**Vevkjerringer** (Opiliones) tilhører edderkoppdyrene. De er helt harmløse og ufarlige for mennesker, og finnes i hele Norge.  

Det er beskrevet over 6 300 arter i verden. Vevkjerringer kan ha mange lokale navn på norske dialekter, særlig vanlig er *langbein*. De navneforveksles ofte med tovinge-gruppen stankelbein. Det offisielle norske navnet peker på at de ofte føler seg fram ved å bevege det andre beinparet fram og tilbake foran seg, med en bevegelse ikke ulik en vever som sender en skyttel fram og tilbake gjennom veven.

Det er funnet fossiler som regnes å være 400 millioner år gamle. De viser at vevkjerringer ikke har gjennomgått store anatomiske endringer siden den gang.

Utseende
--------

Vevkjerringer har svært lange bein. Kroppen er kompakt (ett segment) og er ikke avsnørt i to segmenter som hos edderkopper. Foran har vevkjerringer kraftige kjever.
Vevkjerringer synes å ha bare ett ovalt rundt, kroppsavsnitt. Dette skiller dem fra edderkopper som har to tydelig adskilte avsnitt. Men vevkjerringene har egentlig to kroppssegmenter som er svært sammenvokst og det ser ut som om kroppen er ett segment. Det er ett hode-bryst-stykke (*cephalothorax*) og en bakkropp (*abdomen*). Bakkroppen har i alt ti tett sammenvokste ledd.

Hos noen arter er de første leddene på bakkroppen vokst til et lite ryggskjold (*scutum*).

Beina er gjerne svært lange i forhold til kroppen, og tynne. Det andre beinparet er ekstra lange og fungerer som følere eller antenner. Beina er ofte tydelig piggete, i noen tilfeller ekstremt.

Vevkjerringer har to øyne, midt foran på hodet, og kan se til hver side fra kroppen. Øynene sitter gjerne på en knøl (tuberkel) midt oppe på hodet. Under og foran øynene er det et par kraftige chelicerer («giftklør»), disse ender i en tang som ligner en liten krabbeklo. Ulikt edderkopper har vevkjerringene hverken giftkjertler eller kjertler som produserer silke.

Vevkjerringer er gjerne lys brune, gråbrune eller litt mørkt farget. Flere arter har mørkere tegninger eller mønster. Fargene varierer etter leveviset, en kan generelt si at de dagaktive artene er lysere farget. Noen er sterkere farget i oransje eller grønt.

Vevkjerringer puster med trakéer, slik som insekter, og ikke med boklunger som de fleste edderkopper. Hjertet er plassert i det første lange segmentet på beinet (femora). Derfor fortsetter beinet å bevege seg selv om vevkjerringen mister det. Dette kan vare noen minutter eller opptil en time. En regner med at dette er nyttig for vevkjerringer, som et middel for å komme seg bort fra farer, som angrep av rovdyr. Vevkjerringen som ikke beveger seg veldig raskt har dermed en mulighet å stikke seg bort og unnslippe.

Som andre edderkoppdyr har de en primitiv form for indre skjelett mellom tarmen og nervesystemet, en ansamling kompakt bindevev som danner et bruskaktig materiale som vokser i takt med dyret, og tjener som feste for visse muskelgrupper. Hos noen arter av vevkjerringer foregår det en kalsifisering av dette vevet.

Levevis
-------

De fleste arter har en ettårig livssyklus. Om dagen er de som regel litt gjemt i vegetasjonen, men noen er dagaktive. De fleste arter er aktive i mørke (nattaktive).

Noen arter kan utsondre en ubehagelig duft dersom de blir skremt.

De fleste vevkjerringer har et allsidig kosthold, alt fra andre mindre dyr, plantedeler og sopp inngår i menyen. Noen arter lever også av døde dyr (råtnende kjøtt) og dyreavføring. De kan ikke spinne eller lage fangstnett. Maten kommer de tilfeldig over. For å spise kommer de kraftige kjevene til nytte. Men, de har ikke gift som edderkopper, og er derfor helt ufarlige.

### Forplantning

Mange arter leddyr har indirekte overføring av sæden til hunnen, det vil si at hannen avsetter en sædpakke hunnen plukker opp. Men slik er det ikke hos vevkjerringer, de har direkte overføring av hannens sæd til hunnen (sammenkobling). For å få til dette har hannen utviklet en meget lang og fleksibel penis.

Hunnen legger egg. Noen arter har ynglepleie.

Mange navn på norsk
-------------------

Vevkjerringer kan ha ulike navn i de norske dialektene, som *spindelkjerringer*, *spinnkjerringer*, *langbein*, *kongero*, *kongle*, *langfot-kongle, høyhest* og *kingelor*. Noen kaller dem også feilaktig for stankelbein*.*

Systematisk inndeling
---------------------

Inndelingen følger Kury, A.B.
Norsk entomologisk forening har utgitt en rekke Insekttabeller. Dette er små og billige hefter som tar for seg enkelte små grupper av leddyr. Heftene har bestemmelsesnøkkel for å finne navn på de enkelte artene. Et av heftene tar for seg vevkjerringene (se kilde).

