recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Thorvald Erichsen** (født 18. juli 1868 i Trondheim, død 23. desember 1939 i Oslo) var en norsk maler.

Han studerte rettsvitenskap fra 1886, men avbrøt studiene og begynte på Bergsliens malerskole, samtidig som han var elev ved Kunst- og håndverksskolen. Senere oppholdt han seg i København, hvor han ble elev av Zahrtmann, som kom til å øve stor innflytelse på hans kunstneriske utvikling. Under studieopphold i Paris og Italia ble han også merkbart påvirket av fransk senimpresjonisme.

Han debuterte 1891 med bildet «Høststemning». Av hans bilder fra denne perioden kan også nevnes «Landskab fra Vaage» (1898).

Omkring 1900 gjør et sterkt omslag seg gjeldende i hans kunst, som fra da av preges av en sterk interesse for farge, som han rendyrker i tydelig opposisjon mot den naturalisme, som hadde hersket i den foregående perioden. Sammen med Oluf Wold-Torne sto han fra da av som en av førerne i tidens moderne norske malerkunst. I denne perioden malte han interessante aktbilder («Nøgen Mand og to Kvinder», 1903, og «Nøgne Mennesker omkring en Gud», 1906), men mest fargerike, ekspressive landskaper fra Telemark, som «En Fjelddal» (1900) og «Skovinteriør» (1900).

En samling av Erichsens bilder finnes i Holmsbu billedgalleri. Galleriet er hovedsakelig viet til Henrik Sørensens bilder, men har også verk av Erichsen og Oluf Wold-Thorne. 

* «Skovinteriør» (1900)«Skovinteriør» (1900)
* Interiør med maleren Oluf Wold-Torne (1901)Interiør med maleren Oluf Wold-Torne (1901)
* «Gudrun i hengekøien», (1916)«Gudrun i hengekøien», (1916)
* «Vinduet», (1918)«Vinduet», (1918)
* «Blåst», 1920«Blåst», 1920

Litteratur
----------

* *Salmonsens konversationsleksikon. Anden udgave*

Eksterne lenker
---------------

* Verk av Thorvald Erichsen på nasjonalmuseet.no

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** Wikistrinda **·** Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** Historisk befolkningsregister **·** Kunstindeks Danmark **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** KulturNav **·** Discogs
 |
**Glasslegemeavløsning** er en aldersforandring i øyet som i seg selv er godartet.

Glasslegemet er en geléaktig, gjennomsiktig masse som normalt fyller hele øyet og er festet flere steder til netthinnen og synsnerve. Med alder blir konsistensen mer flytende og det dannes stadig flere lommer med væske i denne substansen. Glasslegemeavløsning finner sted når glasslegemet skrumper inn så mye at den løsner fra netthinnen. Dette er meget alminnelig, og kan ved undersøkelse gjenfinnes hos omtrent 60% av personer eldre enn 80 år. De fleste får ingen symptomer, men noen vil oppleve økt antall uklarheter ("fluer") i synsfeltet og ev. lysglimt i synsranden. I noen få tilfeller kan glasslegemeavløsning imidlertid være et mulig forvarsel på netthinneavløsning, som er en akutt øyelidelse som kan føre til blindhet dersom behandling ikke startes raskt.

Referanser
----------

1. ↑  (Bradley),, Bowling, Brad. *Kanski's clinical ophthalmology : a systematic approach* (Eighth edition utg.). [Edinburgh]. ISBN 9780702055737. OCLC 908336689. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
**«Glasnost»** er en norsk sang, skrevet av Jahn Teigen med tekst av Knut Meiner. Den var et av bidragene til Melodi Grand Prix 1988, den norske uttakingen til Eurovision Song Contest 1988 i Dublin i Irland.

Sangen ble framført på norsk av Jahn Teigen. Tre unge gutter var støttevokalister på scenen, en av dem barneskuespiller og senere lege Kristian Tonby. På lydsporet høres hele gutterekka til St. Hallvard-guttene. I semifinalen deltok «Glasnost» i den andre duellen og møtte «Je ne sais pas» framført av Anita Kanstad. Med 73,6 prosent mot 26,4 prosent av stemmene, gikk «Glasnost» til finalen i Oslo. Der endte Teigens sang på 2.-plass med 55 poeng.

