**Johann Bernoulli** (født 27. julijul./ 6. august 1667greg. i Basel, død 1. januar 1748 i Basel) var en sveitsisk matematiker. Han var bror til Jakob Bernoulli og far til Daniel Bernoulli (som Bernoulli-prinsippet er oppkalt etter) og Nikolaus II Bernoulli. Har er også kjent som **Jean** eller **John Bernoulli**. Han underviste den store matematikeren Leonhard Euler i hans ungdom.

Tidlig liv og utdannelse
------------------------

Johann begynte å studere medisin ved universitetet i Basel. Faren hans ønsket at han skulle studere handel og ta over familiens krydderhandel, men Johann Bernoulli mislikte handel, og overbeviste faren om at han skulle la ham studere medisin i stedet. Men Johann Bernoulli likte ikke medisin heller, og begynte å studere matematikk på siden, sammen med sin eldre bror.. Mens han studerte på Universitetet i Basel, brukte Bernoulli-brødrene mye tid på å studere matematisk analyse som nylig var oppdaget. De var blant de første matematikerne som ikke bare studerte og forstod matematisk analyse, men som også anvendte det til diverse problemer.

Hans voksne liv
---------------

Etter at han avsluttet utdannelsen på Universitetet i Basel, flyttet Johann Bernoulli til Genève for å undervise i differensialligninger. Senere, i 1694, giftet han seg med Dorothea Falkner, og kort tid etterpå aksepterte han en stilling som professor i matematikk på universitetet i Groningen. Etter forespørsel fra sin svigerfar, dro han ut på en reise tilbake til sin hjemby Basel i 1705. Like etter at han dro ut, fikk han vite at broren hadde dødd av tuberkulose. Johann Bernoulli hadde planlagt å bli professor i gresk på Universitetet i Basel, men kunne istedenfor ta over professoratet i matematikk, som var hans brors tidligere stilling. Som en student av Gottfried Leibniz’ matematisk analyse, tok Johann Bernoulli parti med ham i 1713 i debatten mellom Newton og Leibniz, om hvem som hadde rett til å regnes som oppdageren av matematisk analyse. Johann Bernoulli forsvarte Leibniz ved å vise at han hadde løst visse problemer med metodene sine, som Newton ikke hadde klart å løse. 

### Familierivaler

Selv om Jakob og Johann arbeidet sammen før Johann ble ferdig med studiene på Universitetet i Basel, utviklet de snart et forhold preget av misunnelse og konkurranse. Johann var misunnelig på Jakobs stilling og de to prøvde ofte å overgå hverandre. Etter Jakobs død gikk Johanns sjalusi over til hans talentfulle sønn, Daniel. I 1738 publiserte faren og sønnen nesten samtidig hvert sitt verk om hydrodynamikk. Johann Bernoulli prøvde å ta presedens over sin sønn, ved å tilbakedatere verket med to år.

Bidrag til matematikk
---------------------

I 1691 ga Johann Bernoulli næring til spenningen mellom han selv og broren, da han løste katenoide-problemet, som Jakob hadde stilt. I 1696 stilte Johann brakistokronproblemet, selv om han allerede hadde løst problemet selv. Innen to år mottok han fem svar, et av dem fra sin eldre bror Jakob. 

### L’Hôpital-kontroversen

Bernoulli ble ansatt av Guillaume François Antoine de L'Hôpital for å undervise ham i matematikk. Bernoulli og L'Hôpital skrev under en kontrakt som ga L'Hôpital lov til å bruke Bernoullis oppdagelser som det passet ham. L'Hôpital skrev den første læreboken i matematisk analyse, som hovedsakelig bestod av Bernoullis arbeider, inklusive det som nå er kjent som L'Hôpitals regel.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Catalogus Professorum Academiae Groninganae, Catalogus Professorum Academiae Groninganae ID 378, besøkt 12. november 2019[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Biografisch Portaal, «Johannes Bernoulli», Biografisch Portaal number 90090052[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 12. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Base biographique, BIU Santé person ID 10694[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   annuaire prosopographique: la France savante, oppført som Jean dit dit Jean 1er Bernouilli, CTHS person-ID 117544[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   Mathematics Genealogy Project, www.genealogy.math.ndsu.nodak.edu, verkets språk engelsk, besøkt 8. august 2016[Hentet fra Wikidata]
10. 1 2   A Short History of Astronomy[Hentet fra Wikidata]
11. ↑   Geni.com[Hentet fra Wikidata]
12. ↑  *A Short History of Mathematics*, av V. Sanford, Houghton, Mifflin Company, (1958)
13. ↑  *The Bernoulli Family*, av H. Bernhard, Doubleday, Page & Company, (1938)
14. ↑  *The Story of a Number*, av Eli Maor, Princeton University Press, Princeton, (1998) p. 116, ISBN 0-691-05854-7
15. ↑  *The Mathematics of Great Amateurs*, av Julian Lowell Coolidge, Dover, New York, (1963), pp. 154-163
16. ↑  *A Source Book in Mathematics, 1200-1800*, ed. D. J. Struck, Harvard University Press, Cambridge, MA, (1969), pp.312-316

Litteratur
----------

* (de) Fritz Nagel: «Bernoulli, Johann» i *Historisches Lexikon der Schweiz*
* (de) Otto Spiess: «Bernoulli, Johann.» I *Neue Deutsche Biographie* (NDB). Bind 2, Duncker & Humblot, Berlin 1955, ISBN 3-428-00183-4, s. 130 f. (digitalisering).
* (de) Moritz Cantor: «Bernoulli, Johann». I *Allgemeine Deutsche Biographie* (ADB). Bind 2, Duncker & Humblot, Leipzig 1875, s. 473–476.

Eksterne lenker
---------------

* Johann Bernoulli hos Mathematics Genealogy Project
* Golba, Paul, "*Bernoulli, Johan'*"
* "*Johann Bernoulli*"
* C. Truesdell The New Bernoulli Edition Isis, Vol. 49, No. 1. (Mar. 1958), pp. 54-62, discusses the strange agreement between Bernoulli and de l'Hôpital on pages 59-62.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MacTutor **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BPN **·** HDS **·** MGP **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |