**Hatra** (arabisk: الحضر‎ al-Ḥaḍr) er oldtidsby i den irakiske provinsen Ninawa. Den er kjent som **al-Hadr**, et navn som opptrer en gang i oldtidsinskripsjoner, og den lå i oldtidens persiske provins Khvarvaran. Byen ligger 290 km nordvest for Bagdad og 110 km sørvest for Mosul. 7. mars 2015 rapporterte irakiske myndigheter at Hatra var rasert av terrororganisasjonen ISIL. UNESCOs sjef Irina Bokova kalte ødeleggelsene for *kulturell rensing* og karakteriserer handlingene som krigsforbrytelser. Hatra ble i 2015 oppført på listen over truede verdensarvsteder.

Historie
--------

Herakles, Hatra, partisk tid, 100-200-tallet e.Kr.
Hatra ble opprettet av oldtidens arabiske stammer en gang på 200-tallet f.Kr.

Det var et religiøst senter og en handelsstasjon under det partiske rike i dagens Iran, det blomstret i løpet av den første og andre århundrene e.Kr. Senere ble byen en form for hovedstad i det mulig første arabiske kongedømme i en kjede av arabiske byer som gikk fra Hatra i nordøst via Palmyra, Baalbek og Petra i østvest. Regionen kontrollert fra Hatra var kongeriket Araba (merk skrivemåten), et delvis selvstendig bufferkongedømme i vestlige utkantene av Partia, styrt av arabiske fyrster.

Hatra ble et viktig befestet grenseby og sto imot flere angrep fra Romerriket, og spilte en betydelig rolle i den andre partiske krig. Den sto imot beleiringene til både Trajan (116/117) og Septimius Severus (198/199).

Hatra beseiret iranere i slaget ved Shahrazoor i 238, men ble selv beseiret av det iranske sasanidedynastiet til Sjahpur I av Persia i 241 og ble ødelagt. De tradisjonelle fortellingene om Hatras fall er fortalt om an-Nadira, en datter av kongen av Araba, som forrådet byen til Sjahpur. Fortellingen sier at Sjahpur drepte kongen og giftet seg med datteren, men senere ble også hun drept.

Hatra er den best bevarte og mest informative eksempelet på en partisk by. Den omgitt av en indre og en ytre bymur på nært 6,4 km i omkrets og består av mer enn 160 tårn. En *temenos* (gresk: τέμενος) omgir de fremste hellige bygninger i byens midtre. Templene dekker 1,2 hektar og er dominert av Det store tempel, en enorm struktur med hvelv og søyler som en gang steg opp til 30 meter. Byen var kjent for sin tolerante fusjon av greske, mesopotamiske, syriske og arabiske helligdommer, kjent på arameisk som Beiṯ Ĕlāhā («Guds hus»). Byen hadde templer for babylonske og akkadiske guddom Nergal, greske Hermes, syrisk-arameiske Atargatis, arabiske Allat og Shamiyyah, og den mesopotamiske solgud Shamash. Andre guddommer nevnt i de arameiske inskripsjonene i Hatra er arameiske Ba'al Shamayn og den kvinnelige guddom kjent som Ashurbel, sistnevnte er kanskje en forening av de to babylonske guddommene Assur og Bel, til tross for dette individuelt maskuline guddommer.

Herskere i Hatra
----------------

Ruinene i Hatra i juli 2008.
I inskripsjoner som er funnet i Hatra er flere herskere nevnt med navn. Andre herskere er sporadisk nevnt av klassiske skribenter. De opptrer under to titler. De eldste herskerne er kalt for *mrj´* (uklar mening) og de senere er kalt for *mlk*, det vil si konge.

**Herskere i Hatra**| Navn | Tittel | År dokumentert | Kommentar |
| --- | --- | --- | --- |
| Worod | mry´ |  |
| Ma’nu | mry´ |  |
| Elkud | mry´ | 155/156 e.Kr. |
| Nashrihab | mrj´ | 128/29 - 137/38 e.Kr. |
| Naṣru | mry´ | 128/29 - 176/177 e.Kr. |
| Vologasj I | mry´ og mlk - konge |  |
| Sanatruq I | mry´ og mlk - konge | 176/177 e.Kr. | Styrte sammen med Vologasj I |
| Vologasj (II?), sønn av Vologasj (I.) |  ? |  ? |
| Abdsamiya | mlk - konge | 192/193 - 201/202 e.Kr. | Støttet den romerske keiseren Pescennius Niger |
| Sanatruq II | mlk - konge | 207/208 - 229/230 e.Kr. |  |

Moderne Hatra
-------------

Hatra ble benyttet for åpningsscenen i filmen *Exorcisten* fra 1973. Siden 1985 har byen vært inkludert på UNESCOs liste over verdensarven. Hotellet Al Hadr er lokalisert innenfor en km av ruinene av Hatra.

Referanser
----------

1. ↑  BBC News Middle East: Islamic State 'demolishes' ancient Hatra site in Iraq (publisert 7. mars 2015) Besøkt 20.mars 2015
2. ↑  List of World Heritage in Danger, UNESCO.
3. ↑   Finley, Moses I. (1977): *Atlas of Classical Archaeology*‏, McGraw-Hill, s. 239-241
4. ↑   «Advisory Body Evaluation on Hatra» (PDF). *International Council on Monuments and Sites* (ICOMOS). 1985. s. 1-2.
5. ↑  «033. Hadhr (ancient: Hatra)». Arkivert fra originalen 28. oktober 2013. Besøkt 8. april 2013.
6. ↑   Hatra – Ninawa Governorate, Iraq

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hatra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Hatra», *Looklex*
* Video fra Hatra Arkivert 16. juli 2011 hos Wayback Machine. *Shezaf.net*
* «Lost Kings of the Desert», BBC *Chronicle*

Portal: Arkeologi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** GeoNames **·** BBC Things
 |