* Halstad, A Century of Memories, 1983 (tekst og historiske bilder)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
**Tyske Kancelli** var et regjeringskontor i Danmark-Norges administrasjon. Det ble opprettet i 1523, da kong Frederik I opprettholdt det gamle kanselli han hadde hatt som hertug, ved siden av det eldre danske kanselliet. Det fikk sitt navn av det at dets forvaltningsspråk var tysk, mens det gamle danske kanselliet senere ble kalt Danske Kancelli. På den ene siden var Tyske Kancelli den Danmark-Norges sentrale utenrikspolitiske myndighet, på den annen side var det også forvaltningsinstans for de landene som hørte innunder den danske kronen, men ikke til selve kongeriket Danmark, altså hertugdømmene. Denne siste avdelingen ble tradisjonelt kalt Tyske Kancellis Indenrigske Afdeling. I 1770 ble utenrikssakene utskilt i et eget departement.

I forbindelse med oppløsningen av Det tyske rike i 1806 skiftet kanselliet navn til Slesvig-Holstenske Kancelli, og etter Lauenborgs innlemmelse i det danske monarkiet i 1816 til Slesvig-Holsten-Lauenborgske Kancelli. Ved systemskiftet i 1849 ble kanselliet opphevet. Den innenrikspolitiske avdelingens oppgaver ble fra 1851/52 ivaretatt av ministeriene for Slesvig på den ene siden og Holsten og Lauenborg på den andre.

Kilder
------

* *Salmonsens konversationsleksikon*, «Kancelli»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Halvor Andersen** (født 1745 på garden Vester-Balke på Toten, død 19. mars 1810 i København) var en norsk embetsmann og boksamler.

Han var sønn av Anders Balke og Kari Halvorsdatter. I 1771 ble han kopist i skifteretten i Københavns hov- og stadsrett, 1777 fullmektig ved skiftekommisjonen og 1793 revisor i det danske kancelli. I 1805 fikk han tittelen kancelliråd. Han døde ugift.

I løpet av sitt liv skaffet Andersen seg en verdifull samling av bøker (over 15 000 bind) og håndskrifter, vesentlig av historisk og statistisk innhold, samt en del antikviteter og naturalier. Alt dette skjenket han ved testamente av 21. mars 1786 til et eventuelt universitet i Norge, idet det inntil videre skulle oppbevares ved Deichmanske Bibliothek i Christiania. Da utsiktene til et norsk universitet svant hen, og av hensyn til en anerkjent datter og hennes mor, bestemte han imidlertid 15. august 1787 at Deichmanske Bibliothek bare skulle overta de bøker biblioteket ikke hadde fra før. Året etter hans død ble det likevel opprettet et norsk universitet, som nå krevde hele samlingen utlevert. Dette ble bifalt av skifteretten i 1812, mens datteren og moren ble tilkjent en pensjon.

Kilder
------

* Dansk biografisk Lexikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon
 |
**Otto Henrik von Fieandt** (født 26. september 1762 i Kristina socken i Finland, død 15. september 1823 på Kananoja gård i Viborgs socken) var en finsk offiser. Han var sønnesønn til Johan Henrik Fieandt, hans foreldre var Magnus Frederik von Fieandt og Sigrid Regina Furumarck. Otto von Fieandt er kjent som en av heltene fra Runebergs epos *Fänrik Ståls sägner*. 

Fieandt ble i henhold til datidens sedvane allerede som barn innskrevet i arméens ruller og i år 1778 ble han utnevnt til fenrik. Ved utløpet av den svensk-russiske krigen 1788-1790 var han stabsadjutant hos generalløytnant von Platen og løytnant ved Tavastehus regiment. Han ble innblandet i konspirasjonen rundt Anjalaforbundet og var en av de mest kompromitterte blant arméens yngre offiserer. Han ble dømt til døden ved skyting, men ble benådet. År 1796 ble han major ved Rautalampi bataljon og år 1808 oberstløytnant i arméen. Under finskekrigen (1808–09) ledet han en mindre hæravdeling og påførte ved flere tilfelle overlegne fiendtlige avdelinger merkbare tap. 

Han utmerket seg ved flere tilfeller, særskilt i Perho den 8. juni 1808, der han lyktes å erobre en betydelig provianttransport av den russiske generalen Nikolaj Rajevskij. Den 21. august ble Fieandt angrepet av en overlegen russisk styrke under Vlastov i slaget ved Karstula. Etter seksten timers blodig kamp dro Fieandt seg tilbake med sine menn i god ordning og fulgte deretter den finske arméen under dens retrett nordover. I år 1810 fikk Fieandt avskjed med obersts rang fra svensk krigstjenste og han bosatte seg deretter i det som var blitt Storfyrstedømmet Finland. Otto von Fieandt døde 15. september 1823 på Kananoja gård i Viborgs sogn. von Fieandt var gift to ganger, først med friherrinne Maria Rehbinder i 1791, derpå med friherrinne Ulrika Margareta Rehbinder i 1801.

Referanser
----------

1. ↑   Biografiskt lexikon för Finland, «Otto Henrik von Fieandt», Biografisk leksikon for Finland ID 4115-1416928956721[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Svenskt biografiskt lexikon, «Otto H Fieandt, von», Svensk biografisk leksikon-ID 14114[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Genealogics[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Biografi om von Fieandt, fra *Svenskt biografiskt handlexicon*
* Diktet «Otto von Fieandt», fra *Fänrik Ståls sägner*, av Johan Ludvig Runeberg

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenskt biografiskt lexikon **·** Uppslagsverket Finland **·** Biografiskt lexikon för Finland **·** Prabook **·** Geni
 |
**Menneskerettspartiet** (fransk: *Parti des droits de l'homme*) er et liberaldemokratisk politisk parti i kongeriket Kambodsja ledet av Kem Sokha. 

