«Varde» har flere betydninger.
Varden på Synesvarden, Time i Rogaland. Den markerer et første ordens trigonometrisk punkt i Norge
**Varde** (fra norrønt *varði*; beslektet med å være *var*, «oppmerksom, aktpågivende», beslektet med norrønt *varða* - holde vakt, hindre, stå til ansvar; engelsk *ward* og fransk *guard*) er oppstablede steiner (eller oppstående stein) som merke på fjelltopp, langs sti og lignende. Disse steinkonstruksjonene som er plassert på høyder i terrenget, gjerne som grensemerke eller veimerke. I forbindelse med oppmålingen av Norge er mange varder bygget som siktmerke. Da markerer vardene trigonometriske punkter som ble benyttet i kartleggingen av Norge. I oppmålingen ble det bygget både runde og firkantede varder, og de ble fortrinnsvis plassert på fjelltopper med god utsikt. De hadde gjerne et tverrmål på 1 til 1,5 m og de var ofte omkring 1,5 til 2 meter høye.

Begrepet er også brukt om veter, men da ofte i formen *vedvarde* eller *ildvarde*. I tillegg brukes begrepet *varde* om en type sjømerker bygd opp av stein for å markere spesielle lokaliteter langs skipsleia.

Bruk og misbruk
---------------

Polarsirkelsenterets nærområde
I fjellet brukes i dag varder systematisk av blant andre Den norske turistforening for å markere sikre stier mellom hytter og andre turmål. Mange steder har lokale idrettslag og andre satt «nye» varder på toppen av fjell i nærområdene, gjerne med merkede turløyper for å gjøre det enkelt å komme dit.

Enkelte har i tillegg gjort det til en "hobby" å markere sitt besøk ved å bygge enda flere varder, ofte på nye steder. Resultatet kan lett bli at det som skulle være en serie veivisere, blir en farlig løype å følge i tåke eller halvmørke. Varder skal lede deg på en trygg vei men med en mengde små-varder over alt, til og med på kanten av stup, blir det kun en ødeleggelse av naturen.

Høyfjellsterrenget ved Polarsirkelsenteret er klassifisert som tundraområde, og som sådant like følsomt for overforbruk som terrenget på Svalbard. Som bilde til høyre viser er deler av bakken merket både ved pyramidebygging og leting etter mer stein. På Svalbard er det forbudt å bygge varder.

En varde ved Den Norske Turistforening merkede løyper
Sherpatrappene til Gaustatoppen blir ødelagt av uvitende mennesker som fjerner mindre stein, slik at trappetrinnene løsner og folk snubler og skader seg, for å bygge varder.

Se også
-------

* Vete
* Budstikke

Referanser
----------

1. 1 2   «varde», *Bokmålsordboka*
2. ↑  Torp, Alf (1992). *Nynorsk etymologisk ordbok*. Oslo: Bjørn Ringstrøms antikvariat. ISBN 8290520174.
3. ↑  Stemshaug, Ola (1973). *Namn i Noreg*. Oslo: Samlaget. ISBN 8252102573.
4. ↑   Kind, Hanne Stine; Jørstad, Runar Henriksen (14. september 2006): «Hærverk i fjellet», *NRK Hedmark og Oppland*
5. ↑  NRK (29. juli 2021). «Trapp til Gaustatoppen utrygg». *NRK*. Besøkt 3. oktober 2021.
6. ↑  Skumsvoll, Nils Fridtjof (27. juli 2021). «Riper inn navn og fjerner stein fra Sherpatrappa på Gaustatoppen». *NRK*. Besøkt 3. oktober 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cairns (rock stack landmarks) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cairn – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Sjøforsvaret ca. 955–1814, *Mil.no*
* Det gamle vetesystemet i Nordfjord på fylkesleksikonet til *NRK Sogn og Fjordane*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |