Alle de fem bydelene i New York City er også kommuner. Disse er:
██ 1. Manhattan (New York kommune)

██ 2. Brooklyn (Kings kommune)

██ 3. Queens (Queens kommune)

██ 4. Bronx (Bronx kommune)

██ 5. Staten Island (Richmond kommune)

Bykommunen New York er sammenfallende med bydelen Manhattan. De fire andre bydelene Brooklyn (Kings), Queens, Bronx og Staten Island (Richmond) regnes som forstadskommuner. Alle de fem kommunene har også fylkesstatus.
En **kommune** er et geografisk avgrenset område som utgjør en egen politisk og administrativ enhet innen en statsdannelse. En kommune har delvis selvstyre i saker som gjelder området.

Ordet *kommune* er lånt fra fransk *commun*, som igjen er dannet av det latinske *communis*, som betyr «felles».

Historie
--------

| Artikkelen inngår i serien om
**Norske kommuner** |
| --- |
| Statsvåpen |
| **Politisk** |
| Kommuneloven • Kommunestyre • Kommunevalg • Formannskap • Ordfører • Kommunal parlamentarisme |
| **Historie** |
| Formannskapslovene • Kommunestruktur • Skilsmissekommune • Tidligere kommuner |
| **Se også** |
| Norges kommuner • Kommune • Norges fylker • Fylkeskommune • Kommunaldepartementet • Norges politiske system • Norges historie |

På 1800-tallet var begrepet «kommue» brukt om et landområde som fungerte som et eget rettssubjekt. Det vil si at landsdelen kunne eie grunn og formue - og dermed også inngå økonomiske forpliktelser. Derimot sa begrepet ingenting om styreform, og en kommune trengte ikke ha noen form for demokratisk styresett. 

Det laveste kommunenivået, også omtalt som primærkommuner, var prestegjeld og delvis også kirkesokn. 
Også en bybebyggelse med status som kjøpstad fungerte som en kommune, som et selvstendig rettssubjekt med særskilte handelsprivilegier. Et ladested hadde også handelsprivilegier, men var formelt sett underlagt en kjøpstad og slik sett ikke en kommune.

Over prestegjeldet sto amtet som sekundærkommune. Kjøpstedene hadde en noe friere stilling enn landdistriktene og var ikke underlagt amtet de geografisk tilhørte. 

Etter innføring av de to formannskapslovene i 1837 ble landet delt inn i formannskapsdistrikt. Én lov gjaldt for bydistrikt og én for landdistrikt. I lovene var begge disse to typene forvaltningsdistrikt omtalt som kommuner.
Inndelingen i formannskapsdistrikt på landet tok utgangspunkt i prestegjeldene, delvis også kirkesokn og tinglag. 
Fra 1863 ble navnet herred brukt om landdistriktene i lovverket, og på 1900-tallet ble «kommue» den mest vanlige betegnelsen for alle distriktene. Forskjellen mellom bykommuner og landkommuner ble fjernet i lovverket fra januar 1993.

For å skille ulike typer kommuner kunne en bruke ord som soknekommune, herredskommune, amtskommune og fylkeskommune. Skolekommuner, 
fattigkommuner og bygningskommuner var som regel sammenfallende med herredskommunene.

På slutten av 1800-tallet førte kommunedeling til en rekke nye kommuner, og antallet toppet seg i 1930 med 747 kommuner. Etter 1960 er det blitt færre kommuner. Endrede kommunikasjonsforhold er en viktig årsak til at kommunene kunne bli større rent geografisk. Veinettet er bygd ut og lokaltrafikk er i liten grad basert på sjøveis transport.

Kommuneorganisering i Norge
---------------------------

Fra 1. januar 2024 har antall kommuner vært 357.

I Norge er kommunestyret det øverste politiske organet i kommunen og velges ved kommunestyre- og fylkestingsvalg hvert fjerde år. Da velger lokalbefolkningen, det vil si kommunens innbyggere, representanter til kommunestyret. Deretter velger kommunestyret ordfører, og den personen kommer som oftest fra det største partiet og har kommunestyrets flertall bak seg. Kommunene har også en administrasjon med fast ansatte. Den administrative sjefen kalles kommunedirektør (tidligere rådmann). Oslo og Bergen har ingen kommunedirektør. Der er det i stedet innført parlamentarisme med et byråd.

Kommunene er pålagt å administrere og utføre ulike oppgaver. Det dreier seg om

| Sektor | Arbeidsområder, drift av |
| --- | --- |
| Helse og sosial | Primærhelsetjenesten  Hjemmehjelp og avlastning  Hjemmesykepleie  Alders- og sykehjem  Helsevern for psykisk utviklingshemmede  Rus- og psykisk helsearbeid  Sosialhjelp 
Helsestasjon 
Krisesenter 
Barnevern |
| Undervisning | Barnehage  Grunnskole  Skolefritidsordning (SFO)  Spesialundervisning for funksjonshemmede |
| Teknisk/samferdsel | Vann, avløp og renovasjon  Brannvesen og feiervesen   Plan- og bygningsloven |
| Kultur | Folkebibliotek  kulturskole  Kirker, gravkapeller og gravlunder 
Borgerlige vielser 
Innsyn i offentlige dokumenter  |

I tillegg til de lovpålagte oppgavene driver mange norske kommuner blant annet med næringsutvikling, kulturarbeid, folkehelsearbeid, drift av parker og idrettsanlegg, med mere.

Kommunebegrep i noen andre land
-------------------------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Flagg** | **Land** | **Kommunebegrep** |  |
| Argentinas flagg | Argentina | *municipio*  |
| Australias flagg | Australia | *local government area* (forkortet til *LGA*) |
| Bahrains flagg | Bahrain | *بلدي* |
| Belgias flagg | Belgia | *gemeente* / *commune* / *Gemeinde* |
| Bolivias flagg | Bolivia | *municipio* |
|
| Brasils flagg | Brasil | *município* (ved Distrito Federal deler man inn i administrative regioner) |
| Canadas flagg | Canada | *municipality* (engelsk) *municipalité* (fransk) |
| Chiles flagg | Chile | *municipio* eller *comuna* |
| Colombias flagg | Colombia | *municipio* |
| Costa Ricas flagg | Costa Rica | *cantón* |
| Danmarks flagg | Danmark | *kommune* |
| Ecuadors flagg | Ecuador | *cantón* |
| El Salvadors flagg | El Salvador | *municipio* |
| Estlands flagg | Estland | *maakond* / *omavalitsusüksus* |
| Filippinenes flagg | Filippinene | *bayan*/*municipality* |
| Finlands flagg | Finland | *kunta* / *kommun* |
| Frankrikes flagg | Frankrike | *commune* |
| Færøyenes flagg | Færøyene | *kommuna* |
| Grønlands flagg | Grønland | *kommuneaqoue* |
| Hellas’ flagg | Hellas | *Δήμος* |
| Honduras’ flagg | Honduras | *municipio* |
| Islands flagg | Island | *sveitarfélag* |
| Italias flagg | Italia | *comune* |
| Kypros’ flagg | Kypros | *Δήμος/Belediye* |
| Luxemburgs flagg | Luxembourg | *commune* |
| Mexicos flagg | Mexico | *municipio* (ved Mexicos føderale distrikt deler man inn i *delegaciones*) |
| Nederlands flagg | Nederland | *gemeente* |
| Norges flagg | Norge | *Fylkeskommune* / *fylkkasuohkan* ved høyeste inndeling, *kommune* / *suohkan* ved laveste inndeling, hver fylkeskommune i Norge inneholder en eller flere mindre kommuner (i Hardanger deler man inn i *herader*) |
| Paraguays flagg | Paraguay | *distrito* |
| Perus flagg | Peru | *provincia* og *distrito* |
| Polens flagg | Polen | *gmina* |
| Portugals flagg | Portugal | *município* / *concelho* |
| Puerto Ricos flagg | Puerto Rico | *municipio* |
| Romanias flagg | Romania | *municipiu* og *comună* |
| Spanias flagg | Spania | *municipio* (*concejo*) |
| Storbritannias flagg | Storbritannia | *district* i England |
| Sveits’ flagg | Sveits | (*politische*) *Gemeinde*, *commune*, *comune* m.m. |
| Sveriges flagg | Sverige | *kommun* |
| Tysklands flagg | Tyskland | *Gemeinde* |
| Tyrkias flagg | Tyrkia | Belediyesi |
| Uruguays flagg | Uruguay | *municipio* og *comuna* |
| USAs flagg | USA | *city* (i Alaska deler man inn i *boroughs*, og i Louisiana deler man inn i *parishes*) |
| Venezuelas flagg | Venezuela | *municipio* |

Kommuner i Norden
-----------------

* Danmarks 98 kommuner
* Finlands 336 kommuner
* Islands 76 kommuner
* Norges 357 kommuner
* Sveriges 290 kommuner

Referanser
----------

1. ↑  T.H. Aschehoug: *De norske Communers Retsforfatning før 1837*, s.3ff
2. ↑  T.H. Aschehoug: *De norske Communers Retsforfatning før 1837*, s.52
3. ↑  Bjarne Borgan (1946). *Kjenn din kommune*. Tiden. s. 12.
4. ↑  «Kommune- og fylkesinndeling». regjeringen.no. Besøkt 4. januar 2023.

Litteratur
----------

* T.H. Aschehoug (1897). *De norske Communers Retsforfatning før 1837*. I kommission hos Aschehoug.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Municipalities – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kommune, Free Online Dictionary Valgfritt språk
* De regionale og lokale styringsområdene ndla - Digitale læremidler for videregående opplæring

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NKC
 |