Plattformen bygger offisielt på beskyttelse av demokratiet, respekt for menneskerettigheter og eliminering av et personorientert partisystem. Partiet har størst popularitet blant kambodsjanere som bor utenfor landets grenser, men populariteten er også økende på landsbygda. Ved valget i juli 2008 fikk partiet 6,6% av stemmene og vant tre seter i det nasjonale parlamentet.

Historie
--------

Partiet ble grunnlagt 22. juli 2007 av Kem Sokha. Kritikere hevder at stiftelsen var ment å svekke opposisjonspartiene til Kambodsjas folkeparti (PPC) og at det drives av det herskende partiet. Denne oppfatningen synes å være vanligst i det regjerende partiet selv, da Kem Sokha lenge har vært en svært frittalende kritiker av PPC.

Etter valget i 2008 ble Menneskerettspartiet det tredje største partiet i Kambodsja etter PPC og Sam Rainsy-partiet. I 2009 gikk inngikk partiet en valgallianse med sistnevnte parti for å stille samlet til lokalvalget i 2012 og valget på nasjonalforsamling i 2013.

Referanser
----------

1. ↑  (en) People's Daily: *New party launched in Cambodia possibly to weaken opposition force*

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
«Sesam» har flere betydninger.

**Sesam** (*Sesamum indicum*) er en ettårig steppegressplante med opprette, forgrenede og tetthårede stengler.

Kultivering
-----------

Planten blir dyrket mange steder i verden, hvor man bruker både blad og frø. Av frøene presses en gyllengul, søtlig og luktfri olje. Den harskner sjelden og er en god erstatning for olivenolje.

### Sesamfrø

Sesamfrø kommer fra sesamplanter dyrket i Kina, India, Sentral- og Sør-Amerika. De er rike på mineraler, E-vitamin, flerumettet fett og protein. De selges både med og uten skall. Frøene med skall har et langt større innhold av jern og kalsium. Sesamfrø inneholder betydelig mere kalsium enn kumelk. Sesamfrø kan brukes til baking av brød og liknende bakverk, i vegetariske posteier og vegetarisk farse. De ristede frøene smaker også godt i salater.

Kulturell betydning
-------------------

Kunnskapen om denne planten og dens mangesidige bruk i mat og som  urteplante ga planten en mytisk rolle i oldtiden, derav trylleordene «sesam, sesam, lukk deg opp!», kjent blant annet fra det arabiske eventyret *Ali Baba og de 40 røverne* fra samlingen *Tusen og en natt*.

Denne bruken av trylleordet sesam har overlevd til vår moderne tid og er like populært å bruke som for eksempel «eureka!». Uttrykket sesam ble som kjent brukt som en døråpner i eventyret, dermed blir uttrykket ofte forbundet med muligheten for tilgang til en skatt eller en viktig løsning. 

Dette gjenspeiler seg i våre dagers bruk av uttrykket som et navn på programvare eller løsninger som gir tilgang til viktige data, enten i form av databaser eller relevante informasjonsmengder. Sesam henspiller på verdien som ligger skjult bak en dør, der bare de som kjenner trylleformelen har adgang til rikdommene.

En beslektet trylleformel er «sim sala bim», som kan ha opphav i det arabiske ordet *simsim* som betyr sesam.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *sesam* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *sesam* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (sv) *sesam* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *sesam* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *sesam* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *sesam* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *sesam* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Sesamum indicum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Sesamum indicum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Sesamum indicum* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
***Only Fools and Horses*** er en britisk situasjonskomedie skapt av John Sullivan som gikk fra 1981 til 1991 med 16 sporadiske julespesialer frem til 2003. 

Serien ble vist på BBC One, og ble etter hvert en av tidenes mest populære tv komedier i Storbritannia. 

Hovedrollene ble spilt av David Jason som Derek «Del Boy Trotter», Nicholas Lyndhurst som Rodney Trotter og Lennard Pearce som Grandad. Etter at Lennard Pearce døde kom hans bror og Trotter-brødrenes grandonkel Albert (bare kalt *Uncle Albert*), spilt av Buster Merryfield, inn i serien. Han fylte samme rolle som Grandad.

I andre roller finner man John Challis som den utspekulerte Boycie og Sue Holderness, som hans kone Marlene har et godt øye til, samt Roger Lloyd-Pack som den mindre smarte Trigger. Karakterenes stampub var *The Nag's Head.*

Serien ble tilgjengelig i Norge via streamingtjenesten Britbox i juli 2023.

Referanser
----------

1. ↑   Chambers Concise Biographical Dictionary[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Only Fools and Horses – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
***Cantharis nigricans*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) storbløtvinger i familiegruppen bløtvinger.

Utbredelse
----------

*Cantharis nigricans* finnes i Europa, østover i Asia. Finnes i Norge

Utseende
--------

*Cantharis nigricans* er 9-11 mm lang. Hodet gulrødt fremme og mørk bak. Pannen har en forhøyning mellom antennefestene. Palpenes (munnføtter) endeledd er økseformet og ikke smalt, ovalt. Antennenes tredje ledd vanligvis lengre enn det andre leddet. Brystskjoldet (pronotum) har bare en svak innbuktning i bakkanten og har en overflaten som ikke er grovt rynket eller punktert. Brystskjoldets bakhjørner er tydelig avsatt, men ikke tydelig utstående. Brystskjoldet er gulrødt, med en variabel mørk flekk. Leggene på bakbeina er vanligvis krummet inn mot kroppen. Dekkvingene skjuler hele bakkroppen og har en svart eller brunsvart grunnfarge. Kroppen ellers er rødlig. Men det finnes fargevariasjoner der med mørkt (lite rødgult) farge.

Levevis
-------

*Cantharis nigricans* finnes på blomster, trær og busker i juni og juli. Larvene lever som predatore (rovdyr).

*Cantharis nigricans* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Litteratur
----------

* Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). *Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera)* Danmarks Fauna 44. (344 sider) Side 25-26. ISBN 8712166936
* Lindroth, C.H. 1993. *Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem* (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cantharis nigricans* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Cantharis nigricans* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Cantharis nigricans* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis nigricans* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis nigricans* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Cantharis nigricans* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis nigricans* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* *Cantharis nigricans* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
**Albert Bøhn** (født 19. juli 1836 på Grini i Nes på Romerike, død 30. april 1913 i Nes på Romerike) var en norsk handelsmann, gårdbruker, lensmann, ordfører og stortingsrepresentant fra Nes på Romerike. Han ble valgt inn på Stortinget i 1877 for Akershus amt. Han var representant i en periode før han igjen ble valgt som representant i 1889. Han var da folkevalgt for Akershus amt frem til 1906. I 1906 ble han innvalgt for enmannskretsen Øvre Romerike. Han var stortingsrepresentant frem til 1909. Som stortingsmann var han fra 1877 til 1879 medlem av konstitusjonskomiteen. Fra 1889 til 1903 var han medlem av justiskomiteen, og fra 1903 til 1909 var han president i Lagtinget.

Bøhn var sønn til en gårdbruker. Han var krambu dreng på Kongsvinger fra 1852. I 1860 åpnet han landhandel i Nes, han drev denne frem til 1887. Han overtok gården Grini etter sin foreldre i 1861 og drev denne frem til 1910. Fra 1891 til 1909 var han lensmann i Nes.

Albert Bøhn var medlem av kommunestyret i mange år, i 14 av årene var han ordfører.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 157[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7  «Bøhn, Albert» (Digitalisert bokverk). *Salmonsens konversationsleksikon*. 1915–1930. s. s. 415. Besøkt 24. november 2013.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  «Albert Bøhn». Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste (PolSys). Arkivert fra originalen 2. desember 2013. Besøkt 24. november 2013.

Kilder
------

* (1914) Lindstøl, Tallak:*Stortinget og Statsraadet 1814-1914*. Kristiania.
* Salmonsens konversationsleksikon s 415

Eksterne lenker
---------------

* (no) Albert Bøhn hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
***Cantharis paludosa*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) storbløtvinger i familiegruppen bløtvinger. En av de minste bløtvingene i Norden.

Utbredelse
----------

*Cantharis paludosa* finnes i Europa, østover i Asia. Finnes i Norge, utbredt, men er ikke vanlig.

Utseende
--------

*Cantharis paludosa* er 5-6 mm lang. Pannen har en forhøyning mellom antennefestene. Palpenes (munnføtter) endeledd er økseformet og ikke smalt, ovalt. Antennenes tredje ledd vanligvis lengre enn det andre leddet. Brystskjoldet (pronotum) har bare en svak innbuktning i bakkanten og har en overflaten som ikke er grovt rynket eller punktert. Brystskjoldets bakhjørner er avrundet avsatt, men ikke utstående. Leggene på bakbeina er vanligvis krummet inn mot kroppen. Den ene kloen på alle beina har en liten rottann. Dekkvingene skjuler hele bakkroppen og har en svart eller brunsvart grunnfarge. Resten av kroppen er mørkt farget, men kan ha enkelte lysere parti, særlig roten (nærmest kroppen) av antennenes ledd og leggene, samt brystskjoldets sider.

Levevis
-------

*Cantharis paludosa* finnes på blomster, trær og busker. Lever i eller nær skogsmiljøer. juni og juli. i juni og juli.
Larvene lever som predatore (rovdyr).

*Cantharis paludosa* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Litteratur
----------

* Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). *Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera)* Danmarks Fauna 44. (344 sider) Side 37-38. ISBN 8712166936
* Lindroth, C.H. 1993. *Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem* (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Cantharis paludosa* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Cantharis paludosa* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Cantharis paludosa* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis paludosa* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis paludosa* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis paludosa* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Cantharis paludosa* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Cantharis paludosa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* *Cantharis paludosa* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
Frihavnsjernbanens tidligere spor mellom Gittervej og rutenettet i 2013. Senere er sporet fjernet, og veien omdøpt til Tromsøgade
Spor langs Industrivej.
**Frihavnsjernbanen** var en privat godsjernbane i Københavns Frihavn som hadde direkte forbindelse mellom tollboden og DSB's rangeringsområde på Østerport stasjon. Jernbanen ble betraktet som et eksterritorialt område og var omgitt av et dobbelt støpejernsgjerde. Banen ble drevet av *København Frihavns-Aktieselskab.Company* (forkortet som **KFA**) som ble avviklet i 2005. Banedriften ble nedlagt allerede i 1985, samtidig som området Søndre Frihavn ble avviklet.

Historie
--------

Frihavnen hadde sitt eget, vel 20 km lange jernbanespor og foretok selv med sine egne lokomotiver all rangering på området. Helt fra begynnelsen hadde banen en lokomotivstall av bølgeblikk med plass til to lokomotiver. Lokomotivstallen lå ved tollvakten ved Folke Bernadottes Allé. Det årlige antall ekspederte jernbanevogner varierte, men kom opp imot 50 000 omkring 1920.

Inntil 1988 gikk banen gjennom Kastellet, der det ble bygget opp igjen, men senere forsvant traseen. Samtidig ble lokomotivstallen revet. Ved Toldboden gikk Gefionbroen opprinnelig over banen, men broen fremstår nå som en amputeret levning uten sin opprinnelig sammenheng.

Ennå i 2013 kan deler av spornettet fortsatt finnes. Store deler av hovedsporet langs Gittervej (nå delvis Tromsøgade), Glückstadtsvej (nå Southamptongade) og Industrivej var fortsatt intakt, om enn med et par avbrudd av hensyn til fotgjengere til og fra cruiseskip som har tatt over flere kaier. Men også på Orient Plads og Lüdersvej (nå Helsinkigade) kan en fortsatt finne rester av sporet. I ettertid har man begynt å fjerne sporet i et område som skal bebygges og bli et boligområde. På utsiden kan man på samme måte finne havnespor på Sundkrogskaj og Kalkbrænderiløbskaj, selv om alle spor i Frihavnen forlengst har mistet forbindelse med omverdenen.

Referanser
----------

1. 1 2  Observert under besøket av de tidligere Frihavnsområde 10. Juli 2013.
2. ↑  Observert ved besøk av den tidligere Frihavnsområde 21. Juli 2014.
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
**«Keiserkroningen»** (full tittel på fransk: ***Sacre de l'empereur Napoléon Ier et couronnement de l'impératrice Joséphine dans la cathédrale Notre-Dame de Paris, le 2 décembre 1804***) er et maleri som viser Napoléon Bonaparte som kroner sin ektemake Joséphine til keiserinne av Frankrike i 1804. Bildet er malt av den franske maleren Jacques-Louis David.

Om kunstneren
-------------

Man kan se at kunstneren har brukt mange farger og korrekte detaljer på bildet. David ble med årene en førende kunstner innen den ny-klassisistiske stilen, slik dette bildet er et eksempel på. David hadde vært kong Ludvigs portrettmaler, men da den franske revolusjonen brøt ut, ble han republikaner og nøt blant annet Robespierres gunst. Da Robespierre etter hvert ble henrettet, havnet David i fengsel. Han klarte å bli rehabilitert på nytt, og da Napoleon kom til makten ble David en av hans mest betrodde portrettører.

Om den avbildede hendelsen
--------------------------

I slike kroningsseremonier var det vanlig at paven kronet keisere og konger, men siden Napoleon ikke var særlig religiøs, brøt han denne skikken. Bare to år senere bortførte han paven da han tok kontroll over Roma. Paven kan likevel ses i bakgrunnen.

På en stol i bakgrunnen kan man også se Napoleons mor. Kroningen ble avholdt i Notre-Dame og fant sted 2. desember 1804.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** BNF **·** BNF (data)
 |

1. ↑   www.louvre.fr[Hentet fra Wikidata]
I 1975 ble det i Norge lagt fram en viktig melding som skulle forme landets oljepolitikk. Denne meldingen er ofte referert til som "Oljemeldingen," og den var den første store offisielle uttalelsen fra den norske regjeringen angående oljevirksomheten på norsk kontinentalsokkel. Meldingen la grunnlaget for hvordan Norge skulle håndtere og utnytte oljeressursene sine.

Noen av hovedpunktene i Oljemeldingen fra 1975 inkluderte:

1. Statlig eierskap: Meldingen fastslo prinsippet om at staten skulle ha en betydelig eierandel i oljevirksomheten. Dette førte til opprettelsen av Statoil (nå Equinor), et statseid oljeselskap.
2. Beskatning: Oljemeldingen la grunnlaget for en beskatningsordning som skulle sikre at inntektene fra oljevirksomheten kom samfunnet til gode. Dette inkluderte blant annet skatter og avgifter på overskuddet til oljeselskapene.
3. Forsiktig utvikling: Meldingen understreket viktigheten av en gradvis og forsiktig utvikling av oljeressursene for å unngå negative konsekvenser for andre sektorer av økonomien, som fiskeri og miljøet.

Den norske oljepolitikken som ble etablert med Oljemeldingen, har blitt ansett som vellykket og har bidratt til å bygge opp en betydelig oljefond (Statens pensjonsfond utland), som investerer overskuddet fra olje- og gassvirksomheten for å sikre fremtidige generasjoner i Norge.
**Ahutoru** (født omkring 1750, død 6. november 1771) var den første polynesier som besøkte Europa.

Ahutoru var bror av en høvding på Tahiti. I april 1768 fikk han kontakt med kaptein Louis Antoine de Bougainville, som da var innom Tahiti etter å ha utforsket Tuamotuøyene. Ahutoru kunne fortelle Bougainville at Samuel Wallis hadde vært innom noen måneder tidligere. Bougainville tok Ahutoru med på ferden videre og benyttet ham som tolk og informant.

Ahutoru ble med på sjøreisen tilbake til Europa. I mars 1769 kom Ahutoru til Paris, der han vakte oppmerksomhet som en av de edle ville. Han ble introdusert for intellektuelle og adelsmenn og var i audiens hos kong Ludvig XV. Bougainville benyttet hans kunnskap for sin beskrivelse av Tahiti.

I oktober 1771 fikk Marc-Joseph Marion du Fresne i oppdrag å seilte tilbake til Tahiti med Ahutoru. På Mauritius ble han smittet av kopper og døde av dette noen uker etter at skipet forlot øya.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Lal, Brij V. og Kate Fortune (red.): *The Pacific Islands: An Encyclopedia*, Honolulu: University of Hawai'i Press, 2000, s. 160.
2. ↑  Liebersohn, Harry: *Travelers' World. Europe to the Pacific*, Cambridge, MA: Harvard University Press, 2006, s. 149.
3. ↑  Smith, Vanessa: *Intimate Strangers. Friendship, Exchange and Pacific Encounters*, New York: Cambridge University Press, 2010, s. 180.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** SUDOC
 |
**Tolpagorni** (nordsamisk: *Duolbagorni*) er et fjell ved Kebnekaise i Kiruna kommune i Sverige med et karakteristisk krater på toppen.

Geografi
--------

Tolpagorni er den mest iøynefallende toppen man møter når man kommer inn i dalen Láddjuvággi. 

Tolpagorni er 1662 meter høyt og øverst på fjellet finnes en fordypning, rett under toppen. Denne fordypningen er rund som en kjele. På våren samles smeltevann i en sjø på bunnen som senere renner over kanten av kjelen og ned i dalen nedenfor.

Navnet
------

Tolpagornis navn var opprinnelig det nordsamiske *Giebmegáisi* (Kebnekaise), som betyr «kjeletinden». I et kart fra 1832 var Tolpagorni avmerket med navnet Kebnekaise. En sammenblanding gjorde da at man trodde at det var det høyeste og ikke det mest iøynefallende fjellet som var avmerket. Sveriges høyeste fjelltopp fikk dermed navnet Kebnekaise.
Opprinnelsen til Tolpagornis nåværende navn er uviss. Ifølge en fremkastet teori kan navnet stamme fra en russisk nybygger ved navn Bogdanov som var den første som bosatte seg i Laukkaluspa, hvorfra man kan se fjellet. Han kan ha kalt fjellet Stolb gornyj (Столб горный) som betyr «bergstolpen». Det russiske navnet er så blitt forvansket til det finske Tolpagorni. Den nordsamiske navneformen Duolbagorni er avledet av den finske.

Annet
-----

Tolpagorni er også navnet på et svensk teknologiselskap. 

I Norge ble et bilde av fjellet benyttet som bakgrunn på Tines melkekartonger for kulturmelk i 2012.

Fotnoter
--------

1. ↑  Tolpagornis referansesadel ligger i skaret mot Vierranvárri. Sadelens høyde ligger mellom 1440 og 1450 moh. og anslås til 1445 moh.
2. ↑  Avstand til Vierranvárri.
3. ↑  Svensk fjell på erkenorsk pakke, VG, 19. september 2012

Eksterne lenker
---------------

* Björn Collinder: Kebnekaise och de heliga bergen, Svenska Turistföreningens Årsskrift 1927, sidene 240–249.
* Thomas Omma: Tålpagårni – ryskt namn i fjällen, DAUM-KATTA, Vinterblad från dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i Umeå, 2000, sidene 15–16.
* Dagens ortnamn: Kebnekaise, Språkrådet i Sverige, 24. september 2011.

Tolpagorni i juli 2012, sett fra nordvest.
Den tidligere bygningen for War Office, motsatt av Horse Guards Avenue.
**War Office** (bokstavelig «Krigskontoret», det vil si *Krigsministeriet*) var et departement i den britiske regjeringen med ansvar for den britiske hæren fra 1600-tallet og frem til 1963, da oppgavene ble overført til Forsvarsministeriet. 

Navnet *War Office* ble også benyttet om den tidligere departementsbygningen, Old War Office Building, på Whitehall i sentrale London. I august 2013 ble det annonsert at denne bygningen ville bli solgt på det åpne markedet. Det vil sannsynligvis bli et hotell. Salget ble fullført i mars 2016.

Departementets oppgaver er i hovedsak lagt til avdelingen *Army Board* i Forsvarsministeriet.

Referanser
----------

1. ↑   Farmer, Ben (18. august 2013): «War Office for sale as part of cost cutting drive», *Sunday Telegraph*
2. ↑  Ministry of Defence and Defence Infrastructure Organisation: «MOD completes sale of Old War Office», *Gov.uk* 2. mars 2016

Eksterne lenker
---------------

* The Old War Office Building - A history

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BBC Things
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

Ekspedisjonsbygningen på Figgjo holdeplass står fortsatt, selv om det er en stund siden det gikk ordinære tog her. Banen brukes i dag til dresinkjøring, operatør er foreningen Ålgårdbanens venner.
**Figgjo** er en bydel i Sandnes i Rogaland. Figgjo er i sør vokst sammen med stedet Ålgård i Gjesdal kommune, og de utgjør sammen tettstedet Ålgård/Figgjo. Figgjo er mest kjent for porselensprodusenten Figgjo AS. Tettstedet ligger ca. 10 km sør for sentrum langs E39. I sentrumet av Figgjo ligger Joker, Figgjo Autoservice og Steintøy kjelleren.

Navnet
------

Lokalt blir navnet uttalt *fiɟɟʝ´o* og tidligere også *fiɟɟʝ´å*. *Figgjo* er navnet til et bruk på Figved i Sandnes som er oppkalt etter elva *Figgjo*. Opprinnelsen er gammalnorsk *Figg* som kan ha sammenheng med *feit* og *fit* (eng ved vann). På det eldre riksmålet ble navnet vanligvis skrevet *Figgen, fra 1916 ble navnet endret til Figgjo etter Figgens Uldvarefabrik skiftet navn til Figgjo Co / DFU Figgjo.*

Fiske
-----

Figgjo er også kjent for dens gode lakseelv, og mange har fått mye fisk her, man trenger ikke fiskekort eller avtaler for å fiske i Figgjoelven fra Figgjo og sørover.

Elva er vernet i henhold til Verneplan I for vassdrag

Kjente personer fra Figgjo
--------------------------

* Kasper Idland – Var med under tungtvannsaksjonen på Rjukan.
* Torkel Ravndal – Muskelmann og entertainer.
* Bjarne Berntsen – Hovedtrener for Sandnes Ulf.
* Birkir Bjarnason – Islending som kom til Figgjo som liten, og spiller i dag fotball i Aston Villa FC.

Kronprinsesse Mette-Marit (f. Tjessem Høiby) stammer på morssiden fra gården Tjesseim som ligger i Figgjo bydel.

Historikk
---------

Historisk deler man Figgjo i to steder, Håland og Figved. Figgjo er i stor grad vokst opp rundt klesfabrikken DFU og Figgjo AS. DFU trakk til seg arbeidere som bosatte seg på Figgjo, men fabrikken er nå nedlagt. Figgjo var også en stasjon på Ålgårdbanen, denne 
lever videre som kultur og museumsstasjon. Ålgårdbanen er ikke nedlagt, det er ordinær togdrift som er innstilt på ubestemmt tid. Figgjo bydelsutvalg gjorde et forsøk på å få lov til å rive en del av Ålgårdbanen, dette ble stoppet av jernbaneverket som eier sporet. Sandnes kommune ved kulturetaten sponset i flere år driften av veterantoget til Figgjo, sist i 1999 med over ett tusen reisende på en søndag. Kommunen søkte og om muligheter for å legge en bro over Åslandsveien. Kommunen har og satt opp nye trafikkskilt, bygget nye planoverganger og satt opp ledegjerder og porter for å ivareta sikkerheten ved banen.

| * v
* d
* r
Bydeler i Sandnes |
| --- |
|  | Austrått **·** Bogafjell  **·** Figgjo **·** Ganddal **·** Hana **·** Høle **·** Lura **·** Malmheim **·** Riska **·** Sandved **·** Soma **·** Stangeland **·** Sviland **·** Trones og Sentrum | Norges flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** VIAF **·** GeoNames
 |
**Latvias russiske union** (latvisk: *Latvijas Krievu savienība*, **LKS**) til 2014 kjent som «For menneskerettigheter i et forent Latvia» (*Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā*, **PCTVL**) er et latvisk politisk parti som tidligere var en allianse av flere partier. PCTVL blei danna i 1998 som en allianse av partiene *Folkets harmoniparti*, *Latvias sosialistparti* og *Like rettigheter*. Alle de tre partiene fikk sin støtte hovedsakelig blant den russiskspråklige minoriteten. I 2003 brøyt de to første partiene ut av alliansen, men et annet parti, *Fritt valg i folkenes Europa*, kom inn som nytt medlem. I 2007 blei de to daværende medlemmene i alliansen slått sammen til *ett* parti under navnet til alliansen. *For menneskerettigheter i et forent Latvia* gikk da altså over fra å være en allianse til å bli et politisk parti. 

PCTVL motsatte seg latvisk medlemskap i NATO og ønsker sterkere bånd til Russland.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Sven Otto Magnus Söderberg** (født 22. mars 1849 i Lund, død 24. april 1901) var en svensk språk- og oldtidsforsker. Han var professor i nordiske språk ved Lunds universitet.

Söderberg ble student 1870, filosofie doktor og dosent i Lund 1879 samt leder for universitetets historiske museum i 1888. Han innehadde professoratet i nordiske språk 1895–97 og med halv undervisningsplikt fra høstsemestret 1897. 

Söderberg foretok utstrakte reiser til inn- og utland for arkeologiske og filologiske studier og ble titulær professor 1901. 

Hans mest kjente skrifter er *Forngutnisk ljudlära* (gradualavhandling 1879), *Några anmärkningar om u-omljudet i fornsvenskan* (1883), *Om djurornamentiken under folkvandringstiden* (1893) og *Ölands runinskrifter* (h. 1 1900; h. 2 1906, red. av Erik Brate).

Söderberg er begravet på Norra kyrkogården i Lund.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   Sveriges dödbok, oppført som 18490322 Söderberg, Sven Otto Magnus, besøkt 11. januar 2020[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

 *Denne artikkelen er helt eller delvis basert på materiale fra* Söderberg, Sven Otto Magnus *i Nordisk familjebok, utgitt mellom 1904 og 1926 – i dag offentlig eiendom.*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenske Litteraturbanken **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** LIBRIS
 |
**Tautas Saskaņas partija** («Folkets harmoniparti», *TSP*) er et politisk parti i Latvia. Partiet er arvtageren etter den russiskvennlige delen av Folkefronten. TSP regner seg som et sosialdemokratisk parti og har blant annet markert seg ved at de går inn for en ytterligere liberalisering av statsborgerskapslovgivningen ved at man gir statsborgerskap til alle som har bodd minst 10 år i Latvia. Partiet går også inn for økt opplæring i minoritetsspråk, særlig russisk. 

Partiets leder i mange år var tidligere utenriksminister, Jānis Jurkāns, som er etnisk polakk. Han måtte i 1992 trekke seg fra regjeringa, på grunn av sitt syn på forholdet til Russland. TSP har siden partiet blei grunnlagt i 1994 vært populært blant etniske russere på grunn av partiets syn på statsborgerskaps- og språkspørsmålet. I motsetning til andre partier som er populære blant russerne, så har imidlertid TSP også en betydelig andel etniske latviere i ledelsen og partiet har forsøkt å «bygge bro» mellom de to etniske gruppene. Ved parlamentsvalget i 1998 allierte TSP seg med de to russiskvennlige partiene *Latvias sosialistparti* og *Like retter*. Begge disse partiene hadde mer radikalt pro-russiske synspunkter. Denne alliansen skada TSP sitt rykte blant etniske latviere. Alliansen stilte under navnet til TSP, men kort etter valget skifta alliansen navn til *For menneskerettigheter i et forent Latvia* (*PCTVL*). Ved parlamentsvalget i 2002 fikk alliansen 19 prosent av stemmene og 25 av de 100 setene i Saeima. Alliansen brøyt imidlertid sammen i 2003. TSP var de første til å forlate alliansen, fulgt av sosialistpartiet et halvt år seinere. Etter bruddet har TSP stilt til valg i blokken *Harmonisk sentrum* (*SC*) sammen med sosialistene og to små partier. TSP sitter i Saeima som en del av denne blokken og søker nå å bli anerkjent som et sosialdemokratisk parti.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Margrethe Ulfeldts sarkofag i *Det Store Gravkapel* ved Holmens kirke, København. Hun hviler mellom sin mann og sønnen Knud. Foran på kisten ses Ulfeldtenes våpen i form av en valravn.
**Margrethe Ulfeldt til Totterupholm**  (født 17. juni 1641 på Salling Østergaard i Jylland, død 1. mai 1703 i København) var en dansk adelsdame og klosterstifter, gift med sjøhelten Niels Juel. 

Hun var datter av den høytstående officer Knud Ulfeldt til Svenstorp og Skedal (1609–1657) og Vibeke Clausdatter Podebusk (1608–1645). Hun tilbragte sin barndom og ungdom i Landskrone i Skåne hvor hennes far var lensmann. I 1660 ble hun forlovet med admiral Niels Juel, og året etter gift med ham i København. Paret hadde flere boliger deriblant Valdemars slott i Tåsinge, og det senere Thotts palé på Kongens Nytorv.

Barn
----

1. Vibeke Juel (begravet 1668 i Holmens Kirke)
2. Sophie Nielsdatter Juel (1664–1722)
3. Knud Juel til Valdemars Slot (1665–1709)
4. Vibeke Nielsdatter Juel (1672–1735)

Enkestand
---------

Under ektemannens mange fravær, var det Margrethe som sto for godsdriften. I 1697 døde han i paléet på Kongens Nytorv, hvoretter han ble hedret med et veldig gravmæle i Holmens kirke. Etter slaget i Køge bukt hadde Juel brukt rentene av en sum på 4000 riksdaler til veldedige formål. Denne fikk Margrethe i sin enkestand forøket til 8000 riksdaler, blant annet ved å selge paléet til kongens elskerinne Sophie Amalie Moth. Sammen med fru Berte Skeel kjøpte hun deretter Sortebrødregaard i Roskilde med tilhørende gods hvor de i 1699 opprettet et kloster for adelige og ugifte kvinner; *Roskilde adelige Jomfrukloster*. Til utsmykning av klosteret, donerte hun blant annet et maleri av slaget i Køge bukt. 

Hun døde den 1. mai 1703 og etterlot seg et minne som godhjertet, gavmild og omsorgsfull overfor de svake. Klosteret lever videre den dag i dag, og slo seg i 1975 sammen med *Odense adelige Jomfrukloster*.

Referanser
----------

1. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Margrethe Knudsdatter Ulfeldt, til Totterupholm*, finnholbek.dk
3. ↑  *Ulfeldt, Margrethe*, Dansk biografisk Lexikon
4. ↑  *Margrethe Ulfeldt*, Dansk Biografisk Leksikon
5. ↑  *Margrethe Ulfeldt (1641 - 1703)*, Dansk kvindebiografisk leksikon
6. ↑  *Ulfeldt, Margrethe*, Dansk biografisk Lexikon

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** Dansk kvindebiografisk leksikon **·** Geni **·** WikiTree
 |
Gjerdet ved Tijuana  Foto: Tomas Castelazo 
**USAs barriere mot Mexico** er et gjerde på grensen mellom USA og Mexico. Det går gjennom statene Texas, New Mexico, Arizona og California. Gjerdet dekker 669 miles (1 077 km)  av den 3.200 km lange grensen. Som mange andre moderne murer er hensikten å holde folk ute på grunn av problemer knyttet til menneskehandel og sexhandel av mindreårige, terrorisme, våpen- og narkotikasmugling og arbeidssøkere.

Gjerdet skal forebygge menneskehandel/barnesex-handel, stanse flommen av ulovlige innvandrere til USA, men anses også som en vesentlig del av USAs nasjonale sikkerhet. Dette skaper store problemer for de mange meksikanerne som strever med å skape seg et liv på begge sider av grensen. For lokale bønder og næringsbedrifter på amerikansk side på kan gjerdet også få fatale konsekvenser.

Da president George W. Bush signert "The Secure Fence Act of 2006" den 26. oktober 2006, uttalte han:

> I'm pleased that you all are here to witness the signature of the Secure Fence Act of 2006. *This bill will help protect the American people.* This bill will make our borders more secure. It is an important step toward immigration reform...The bill authorizes the construction of hundreds of miles of additional fencing along our southern border...We're modernizing the southern border of the United States so we can assure the American people we're doing our job of securing the border. By making wise use of physical barriers and deploying 21st century technology we're helping our Border Patrol agents do their job.|
> 
> 
>

Referanser
----------

1. ↑  «Trump wall: How much has he actually built?». *BBC News* **(engelsk)**. 31. oktober 2020. Besøkt 4. september 2021.
2. ↑  «Is a fence along the U.S.-Mexico border a good solution to illegal immigration?». *web.archive.org*. Immigration ProCon.org. 16. mars 2008. Besøkt 3. desember 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) US-Mexico barrier – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Katai'b**, **Kataeb** (arabisk: الكتائب اللبنانية), mest kjent som **Falangistpartiet**, er et libanesisk parti som ble grunnlagt av Pierre Gemayel i 1936. Det var opprinnelig en maronittisk ungdomsbevegelse som fikk sitt navn fra det spanske fascistiske partiet med samme navn. Partiet var med i den kristne-dominerte høyre-koalisjonen *Lebanese Front* som var aktiv mellom 1976 og 1986. Partiet støttes først og fremst av kristne maronitter.

Partiets militære gren stod bak massakrene i de palestinske flyktningleirene Sabra og Shatila 16. til 18. september 1982. De sto også bak en rekke massakrer og terrorhandlinger under den libanesiske borgerkrigen i 1975–1990[].

Se også
-------

* Massakrene i Sabra og Shatila

Referanser
----------

1. ↑  Imad Salamey: The Government and Politics of Lebanon (utgitt 2013) - (forhåndsvisning i GoogleBooks Besøkt 21. mars 2015 ISBN 9780415636872

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kataeb – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC
 |
**Hans Colbjørnsen** (født ca. 1680 i Sørum, død 1754 i Fredrikshald) var en norsk handelsmann, oberst og krigsveteran.

Bakgrunn og familie
-------------------

Hans Colbjørnsen var sønn av presten Colbjørn Torstensen Arneberg og Catharina Kjeldsdatter Stub. Han var første gang gift med Dorothea Ernstsdatter Fogt (død 1716), og annen gang med Karen Knudsdatter Stang (1700–1727). Hans Colbjørnsen var bror av krigsveteranen Peder Colbjørnsen, halvbror av nasjonalheltinnen Anna Colbjørnsdatter, dattersønn av krigerpresten Kjeld Stub og nevø av assessor og president i Christiania Niels Kjeldsen Stub.

Handel i Fredrikshald
---------------------

Hans Colbjørnsen etablerte seg som handelsmann i Fredrikshald tidlig på 1700-tallet, hvor hans morbror Niels Stub allerede hadde betydelige landeiendommer. Colbjørnsen drev sannsynligvis et handelssamarbeid med sin bror Peder Colbjørnsen, og handlet for det meste innenfor trelast. Han hadde et par bygårder i Fredrikshald, og dessuten gården Eskeviken utenfor byen, og ytterligere et par gårder i Berg sogn. Brødrene drev utstrakt handel i Sverige, og hadde god kjennskap til aktuelle begivenheter der.

Karl XIIs felttog 1716-18
-------------------------

Våren 1716 invaderte Karl XII og hans tropper Norge. Brødrene Colbjørnsen var sterkt delaktige i forsvaret av Fredrikshald. De drev spionasje mot Sverige, og Hans Colbjørnsen meddelte selv opplysninger til kongen i København som foranlediget Tordenskiolds reise til Sverige, der han ledet sine styrker til en oppsiktsvekkende seier ved slaget i Dynekilen. 

Brødrene Colbjørnsen deltok i opprettelsen av et frikompani, oppføring av batterier omkring Fredrikshald og beskyttelse av byens borgere. Da de svenske styrkene var i ferd med å få et militært overtak i byen, lot brødrene sine tjenere stikke deres hus i brann. Dermed brant byen ned, og svenskene tapte sitt overtak og måtte forlate byen. De tok imidlertid brødrene Colbjørnsen til fange. Hans Colbjørnsen maktet å flykte da han ble ført ut av den brennende byen, og kom seg i sikkerhet. 

Fra denne episoden hentet Bjørnstjerne Bjørnson inspirasjonen til disse linjene i Norges nasjonalsang:

*«Thi vi heller byen brente enn det kom til fall.*
*Husker bare hva som hente ned på Fredrikshald.»*

Brødrene deltok også i forsvaret av Fredrikshald ved det svenske angrepet i 1718.

Hans Colbjørnsen ble ved Christian VIs besøk i Fredrikshald i 1733 utnevnt til oberstløytnant av infanteriet. Han ble i 1749 forfremmet til oberst av kong Fredrik V.

Det ble i 1850-årene reist en minnestøtte for brødrene Colbjørnsen i Fredrikshald.

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Hans\_Colbjørnsen[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Dansk biografisk Lexikon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** WikiTree
 |
Bokgrygg for den såkalt ugleopplaget av *Nordisk familjebok*
***Nordisk familjebok*** er et klassisk svensk oppslagsverk. Første opplag kom ut i 20 bind i årene 1876–1899. Andre opplag blir kallet *ugleopplaget* eller på svensk *Uggleupplagan*. Bokryggen på flere av bindene er dekorert med en ugle. Andre opplag kom ut i 38 bind fra 1904 til 1926. Det blir sett på som det mest komplette svenske oppslagsverket (encyklopedi).

Tredje opplag (20 + 3 bind) ble utgitt mellom 1923 og 1937, og var en sterk konsentrering av leksikonmaterialet. I 1942 overtok *Svensk uppslagsbok AB* (det senere *Förlagshuset norden AB*, rettene til Nordisk familjebok og gav i årene 1951 til 1957 ut det fjerde opplaget i 22 bind.

Se også
-------

* Liste over encyklopedier

Eksterne lenker
---------------

* (sv) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Nordisk familjebok – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Nordisk familjebok – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (sv) Nordisk familjebok på Project Runeberg

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |