**Håkon Arnt Ødegaard** (født 21. september 1913 på Notodden, død 8. juni 1990) var en norsk fagforeningsmann, fra 1973 til 1978 formann i Norsk Kjemisk Industriarbeiderforbund.

Han ble fagorganisert i 1941 og jobbet på Herøya. Ødegaard var i de første årene etter krigen aktiv og sentral i Norges Kommunistiske Partis lag på bedriften, da NKP hadde stor innflytelse innen Herøya Arbeiderforening.

Han var også sentral i arbeidet med NKPs lokale avis *Fridom*, senere omdøpt til *Telefolkets Fridom*, der han satt som redaktør fra 1947 til 1950. Under det bitre Furubotn-oppgjøret i 1949-1950 var dette den eneste NKP-avisen som støttet Furubotnfløyen. Etter Furubotns nederlag i partiet ble hans støttespillere i praksis kastet ut av NKP. *Telefolkets Fridom* gikk også inn. 

På 1950- og begynnelsen av 1960-tallet var Ødegaard derfor partiløs, og befant seg mellom NKP- og AP-fløyene i Herøya-fagforeningen. Mens mange av de andre lokale Furubotn-tilhengerne fant veien tilbake til NKP i løpet av 1950-tallet, var Ødegaard partiløs til han i 1962 gikk inn i Arbeiderpartiet.

Ødegaard var medlem av Norsk kjemisk industriarbeiderforbunds hovedstyre i årene 1945 - 1949, og etter den dramatiske exit fra NKP var det først og fremst fagbevegelsen som ble hans arena. Han var fortsatt aktiv i avdeling 48, Herøya Arbeiderforening, og satt i årene 1958 til 1962 som formann i foreningen.

Han kom også inn i den såkalte Aspengren-komiteen, som fra 1961 utredet forslag om mer bedriftsdemokrati og ansatte-representasjon i bedriftenes styre.

På Kjemisk-landsmøtet i 1962 ble han valgt til forbundets sekretær, - samme året han ble AP-mann. Fra 24. september 1965 var han innvalgt som medlem av forbundsstyret og landsstyret.
Fra 8. september 1967 satt han i LOs representantskap, og på landsmøtet i 1968 ble han nestformann i Kjemisk. I 1973 tok han over som formann i forbundet, og i årene 1974 til 1978 møtte han i LO-sekretariatet.

Ødegaard satt i eksekutivkomiteen i Den internasjonale fabrikkarbeiderføderasjonen fra 1975.

Han gikk av med pensjon i 1978.

På Arbeiderpartiets landsmøte i 1990 var Ødegaard en av dem Gro Harlem Brundtland hedret i sin tale over 
partikamerater som var gått bort.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Dødsårsakregisteret, www.digitalarkivet.no, oppført som Håkon Arnt Ødegaard[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Håkon A Ødegaard», besøkt 7. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  *Cella på Herøya: protokollene fra Herøya bedriftscelle av NKP 1945-1950*. Oslo: Fram. 1952.
4. ↑  Olsen, Ole Johnny (1984). *Makt og motstand: en studie av bedriftsorganisasjon og fagorganisasjon ved Eidanger Saltpeterfabrikker 1945-1970*. Bergen. s. 319.
5. ↑  Olsen, Ole Johnny (1984). *Makt og motstand: en studie av bedriftsorganisasjon og fagorganisasjon ved Eidanger Saltpeterfabrikker 1945-1970*. Bergen. s. 226-228.
6. ↑  Olsen, Ole Johnny (1984). *Makt og motstand: en studie av bedriftsorganisasjon og fagorganisasjon ved Eidanger Saltpeterfabrikker 1945-1970*. Bergen. s. 321.
7. ↑  *Tidens leksikon*. Oslo: Tiden. 1975. s. 184. ISBN 8210009206.
8. ↑  Bjørgum, Jorunn (1973). *Norsk kjemisk industriarbeiderforbund gjennom 50 år: 1923-1973*. Oslo. s. 113. ISBN 8299026709.
9. ↑  *Landsorganisasjonen i Norge, Referat fra den 28. ordinære kongress 1993*, side 8
10. ↑  Johansen, Tor Are (1960-) (1999). *Krafttak: Kjemisk forbund 1973-1998*. [Oslo]: Tiden. s. 151. ISBN 8210043196.
11. ↑  Arthur Svensson: «Til minne», nekrolog i *Aftenposten* 13. juni 1990
12. ↑  *Protokoll over forhandlingene fra DNAs 53. ordinære landsmøte 9.-11. november 1990*, side 4