Vevkjerringer (Opiliones) deles vanligvis i fire delgrupper (underordener). De er nærmest i slekt med midder (Acari).

**Treliste**
* Edderkoppdyr (Arachnida)
	+ Vevkjerringer (Opiliones)
		- underorden middlignende vevkjerringer, **Cyphophthalmi** (Simon, 1879)
			* gruppe Tropicophthalmi
				+ familie Stylocellidae Hansen & Sørensen, 1904
				+ overfamilie Ogoveoidea
					- familie Neogoveidae Shear, 1980
					- familie Ogoveidae Shear, 1980
			* gruppe Temperophthalmi
				+ overfamilie Sironoidea
					- familie Pettalidae Simon, 1879
					- familie Sironidae Simon, 1879
					- familie Troglosironidae Shear, 1993
		- underorden **Eupnoi** (Hansen & Sørensen, 1904)
			* familie Caddidae Banks, 1892
			* overfamilie Phalangioidea Latreille, 1802
				+ familie Monoscutidae Forster, 1948
				+ familie Neopilionidae Lawrence, 1931
				+ familie Sclerosomatidae Simon, 1879
				+ familie Phalangiidae Latreille, 1802
		- underorden **Dyspnoi** (Hansen & Sørensen, 1904)
			* overfamilie Ischyropsalidoidea Simon, 1879
				+ familie Ceratolasmatidae Shear, 1986
				+ familie Ischyropsalididae Simon, 1879
				+ familie Sabaconidae Dresco, 1970
			* overfamilie Troguloidea Sundevall, 1833
				+ familie Dicranolasmatidae Simon, 1879
				+ familie Nemastomatidae Simon, 1872
				+ familie Nipponopsalididae Martens, 1976
				+ familie Trogulidae Sundevall, 1833
		- underorden **Laniatores** (Thorell, 1876)
			* gruppe Insidiatores
				+ overfamilie Triaenonychoidea Sørensen, 1886
					- familie Cladonychiidae Hadzi, 1935
					- familie Briggsidae Özdikmen & Demir, 2008 (synonym Pentanychidae Briggs, 1971)
					- familie Travuniidae Absolon & Kratochvíl, 1932
					- familie Synthetonychiidae Forster, 1954
					- familie Triaenonychidae Sørensen, 1886
			* gruppe Grassatores
				+ overfamilie Samooidea Sørensen, 1886
					- familie Biantidae Thorell, 1889
					- familie Escadabiidae Kury & Pérez, 2003
					- familie Kimulidae Pérez m.fl. 2007
					- familie Podoctidae Roewer, 1912
					- familie Samoidae Sørensen, 1886
					- familie Stygnommatidae Roewer, 1923
				+ overfamilie Assamioidea Sørensen, 1884
					- familie Assamiidae Sørensen, 1884
					- familie Epedanidae Sørensen, 1886
					- familie Stygnopsidae Sørensen, 1932
				+ overfamilie Gonyleptoidea Sundevall, 1833
					- familie Agoristenidae Šilhavý, 1973
					- familie Cosmetidae Koch, 1839
					- familie Cranaidae Roewer, 1913
					- familie Gonyleptidae Sundevall, 1833
					- familie Manaosbiidae Roewer, 1943
					- familie Stygnidae Simon, 1879
				+ overfamilie Phalangodoidea Simon, 1879
					- familie Oncopodidae Thorell, 1876
					- familie Phalangodidae Simon, 1879
				+ overfamilie Zalmoxoidea Sørensen, 1886
					- familie Fissiphalliidae Martens, 1988
					- familie Guasiniidae González-Sponga, 1997
					- familie Icaleptidae Kury & Pérez, 2002
					- familie Zalmoxidae Sørensen, 1886

Referanser
----------

1. 1 2  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 17. juli 2020. Besøkt 17. juli 2020.
2. ↑  Kury, A.B. (2000 onwards) Classification of Opiliones. Museu Nacional/UFRJ website. Online at:

Litteratur
----------

* Kury, A.B. Classification of Opiliones.  Besøkt 25.5. 2010
* Stol, Ingvar. 1982. *On the Norwegian Harvestmen (Opiliones). Contribution to ecology, morphological variation and distribution.* Fauna norv. Ser. B. Vol. 29 No. 2 s. 122-134
* Stol, Ingvar. 1999. *Norske og nordiske Langbeinarter (opiliones).* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller 16, 16 sider
* Stol, Ingvar. 2003. *Distribution and ecology of harvestmen (Opiliones) in the Nordic contries.* Norwegian Journal of Entomology 50 (1), side 33-42
* Stol, Ingvar. 2007. Checklist of Nordic Opiliones. Norwegian Journal of Entomology 54: 23-26.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Vevkjerringer* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Vevkjerringer* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Vevkjerringer* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Vevkjerringer* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Vevkjerringer* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Vevkjerringer* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Vevkjerringer* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Vevkjerringer* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Vevkjerringer* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Opiliones* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Opiliones* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Harvestman: Order Opiliones - Diagnostic photographs and information on North American Harvestmen
* Classification of suprageneric groups
* Complete list of valid generic names

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC **·** BBC Things
 |