| Jìngkāng Shìbiàn 靖康事變 |
| --- |
| Konflikt: Song-Jin-krigene |
| Keiser Qinzong av Song. Kartet under viser Kaifengs beliggenhet i Henan-provinen. |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | September 1125-januar 1127 |
| Sted | Kaifeng (Bianjing), i dag i Henan |
| Resultat | Avgjørende seier til Jīn, som erobrer alle Sòngs områder nord for Huai He. |

 |
| Stridende parter |
| Det nordlige Sòng-dynastiet | Jīn-dynastiet |
| Kommandanter og ledere |
| Keiser Qinzong av Song | Keiser Taizong av Jin  Wanyan Nianhan Wanyan Wolibu |
| Styrker |
| **1. beleiring:** ~200.000  **2. beleiring:** ~70.000 | **1. beleiring:** ~100.000  **2. beleiring:** ~150.000 |
| Tap |
| Hele keiserfamilien tatt til fange. Store tap blant embedsmenn og sivile. | Ukjent |
|  |

|  Song-Jin-krigene 1125-1234 |
| --- |
| Bianjing - Tangdao - Caishi |

**Jìngkāng-hendelsen** (tradisjonell kinesisk: 靖康事變; forenklet kinesisk: 靖康事变; hanyu pinyin: *Jìngkāng Shìbiàn*), også kalt **ydmykelsen i Jìngkāng** (靖康之恥; 靖康之耻; *Jìngkāng Zhīchǐ*) og **urolighetene i Jìngkāng-perioden** (靖康之亂; 靖康之乱; *Jìngkāng Zhīluàn*) fant sted i 1127, da jursjenske soldater fra Jīn-dynastiet, opprettet få år tidligere i 1115, beleiret og inntok det kinesiske Song-dynastiets hovedstad Bianjing. 

Jursjenene beleiret Bianjing to ganger, og den første gangen møtte de militær motstand da de beleiret byen, siden de jursjenske kavaleristene ikke var vant med beleiringskrigføring, og de trakk seg tilbake etter forhandlinger, hvor de ble tilbudt store mengder penger og byen Taiyuan. Etter denne beleiringen foreslo flere Sòng-generaler at keiseren måtte prioritere forsvaret mot Jin, noe han ikke gjorde, og brukte heller ressurser på keiserlige fester. Da Sòng-keiseren misforsto situasjonen og forsøkte å inngå en allianse med Liao-dynastiet mot Jin, ga han Jin en årsak til å sette i gang et enda mer omfattende angrep på Bianjing. Hæren ble fort mobilisert, og invaderte Sòng i september 1126, og hadde der stor militær framgang da de møtte liten motstand. I midten av desember nådde de hovedstaden, som nå var dårligere forsvart en forrige gang av flere årsaker, mest fordi Sòng ikke prioriterte forsvaret siden de hadde få erfarne offiserer og soldater. 

Jīn-styrkene inntok byen og bortførte keiser Qinzong av Song og hans far den tidligere keiseren Huizong 9. januar 1126, sammen med mange andre medlemmer av det keiserlige hoffet, til sitt hjemland i Mandsjuria, hvor de gjentatte ganger ble ydmyket. Bianjing ble utsatt for omfattende plyndring og ødelegging. 

Dette ble slutten på den første delen av Sòng-dynastiet, kjent som Nordlige Sòng, som hadde vart siden 960, da Sòng-mistet kontrollen over hele det nordlige Kina. Resten av keiserfamilien ble tvunget til å flykte og opprette et nytt regime i sin nye hovedstad Lin'an, kjent som Sørlige Sòng. Hendelsen fikk navnet etter den korte regjeringstiden til det nordlige Sòngs siste keiser Qinzong, hvis eranavn var *Jìngkāng*.

Hendelsen og de etterfølgende århundrene med fremmed, først jursjensk og siden mongolsk, styre i Kina, har blitt regnet som en viktig årsak til Kinas tilbakegang til fordel for Vesten i nyere tid. Det var ikke før under Ming-dynastiet på slutten av 1300-tallet at Nord-Kina igjen kom under hànkinesisk styre.

Litteratur
----------

* Ebrey, Patricia Buckley. (2013). *Emperor Huizong* (Harvard University Press; 2013) 661 pages; scholarly biography online review
* Ebrey, Patricia Buckley. (1999). *The Cambridge Illustrated History of China*. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-66991-X (paperback).
* Jing-shen Tao (1976) *The Jurchen in Twelfth-Century China*. University of Washington Press. ISBN 0-295-95514-7.
* Franke, Herbert and Denis Twitchett. *Alien Regimes and Border States, 907–1368* (Cambridge History of China, vol. 6). Cambridge University Press, 1994. ISBN 0-521-24331-9. Partial text on Google Books.
* Kaplan, Edward Harold. *Yueh Fei and the founding of the Southern Sung*. Thesis (Ph. D.) -- University of Iowa, 1970. Ann Arbor: University Microfilms International, 1970.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |