**Anni Albers** (født **Annelise Elsa Frieda Fleischmann**) (1899–1994) var en tysk tekstilkunstner og grafiker som var en foregangskvinne for å viske ut grensene mellom tradisjonelt håndverk og kunst.

Tidlige år og utdanning
-----------------------

Anni Albers ble født Annelise Elsa Frieda Fleischmann 12. juni 1899 i Berlin, Tyskland.  Moren kom fra en familie i forlagsbransjen og faren var møbelmaker.  Selv i barndommen var hun fascinert av kunst og den visuelle verden. Hun malte i ungdomsårene og studerte under impresjonistiske kunstneren Martin Brandenburg fra 1916 til 1919,  men mistet motivasjonen til å fortsette etter et møte med kunstneren Oskar Kokoschka, som da han så et verk av henne spurte skarpt "Hvorfor maler du?"  :154

Fleischmann bestemte seg senere for å gå på kunstskole, selv om utfordringene for kunststudentene ofte var store og levekårene vanskelige. En slik livsstil stod i skarp kontrast til komfortable hverdagen hun hadde vært vant til. Hun gikk på Kunstgewerbeschule i Hamburg i bare to måneder i 1919. I april 1922 begynte hun studiene ved Bauhaus i Weimar. 

På Bauhaus begynte hun første år under Georg Muche og senere Johannes Itten. Fleischmann strevde med å hvilket verkstedet som var det rette for henne på Bauhaus. Kvinner ble utestengt fra visse disipliner som ble undervist på skolen og i løpet av andreåret, da hun ikke fikk opptak til et glassverksted med den fremtidige ektemannen Josef Albers, gikk Fleischmann motvillig i gang med å veve, som var det eneste verkstedet som var tilgjengelig for kvinner. Fleischmann hadde aldri prøvd å veve og mente det var et for "pinglete" håndverk. Men med sin instruktør Gunta Stölzl, den eneste kvinnelige 'mesteren' ved skolen, lærte Fleischmann snart å sette pris på utfordringene med taktil konstruksjon og begynte å produsere geometriske design. I sitt forfatterskap, med tittelen *Material as Metaphor*, nevner Albers Bauhaus-begynnelsen hennes: "I mitt tilfelle var det tråder som fanget meg, egentlig mot min vilje. Å jobbe med tråder virket tullete for meg. Jeg ville at noe skulle erobres. Men omstendighetene holdt meg til tråder og de vant meg." (sitat oversatt fra engelsk) 

 Bauhaus i Dessau, Tyskland

Karriere
--------

I 1925 giftet Fleischmann seg med Josef Albers, som raskt hadde blitt en "Junior Master" ved Bauhaus.  Skolen flyttet til Dessau i 1926, og et nytt fokus på industri i stedet for håndverk ved Bauhaus fikk Anni Albers til å utvikle mange funksjonelt unike tekstiler som kombinerte egenskapene til lysrefleksjon, lydabsorpsjon, holdbarhet, og minimerte rynker og vridninger. Hun fikk publisert flere av designene sine og fikk kontrakter på veggtepper. 

En tid var Albers elev av Paul Klee, og etter at Walter Gropius forlot Dessau i 1928 flyttet ekteparet Albers inn i undervisningskvarteret ved siden av både Klees og Kandinskys.  I løpet av denne tiden begynte ekteparet Albers sin livslange vane med å reise mye: først gjennom Italia, Spania og Kanariøyene.  I 1930 mottok Albers Bauhaus-diplomet sitt for innovative arbeid med bruk av et nytt materiale, cellofan, for å designe et lydabsorberende og lysreflekterende veggbelegg. 

Da Gunta Stölzl forlot Bauhaus i 1931 overtok Albers rollen hennes som leder av vevverkstedet, noe som gjorde henne til en av de få kvinnene som hadde en så overordnet rolle ved skolen. 

Bauhaus i Dessau ble stengt i 1932 under press fra nazipartiet og flyttet kort tid til Berlin, og stengte permanent et år senere i august 1933.  Albers, som var jødisk, flyttet sammen med mannen sin og Bauhaus til Berlin, men flyktet deretter til North Carolina, hvor paret ble invitert av Philip Johnson til å undervise ved det eksperimentelle Black Mountain College.  Albers fungerte som assisterende professor i kunst. Skolen var fokusert på "learning by doing" eller "hands-on læring." På begynnelsen av 1940-tallet da Albers flyttet klasserom og vevene ennå ikke var satt opp, lot hun elevene gå ut og finne sitt eget vevmateriale. Dette var en grunnleggende øvelse om materiale og struktur. Albers eksperimenterte jevnlig med forskjellig materiale i arbeidet sitt, og dette tillot elevene å forestille seg hvordan det kunne ha vært for de gamle veverne.  Anni og Josef Albers underviste begge ved Black Mountain til 1949.  I løpet av disse årene ble Albers sitt designarbeid, inkludert veving, vist over hele USA. Hun fikk sitt amerikanske statsborgerskap i 1937. I 1940 og 1941 kuraterte Albers en vandreutstilling om smykker med en av Black Mountain-studentene, Alex Reed, som åpnet i Willard Gallery i New York City. 

I 1949 ble Albers den første tekstildesigneren som hadde en separatutstilling på Museum of Modern Art i New York City.  Hennes designutstilling på MoMA begynte på høsten og turnerte deretter i USA fra 1951 til 1953, og etablerte henne som en av datidens viktigste designere. I løpet av disse årene reiste hun flere ganger til Mexico og over hele Amerika, og ble en ivrig samler av før-columbianske kunstverk. 

Etter å ha forlatt Black Mountain i 1949, flyttet Albers sammen med mannen sin til Connecticut hvor hun etablerte et studio i hjemmet sitt.  Etter å ha fått i oppdrag av Gropius å designe en rekke sengetepper og andre tekstiler for Harvard University, og etter MoMA-utstillingen, ble Albers oppsøkt av Florence Knoll for å designe tekstiler for møbelselskapet Knoll.  I de neste tretti årene jobbet hun med masseproduserbare stoffmønstre, og skapte flertallet av sine "pictorial"-vevnader. Noen av disse er fortsatt i produksjon over femti år senere.  Hun publiserte også en samling artikler og tekster, *On Designing*.  I 1961 ble hun tildelt Craftmanship Medal av American Institute of Architects .

I 1963, mens hun var på Tamarind Lithography Workshop i Los Angeles sammen med mannen sin for en forelesning han holdt, ble Albers invitert til å eksperimentere med trykte medier. Hun ble umiddelbart glad i teknikken, og dedikerte deretter det meste av tiden sin til litografi og silketrykk. Hun ble invitert tilbake som stipendiat til Tamarind i 1964. Her skapte hun en portfolio på seks trykk med tittelen *Line Involvements*. Albers skrev en artikkel for Encyclopædia Britannica i 1963, og utvidet den deretter for sin andre bok, *On Weaving*, utgitt i 1965. Boken var et tydelig uttrykk for tekstildesignbevegelsen ved midten av århundret i USA.  Hennes designarbeid og forfatterskap om design bidro til å etablere designhistorie som et seriøst område for akademiske studier. 

I 1976 hadde Albers to store utstillinger i Tyskland, og flere utstillinger av designarbeidet hennes i løpet av de neste to tiårene, og mottok flere æresdoktorater og livstidspriser også i løpet av denne tiden, inkludert den andre gullmedaljen fra American Craft Council for "uncompromising excellence" i 1981.  I 2018 samarbeidet Tate Modern i London med Kunstsammlung Nordrhein-Westfalen i Düsseldorf (Tyskland) om en retrospektiv utstilling og bok om Albers arbeid. 

Albers fortsatte å reise til Latin-Amerika og Europa for å designe og lage trykk, og foreleste frem til sin død 9. mai 1994 i Orange, Connecticut.  Josef Albers, som hadde fungert som leder av designavdelingen ved Yale University etter at paret hadde flyttet fra Black Mountain til Connecticut i 1949, døde før henne i 1976.

Ettermæle
---------

I 1971 grunnla ekteparet Albers Josef og Anni Albers Foundation,  en ideell organisasjon de håpet ville fremme «the revelation and evocation and vision through art».  I dag fungerer denne organisasjonen ikke bare som kontor for boene etter både Josef Albers og Anni Albers, men støtter også utstillinger og publikasjoner med fokus på Albers' verk. Den offisielle stiftelsesbygningen ligger i Bethany, Connecticut"

Kunstverk
---------

Som designer jobbet Albers hovedsakelig med tekstiler og sent i livet med grafikk. Hun jobbet med flere teknikker, først og fremst litografi, preging, silketrykk og fotooffset.  Hun produserte en rekke design for tekstilene sine, og eksperimenterte av og til med smykkedesign. Hennes vevde verk inkluderer mange veggtepper, gardiner og sengetepper, monterte "pictorial"-bilder og masseprodusert metervare. Hennes vevnader er ofte konstruert av både tradisjonelle og industrielle materialer, og kan kombinere materialer som jute, papir, hestehår og cellofan.   Albers' tidlige arbeider, som *Drapery material* (1923–26) og *Design for Smyrna Rug* (1925), viser noen av grepene hun brukte gjennom hele sin karriere, spesielt eksperimentering med farger, form, skala og rytme med abstrakte, kryssende geometriske mønstre.

* 

*

Utvalgte publikasjoner
----------------------

* *On Designing*. The Pellango Press, New Haven, CT, 1959. Second edition, Wesleyan University Press, Middletown, CT, 1962. First paperback edition, Wesleyan University Press, 1971 (ISBN 0-8195-3024-7).
* *On Weaving*. Wesleyan University Press, Middletown, CT, 1965.
* Albers, Anni, and Gene Baro. *Anni Albers*. Brooklyn, N.Y. : Brooklyn Museum, Division of Publications and Marketing Services, 1977.

*

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Anni-Albers, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Benezit Dictionary of Artists, «Anni Albers», Benezit-ID B00002078[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   CLARA, «Anni Albers», CLARA-ID 43[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2   Directory of Southern Women Artists[Hentet fra Wikidata]
7. 1 2   Museu d'Art Contemporani de Barcelona[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   RKDartists, «Anni Albers», RKD kunstner-ID 131479[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
10. 1 2 3   hedendaagsesieraden.nl[Hentet fra Wikidata]
11. ↑   albersfoundation.org[Hentet fra Wikidata]
12. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 6. november 2012, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
13. ↑   Museum of Modern Arts online samling, MoMA kunstner-ID 96, besøkt 4. desember 2019[Hentet fra Wikidata]
14. ↑   www.cwhf.org[Hentet fra Wikidata]
15. ↑   www.craftcouncil.org, besøkt 16. april 2021[Hentet fra Wikidata]
16. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator xx0213397, besøkt 7. november 2022[Hentet fra Wikidata]
17. ↑  «Albers, Anni». *Who Was Who in America, 1993–1996, vol. 11*. New Providence, N.J.: Marquis Who's Who. s. 3. ISBN 0-8379-0225-8.
18. 1 2 3 4  «Anni Albers». *Nmwa*. Besøkt 14. oktober 2018.
19. ↑  Gipson, Ferren (2022). *Women's work: from feminine arts to feminist art*. London: Frances Lincoln. ISBN 978-0-7112-6465-6.
20. 1 2 3 4 5 6  "Anni Albers", Encyclopedia Britannica, Retrieved online 14 October 2018.
21. ↑  «Anni Albers' Fabric of Belief at the Tate». Besøkt 3. mars 2019.
22. 1 2  Weber, Nicholas Fox; Tabatabai Asbaghi, Pandora. *Anni Albers*. New York, N.Y.: Guggenheim Museum Publications. ISBN 0810969238. OCLC 41713625.
23. ↑  Reif, Rita (10. mai 1984). «Anni Albers, 94, Textile Artist And the Widow of Josef Albers». *The New York Times*.
24. ↑  «Anni Albers». Besøkt 3. mars 2019.
25. ↑  Schönfeld, Christiane, red. (2006). *Practicing modernity : female creativity in the Weimar Republic*. Würzburg: Königshausen & Neumann. ISBN 3826032411. OCLC 71336738.
26. ↑  «Oral history interview with Anni Albers, 1968 July 5». Besøkt 3. mars 2020.
27. ↑  «Gunta Stölzl and Anni Albers». Besøkt 3. mars 2019.
28. ↑  Albers, Anni; Danilowitz, Brenda (2000). *Anni Albers: selected writings on design*. Hanover: University Press of New England. ISBN 0819564478. OCLC 44650776.
29. ↑  Weber, Nicholas Fox; Jacob, Mary Jane; Field, Richard S. (1985). *The woven and graphic art of Anni Albers*. Washington, D.C.: Smithsonian Institution Press. ISBN 0874749786. OCLC 11650684.
30. ↑  Weber, Nicholas Fox. «He lived on another sphere, and made most people feel too normal, less poetic than he was». Besøkt 3. mars 2019.
31. 1 2 3 4  The Josef and Anni Albers Foundation website
32. ↑  Bauhaus100. Anni Albers Arkivert 6. februar 2017 hos Wayback Machine. Arkivert 2017-02-06 hos Wayback Machine (Accessed: 5 February 2017)
33. ↑  «After 1933 – Bauhaus-Archiv | Museum für Gestaltung, Berlin». Besøkt 3. mars 2019.
34. 1 2  Coxon, Ann, red. (2018). *Anni Albers*. New Haven, Connecticut: Yale University Press. ISBN 9780300237252. OCLC 1026344189.
35. ↑  Albers, Anni; Bernal, Ignacio; Coe, Michael Douglas; Hill, John T (1970). *Pre-Columbian Mexican miniatures the Josef and Anni Albers collection* **(engelsk)**. New York; Washington: Praeger. OCLC 253845585.
36. ↑  «Guggenheim». Besøkt 3. mars 2019.
37. ↑  «Anni Albers | Knoll». Besøkt 8. november 2022.
38. ↑  «Josef and Anni Albers Foundation». Besøkt 8. november 2022.
39. ↑  Smith, T'ai (2014). *Bauhaus Weaving Theory: From Feminine Craft to Mode of Design*. Minneapolis: University of Minnesota Press. s. xiii. ISBN 978-0-8166-8723-7.
40. ↑  Fer, Briony. «Anni Albers: Weaving Magic». Besøkt 2. mars 2019.
41. ↑  «ACC Gold Medalists | American Craft Council». Besøkt 22. februar 2018.
42. ↑  «Albers, Josef». Oxford University Press.
43. ↑  The Josef and Anni Albers Foundation: Mission Statement Arkivert 15. juli 2008 hos Wayback Machine. Arkivert juli 15, 2008, hos Wayback Machine
44. ↑  Baro, Gene (1977). *Anni Albers*. Brooklyn, N.Y.: Brooklyn Museum. ISBN 087273062X. OCLC 3630534.
45. ↑  «With Verticals, 1946 – Museo Guggenheim Bilbao». *Museo Guggenheim Bilbao* **(engelsk)**. Besøkt 12. oktober 2018.
46. ↑  Dickson, Andrew. «Paul Smith on his muse Anni Albers: 'The rest of us are still struggling to catch up'». Besøkt 12. oktober 2018.
47. ↑  «Anni Albers | Artworks, Exhibitions, Profile & Content». Besøkt 5. mars 2019.

Videre lesning
--------------

* *Anni Albers: Prints and Drawings*. University Art Gallery, University of California, 1980.
* Colburn, Mae. «Weaving Outside the Lines».
* Coxon, Ann, Briony Fer, and Maria Müller-Schareck, eds (2018). *Anni Albers*. Yale University Press. ISBN 9780300237252ISBN 9780300237252.
* Troy, Virginia Gardner (2002). *Anni Albers and Ancient American Textiles: From Bauhaus to Black Mountain*. Ashgate. ISBN 0754605019. OCLC 49640549.
* Weber, Nicholas Fox (2004). *Josef + Anni Albers: designs for living* (1st publ. utg.). London: Merrell. ISBN 1858942640.
* Albers, Anni (July 5, 1968). Interview with Sevim Fesci. Archives of American Art. New Haven, Connecticut.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

* (en) Anni Albers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
, extensive official site
* Anni Albers Arkivert 30. april 2016 hos Wayback Machine. at the Alan Cristea Gallery
* Anni Albers at the Cooper Hewitt, Smithsonian Design Museum
* Anni Albers at the Museum of Modern Art
* Anni Albers at the National Gallery of Art
* Anni Albers in the National Gallery of Australia's Kenneth Tyler Collection
* Oral history interview with Anni Albers, 1968 July 5 from the Smithsonian Archives of American Art
* Anni Albers papers, 1924–1969 from the Archives of American Art

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** Kunstindeks Danmark **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** CiNii **·** KulturNav
 |