**Ignaz «Igo» Etrich** (født 25. desember 1879 i Horní Staré Město i Trutnov i Bøhmen, død 4. februar 1967 i Salzburg i Østerrike) var en østerriksk flypioner, pilot og flykonstruktør.

Utdannelse
----------

Igo gikk på skole i Leipzig der han kom i kontakt med Otto Lilienthals arbeider. Hans hovedinteresse var flyvning, problemene omkring fuglenes flukt. Med farens hjelp, han var fabrikkeier, fikk han bygd et laboratoratorium for å utvikle fly. Etter Lilienthals død fikk faren tak i noen avanserte glidefly. Etter å ha lest en bok av professor Ahlborn om hvordan frø kunne fly, eller sveve, utviklet han i 1903 sitt første glidefly som han kalte *Zanonia*, inspirert av det flyvende frøet til *Zanonia macrocarpa*. Han samarbeidet med Franz Xaver Wels og Karl Illner, to menn som skulle bli meget viktige for den fremtidige utvikling av flyvning. I 1906 var Karl Illner den første østerriker til å fly et glidefly som var bygget i Østerrike.

Karriere
--------

Etrich Sport-Taube i National Technical Museum (Praha).
Neste stopp for Etrich var Wien hvor han fikk sitt andre laboratorium i Wiener Prater. I 1907 bygde han sitt Etrich I, *Praterspatz*. På grunn av den lave motorkraften (24 h/k) og det begrensede område for flyving, var flyet mislykket.

I 1909 ble den første flyplassen i Østerrike-Ungarn anlagt i Wiener Neustadt. Etrich leide to hangarer (eller flyskur, som vi kanskje heller kan kalle dem) og fortsatte med *Taube* (*Duen*). I mellomtiden besøkte han og hans samarbeidspartner Franz Xaver Wels Paris for å studere brødrene Wright og drøfte med Etrich spørsmålet om å bygge endekker eller dobbeltdekker.

I 1910 bygde han Etrich II, og med *Taube* gjennomførte han en flyvning der han nesten brakk nakken da Tauben crashet. Fra nå av var det Karl Illner som utførte alle Etrichs testflyvninger. Han fortsatte å forbedre flyet for å kunne møte alle krav og spesifikasjoner fra det militære, noe som omfattet bl.a. at flyet måtte kunne lande på en nypløyd åker.

Til Polen
---------

I 1912 grunnla han *Etrich Fliegerwerke* i Liebau (dagens Lubawka i Polen), og tegnet et fly med passasjerkabin. Flyet ble kalt *Luft-Limousine*.

Senere flyttet Etrich til Tyskland hvor han grunnla *Brandenburgische Flugzeugwerke*, som senere skulle bli Hansa-Brandenburg, som han solgte til Camillo Castiglioni i 1914. Fra Liebau tok han med sin sjefkonstruktør - Ernst Heinkel.

En annen flykonstruktør, Edmund Rumpler modifiserte noe i tegningene til *Taube* og hevdet at det var han som hadde utviklet flyet. Rumpler nektet å betale lisens til Etrich. Da første verdenskrig brøt ut stilte Etrich konstruksjonen av *Taube* fritt tilgjengelig, og stoppet rettssaken mot Rumpler.

Til Tsjekkoslovakia
-------------------

Etter krigen flyttet Etrich til Trautenau, nå Trutnov i det nylig etablerte Tsjekkoslovakia og bygde *Sport-Taube*. Det ble hevdet at dette kunne fly raskere med sin 40 h/k motor enn noe annet tsjekkisk militærfly på den tid. Myndighetene hevdet at han hadde bygget det for å bruke det til smugling og beslagla flyet. Etter det stoppet han videre arbeide med å bygge fly og viet seg isteden til bygging av maskiner for tekstilindustrien.

NSDAP
-----

Han meldte seg inn i NSDAP i 1939.

Museale fly
-----------

Tre av hans fly finnes i bevart:

* *Etrich II* i *Technisches Museum* i Wien.
* *Etrich Sport-Taube* med lukket cockpit, endekker og Wells/Etrich Zanonia glidefly i *National Technical Museum* i Praha

Numismatikk
-----------

Igo Etrich ble valgt som hovedmotiv for en euro-mynt, (euro samlermynt) en østerriksk luftfarts minnemynt. Den ble utgitt 28. februar 2007. På myntens bakside vises "Etrich-Taube" så vel som "Zanonia" glider og en vinkende Igo Etrich som sitter i en åpen cockpit.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000006423, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Salzburgwiki, oppført som Ignaz Etrich, Salzburgwiki ID 9202[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jn20000700492, besøkt 23. november 2019[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.idnes.cz, besøkt 13. mai 2020[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Wikipedia på engelsk[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC **·** Munzinger (iba)
 |