**Jurystemmer**| Nr. | Tittel | Vadsø | Bodø | Trondheim | Lillehammer | Bergen | Oslo | Kristiansand | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | «Glasnost» | 8 | 2 | 8 | 12 | 10 | 5 | 10 | 55 |

Innspilling
-----------

* Jahn Teigen. Utgitt på singlen EMI 50999-1375077 i 1988.

Referanser
----------

1. 1 2  
Jahn Teigen - Glasnost / Glasnost (Syng Selv) (Vinyl) på 45.cat
2. ↑  «Norway 1988» **(engelsk)**. esc-history.com.
**Thorvald Christian Christensen** (født 9. juli 1833, død 6. januar 1913) var en norsk jurist, stortingsrepresentant og ordfører i Arendal.

Christensen ble født i Stavanger av byfogd og stortingsmann Halvor Olaus Christensen (1800–1891) og Inger Severine Holth (1805–1878). Han var sønnesønn av Eidsvollsmannen Christian Christensen Kollerud (1767–1833).

Han reiste til Oslo for å studere i 1849. Han tok juridisk embetseksamen (Cand. Jur.) i 1856, og ble ansatt i Finansdepartementet, hvor han ble byråsjef i 1872. Han var norsk kommissær ved verdensutstillinggen i Paris 1867, og ble kammerherre ved  det norske hoffet samme år. 

I 1881 flyttet Christensen til Arendal, hvor han fikk arbeid som tollinspektør, og var bosatt som ungkar resten av sitt liv. Han engasjerte seg politisk, og var ordfører i byen fra 1886 til 1895. I 1875 takket han nei til å bli dommer ved den internasjonale domstolen i Egypt. I 1889 ble han stortingsrepresentant som 1. representant for Arendal og Grimstad for partiet Høyre. Han var sterkt kunstinteressert og tok initiativ til opprettelsen av portrettgalleriet i Arendal rådhus.

Utmerkelser
-----------

Christensen ble utnevnt til ridder av St. Olavs Orden i 1867, og til kommandør av 2. klasse i 1895, ridder av Vasaordenen, kommandør 2. klasse av Zähringerløvens orden og ridder av franske Æreslegionen.

Se også
-------

* Liste over ordførere i Arendal

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 168[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Thorvald Christian Christensen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Ove S. Andersen** | **Ordførere i Arendal**(1887–1895) | Etterfølger:**Claus Bomhoff Evensen** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** KulturNav
 |
**Aker Al Obaidi** (født 21. september 1999) er en irakisk bryter, som bor og trener i Østerrike, der han representerer klubben Ringer Sport Club Inzing. Han representerte Det olympiske flyktninglaget under Sommer-OL 2016.

Bakgrunn
--------

Han begynte med bryting i Irak da han var seks år gammel, i en klubb som ble drevet av hans far. Han var talentfull som junior, da han vant en del juniorturneringer. Da han var 14 år gammel kom Den islamske staten (IS) og overtok hjembyen hans, Mosul, og rekrutterte soldater derifra. Han rømte da Europa, og endte opp i Østerrike der han fikk asyl.

Idrettskarriere
---------------

Al Obaidi deltok i Junior-VM i bryting 2019, og kom der på 18.-plass. Under EM i bryting 2020 kom han på 24.-plass. Han ble tatt ut til å delta på det olympiske flyktninglaget under Sommer-OL 2020. Der tapte han kvartfinalen mot Ramaz Zoidze, og endte på åttendeplass.

Referanser
----------

1. 1 2   Olympedia[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.akerschmid.at, besøkt 29. mars 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Olympics.com - *Meet Aker Al Obaidi - The refugee wrestler who found salvation in the mountains of Austria*, besøkt 9. august 2016.
4. ↑  IOC - *Aker Al Obaidi* Arkivert 6. august 2021 hos Wayback Machine. besøkt 9. august 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Aker Al Obaidi – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Aker Al Obaidi – FILA Rediger på Wikidata
***Doppler*** er en roman skrevet av Erlend Loe, utgitt av Cappelen forlag i 2004. Den handler om Andreas Doppler og hans kamp mot det han kaller «flinkheten». Erlend Loe har skrevet to oppfølgere til Doppler, Volvo Lastvagnar (2005) og Slutten på verden slik vi kjenner den (2015).

Handling
--------

Boka handler om Andreas Doppler, en mann som ikke liker andre mennesker og som føler at samfunnet har tatt gal retning. Han har kone og to barn, men etter å ha falt av sykkelen og slått seg et sted i skogen, fant han ut at han heller ville tilbringe tiden alene i skogen. Han flytter derfor ut i et telt i skogen, bare noen hundre meter inn i skogen utenfor Oslo. Han begynner etter hvert å «jobbe mot flinkheten».

Tidlig i boka dreper Doppler ei elgku, men elgkuas kalv blir igjen. Etter hvert tar Doppler elgkalven til seg, gjør den til sin bestevenn og gir den navnet Bongo.

Etter hvert bestemmer Doppler seg for å bygge en totempæl til ære for sin avdøde far. Denne skal være minst elleve meter høy, og han får Bongo og sønnen til å hjelpe seg.

Det er ingen klar relasjon mellom karakteren Doppler og selve dopplereffekten. Det kan hende at det er Doppler som står stille utenfor samfunnet og derfor opplever det i en annen frekvens enn samfunnet selv.

Referanser
----------

1. 1 2  Sentrum, Cappelendamm | Postadresse: Postboks 1900; informasjonskapsler, 0055 Oslo | Besøksadresse: Akersgata 47/49 | Telefon sentralbord: 21 61 65 00 © Cappelen Damm AS | Rettigheter og lover | Personvern og (2004). «Doppler». *Cappelendamm* **(norsk)**. Besøkt 3. juli 2019.
2. ↑  «Doppler - roman av Erlend Loe». *bokelskere.no*. Besøkt 3. juli 2019.
***Marsjen*** (originaltittel: *The March*) er en britisk TV-dramafilm fra 1990 produsert av BBC og regissert av David Wheatley. Hovedrollen spilles av Juliet Stevenson, mens andre sentrale roller spilles av Malick Bowens, Joseph Mydell og Sverre Anker Ousdal. Filmen handler om en kvart million flyktninger som legger ut på en nesten 5000 km lang mars fra Sudan til Europa. De ledes av en karismatisk person som motiverer dem gjennom slagordet «Vi er fattige fordi dere er rike».

Som i Storbritannia (og mange andre land) ble filmen også i Norge vist på TV under vignetten "En verden for alle" (One world week). Dette var en internasjonal tema-uke hvor fokuset var på flyktninger, den tredje verden, det vestlige forbrukersamfunnet, begrepet bærekraftig utvikling og menneskenes felles framtid.

Handling
--------

En økende antall afrikanere samles i leire i Sudan på grunn av en langvarig tørke forårsaket av global oppvarming. Gruppen vokser og teller omsider en kvart million mennesker. Under slagordet «Vi er fattige fordi dere er rike» overtaler den karismatisk lederen Isa (Malick Bowens) dem til å legge ut på en nesten 5000 km lang mars til Europa. Marsjen tiltrekker seg stor internasjonal oppmerksomhet og en ivrig kvinnelig EU-kommissær forsøker å tale flyktningenes sak. Imens ankommer de Middelhavets kyst og tar seg over til Europa i båter. Omsider når de kysten og går i land i et søreuropeisk land, men der ender ferden brått.

Bakgrunn
--------

Det har blitt pekt på likhetstrekk mellom filmen og den franske fremtidsromanen *Le Camp des Saints*, skrevet av Jean Raspail i 1973. Filmskaperne har imidlertid presisert at den ikke er basert på denne boka og at de heller ikke hadde noen kjennskap til den på det tidspunkt filmen ble lagd. Det er også en fundamental forskjell mellom boka og filmen. Mens filmen har et sympatisk syn på flyktningene og deres problemstilling, så fremstilles de i boka som en destruktiv «flodbølge» som skyller over Frankrike og den vestlige sivilisasjon. Boka har forøvrig en dystopisk stil og skildrer den vestlige verdens undergang.

Rollebesetning
--------------

(utvalg)

* Malick Bowens ... Isa El-Mahdi
* Juliet Stevenson ... Clare Fitzgerald
* Joseph Mydell ... Marcus Brown
* Dermot Crowley ... Roy Cox
* Jean-Claude Bouillon ... J.M. Limonier
* Sverre Anker Ousdal ... Tom Epps

Referanser
----------

1. ↑  BBC
2. ↑  The Atlantic - Must It Be the Rest Against the West? (Desember 1994)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Marsjen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Marsjen* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Marsjen* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Marsjen* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Marsjen* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film
Indias landhockelag OL 1936
**Cyril James Michie** (født 20. august 1900 i Danapur, død 1966) var en indisk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.

Michie ble olympisk mester i landhockey under OL 1936 i Berlin. Han var målvakt på det indiske laget som vant landhockeyturneringen. India vant sitt tredje strake gull. Det var ti lag med i turneringen og India vant sine tre kamper i gruppespillet med sammenlagt 20-0. I semifinalen slo de Frankrike med 10-0 og i finalen Tyskland med 8-1. Michie spilte en kamp som målvakt i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin - Gull **Gull** i landhockey Indias flagg India

Referanser
----------

1. ↑   sports-reference.com, Sports-Reference.com olympisk utøver-ID mi/cyril-michie-1, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cyril Michie – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Cyril Michie – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Cyril Michie – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Irisretraktor** (på engelsk ofte betegnet som *iris hooks*) er kirurgisk hjelpemiddel benyttet ved øyekirurgi når pupillen ikke oppnår tilstrekkelig størrelse ved operasjon. Tilstanden kan f.eks. være forårsaket av IFIS.

Konstruksjon og innpakning
--------------------------

Irisretraktorer leveres som ofte i en pakke på 4 eller 5 stykker, ettersom det som oftest benyttes 4 retraktorer under en operasjon. De har en meget enkel konstruksjon som krok med et semifleksibel skaft samt en gummistopper som gjør det mulig å fiksere kroken i ønskelig posisjon. Retraktortykkelse kan variere, men er oftest mellom 6-0 og 4-0 (0.07-0.15mm). Enkelte modeller kan steriliseres for gjenbruk.

Kirurgisk metode
----------------

### Plassering

Den vanligste framgangsmåten er å lage 4 corneale incisjoner på 0.5mm ved limbus i 0, 90, 180, 270 graders posisjon. Hver retraktor føres gjennom åpningen, iriskanten fanges med iriskroken og trekkes tilbake. Medfølgende gummistopper fikserer posisjonen. Når alle retraktorene er plassert, kan de etterstrammes til ønskelig pupilleåpning er oppnådd.

### Fjerning

Gummistopper fjernes, krokene manipuleres til å slippe iriskanten for så å bli trukket ut.

Fordeler og ulemper
-------------------

Svært enkel design som er meget lett i bruk, men med ulempen av å måtte ha ekstra incisjoner (selv om disse små).
**Irlam** er en forstad til distriktet Salford i Stor-Manchester, historisk en del av Lancashire. Den ligger på et flatt område på sørsiden av motorveien M62 og på nordbredden av Manchesters skipskanal; 10, 8 km vest-sørvest av Salford, 12,2 km vest-sørvest av Manchester, og 13,4 km øst-nordøst av Warrington. Irlam utgjør en sammenhengende byområde med Cadishead i sørvest, og er adskilt fra Flixton distriktet Trafford av Manchesters skipskanal. Hovedveien som går gjennom Irlam og knytter den til Cadishead og Eccles er A57. Det er også jernbanestasjon i Irlam som knytter den til distriktet. Ved folketellingen i 2001 hadde Irlam en befolkning på 18 504 innbyggere, noe som hadde økt til 19 933 innbyggere ved 2011.

Beskrivelse
-----------

Stålverk i Irlam i 1957
Irlam var i middelalderen kjent som Irwellham og var et utenforliggende område av Chat Moss, et stort myr- og torvområde som strakte seg langs elven Irwell. Det ble gjort arbeid på 1800-tallet for drenere store deler av Chat Moss for at jernbanen mellom Liverpool og Manchester kunne bli fullført i 1829. Irlam var imidlertid bare en liten landsby fram til jernbanen Cheshire Lines ble bygget og Irlam jernbanestasjon ble åpnet i 1873. I 1984 ble Irwell regulert slik at dens vann ble forent med Manchesters skipskanal, noe som stimulerte vekst i Irlam som en innenlandshavn. Irlams urbane distrikt ble etablert samme år og ble deretter styrt av sitt eget distriksråd, inntil distriktet ble nedlagt i 1974 og innlemmet i det nye bydistriktet Salford.

Gjennom en stor del av 1900-tallet var stålproduksjonen ved Lancashire Steel Corporation (senere British Steel) den dominerende virksomheten i Irlam. Rasjonalisering og konsentrasjon av stålproduksjonen til færre, men større stålverk medførte at innen 1979 hadde all stålproduksjon i Irlam opphørt. Det tidligere stålverket er i dag Northbank Industrial Estate, hvor de fleste arbeidsplassene i byen fortsatt finnes. En stor del av innbyggerne er dog pendlere til virksomheter andre steder i Stor-Manchester.

Irlam-slusene på Manchesters skipskanal.
Den nordlige halvparten av Irlam er fortsatt ubebygd, og er den største jordbruksområdet innen Stor-Manchester. Den sørlige delen består hovedsakelig av boligområder.

Referanser
----------

1. ↑  «Irlam (Greater Manchester)», *City Population*
2. ↑  «Townships:Barton», *A History of the County of Lancaster: Volume 4*. 1911.
3. ↑  «Irlam & Cadishead – Local History» Arkivert 26. november 2006 hos Wayback Machine. Salford City Council

Litteratur
----------

* Cooper, Glynis (2005): *Salford: An Illustrated History*. The Breedon Books Publishing Company. ISBN 1-85983-455-8.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Irlam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Historiske fotos og diskusjon om Irlam

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Cyril Norman Seedhouse** (født 10. april 1892, død 21. januar 1966) var en britisk friidrettsutøver som deltok under OL 1912 i Stockholm.

Seedhouse vant en olympisk bronsemedalje i friidrett under OL 1912 i Stockholm. Han var med på det britisk laget som kom på tredjeplass på 4 x 400 meter bak USA som vant med ny verdensrekord 3.16,6 og Frankrike. Det var åtte lag som deltok på stafetten, tre semifinaler der vinnerne gikk til finalen. Løperne på det britiske laget i finalen, 15. juli 1912 var, Ernest Henley, George Nicol, Seedhouse og James Soutter.

OL-medaljer
-----------

* 1912 Sveriges flagg Stockholm - Bronse Bronse i friidrett, 4 x 400 meter stafett (Storbritannia)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cyril Seedhouse – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Cyril Seedhouse – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Cyril Seedhouse – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Cyril Seedhouse – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Cyril Seedhouse – Track and Field Statistics Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Istorija russkoj revoljutsii** (История русской революции «Den russiske revolusjons historie») er en bok skrevet av kommunisten Lev Trotskij og utgitt i 1931. Boken beskriver opprinnelsen og motivasjonen bak den russiske revolusjonen, samt ideologiske og politiske problemstillinger i russisk politikk frem mot 1930. Trotskij deler for første gang sine fremtidsvisjoner for den kommunistiske overtakelsen av vesten mot slutten av boken, der russiske tradisjonalister og bønder får skylden for mangelen på fremskritt.

Bokverket er betraktet som et viktig og unikt verk som en historie over en betydelig hendelse, skrevet av en som hadde ledende rolle i den. I hans merknad om forfatteren i den første engelske oversettelsen, skrev Max Eastman at «dette nåværende arbeid... vil ta sin plass i redegjørelsen av Trotskijs liv... som en framragende bedrift av dette mangesidige og kraftfull sinn og vilje.»

Boken er oversatt til blant annet svensk fra engelsk på slutten av 1980-tallet og de tre bindene har titlene: *Störtandet av tsarismen*, *Försöket till kontrarevolution* og *Sovjeternas triumf.*

Referanser
----------

1. ↑  Trotsky L. (1992): *The History of the Russian Revolution*, Introduction page xii, Pathfinder
*«Cherokesisk» kan også referere til cherokee.*

**Cherokesisk** eller **cherokee** er et irokesisk språk som snakkes av cherokee-stammen i USA. Språket snakkes i delstaten Oklahoma og i cherokee-reservatet i Great Smoky Mountains i Nord-Carolina. Cherokesisk er det eneste levende sørirokesiske språket, og det blir ifølge Ethnologue talt av mellom 15 000 og 22 500 personer, hvorav 130 er enspråklige.

Cherokesisk har et komplisert tonesystem, som avhenger av dialekt. Selv om det tonale systemet i mange områder gjennomgår en gradvis simplifikasjon, er det i andre områder svært robust, noe som ser ut til å resultere i fenomenet tone sandhi.

Cherokesisk har et eget alfabet, en stavelsesskrift, som ble laga av sølvsmeden Sequoyah. Alfabetet har 85 tegn som står for hver sin stavelse (ikke lyd). Et eksempel fra alfabetet er ᏣᎳᎩ *tsa-la-gi*, som er *cherokee* på cherokesisk.

Referanser
----------

1. ↑  Ethnologues tall

Eksterne lenker
---------------

* Cherokee - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** UNESCO lang **·** UNESCO lang
 |
BergfrueRøsslyng
**Norges nasjonalblomst** er de to artene bergfrue (*Saxifraga cotyledon*) og røsslyng (*Calluna vulgaris*). De to plantene ble kåret ved hver sin anledning.

**Bergfrue** ble utnevnt av fagbotanikere på en internasjonal botanisk kongress i Amsterdam i 1935, der hvert lands representanter skulle komme med forslag fra hjemlandet. Bergfrue har hovedtyngden av sin utbredelse i Norge. Arten er sparsomt utbredt på Island, svært sjelden i Sverige, og finnes i noen få deler av Alpene og Pyreneene. Bergfrue er også fylkesblomst for Møre og Romsdal.

**Røsslyng** ble kåret til nasjonalblomst under en lytteravstemning i radioprogrammet Nitimen i 1976. Selv om røsslyng også er typisk for andre land (den er vel så vanlig i Skottland som i Norge), er den et velkjent og svært synlig innslag i fjell- og kystområder i hele landet. Arten representerer slik sett sider ved norsk landskap som oppleves som «typisk norske», der den visuelt sett er knyttet til det norske friluftsliv-fenomenet å «gå på tur».

Kilder
------

* Norsk Botanisk Forening – Nasjonal- og fylkesblomster

Se også
-------

* nasjonalblomst
* norske fylkesblomster
* norske kommuneblomster
* nasjonalfugl

Litteratur
----------

* Gjærevoll, Inger (1999). *Norges fylkesblomster*. Trondheim: Tapir Forlag. ISBN 82-519-1507-4.
* Sunding, Per (2001). «Norges nasjonalblomst, – røsslyng eller bergfrue?». *Blyttia*. 59 (1): 30-31.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Comité de surveillance des activités de renseignement de sécurité** (**CSARS**, engelsk: **Security Intelligence Review Committee** (**SIRC**)) er et uavhengig organ i den canadiske regjeringen som fører tilsyn med etterretningsorganisasjonen Service canadien du renseignement de sécurité (SCRS) og etterforsker klager fra publikum. CSARS ble opprettet i 1984 som et resultat av omorganiseringen av etterretningstjenesten og opprettelsen av SCRS.

CSARS' oppgave er å kontrollere etterretningsaktivitetene til SCRS for å sikre at etatens ekstraordinære myndighet til å overvåke canadiske borgere ikke misbrukes. CSARS består av fem medlemmer som utnevnes av den føderale regjeringen, og som sverges til medlemmer av Det kongelige råd for Canada for å kunne ta del i gradert informasjon under loven om statshemmeligheter.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Dette er ei **liste over ord i det norske språket som kommer fra det uto-aztekiske språket nahuatl**. De fleste av disse orda har kommet inn i norsk via spansk.

De fleste ord fra nahuatl ender i et absolutivsuffiks (*-tl*, *-tli*, or *-li*, eller den spanske adaptasjonen *-te*), som markerte upossesserte substantiv.

Avokadofra *āhuacatl*, "avokado" eller "testikkel"
Aztekerfra *Aztēcah*, "folk fra Aztlān" (sg. *Aztēcatl*). (ikke fra )
Chayotefra *chayohtli*
Chiafra *chiyan*
Chiclefra *tzictli*
Chilifra *chīlli*
Coyotefra *coyōtl*
Epazotefra *epazōtl*
Guacamolefra *āhuacamōlli*, fra *āhuaca-*, "avokado", og *mōlli*, "saus"
Kakaofra *cacahuatl*
Mesquitefra *mizquitl*
Mezcalfra *mexcalli*
Molefra *mōlli*, "saus"
Nopalfra *nohpalli*, "pærekaktus"
Oselotfra *ocēlōtl*
Quetzalfra *quetzalli*, "quetzal fjær".
Sapodillafra *tzapocuahuitl*
SjokoladeSies ofte å stamme fra nahuatl *xocolātl* eller *chocolātl*,, som skal komme fra *xococ* "bitter" og *ātl* "vann" (med et uregelmessig skifte *x* > *ch*). Formen *xocolātl* finner man imidlertid ikke i nahuatl før på midten av 1700-tallet. Enkelte forskere har nylig foreslått at *chocol-*-elementet opprinnelig var *chicol-*, og refererte til en spesiell trepinne som ble brukt til å lage sjokolade..
Tamalfra *tamalli*
Tomatfra *tomatl*

Referanser
----------

1. ↑  Aztec
2. ↑  RHD (1987:1585)
3. ↑  Chocolate
4. ↑  Karttunen, Frances (1983). *An Analytical Dictionary of Nahuatl*. Austin: University of Texas Press, p. 54.
5. ↑  Dakin, Karen and Wichmann, Søren (2000). "Cacao and Chocolate: An Uto-Aztec perspective." *Ancient Mesoamerica*, vol. 11, pp.55–75.
**PG-MACS** er et Mange Anvendelses Laste Løsning (Multi Application Cargo Solution). Utviklet av familiebedriften Ing Per Gjerdrum AS (PG Marine Group).

PG-MACS løsningen er fleksibelt under-dekk lasthåndteringssystem for all flytende- og tørr- bulklast – inklusive borekaks – som transporteres offshore. Det har signifikant lavere kraftforbruk både på rigg og skip enn noen andre prosesser som til sammen kan løse samme oppgaver. Det eliminerer all kranhåndtering- og mannskapseksponert kontakt med farlige laster, og gir der igjennom en betydelig HMS-forbedring både relatert til personell, og eksternt miljø. Det frigir dekksareale på skipet for transport av annen pay-load, idet containere for kaks blir erstattet av PG-MACS under-dekk tanker. Systemet har høy laste- / losse- rate sikrer minimum tid hvor skipet må ligge opp mot rigg, noe som gir redusert CO2-utslipp, og minimerer en risikofylt arbeidsoperasjon (skip ved rigg). Det forbedrer skipets fleksibilitet, lastvolum og
ikke minst øker kapasitet for oppsamling av oljesøl siden utstyret og tankene er ekstremt vel egnet for håndtering av høyviskøse medier. Internasjonalt arbeidende, anerkjente rederier
har allerede implementert løsningen, og PG sporer stor interesse ifra oljeselskaper og rederier ifra alle kanter av verden – ikke minst Brasil, Mexicogulfen, og Nordsjøen – for løsningen.

Referanser
----------

1. ↑  Fra patent til 350 millioner kroner på ni måneder – ny løsning revolusjonerer kontrollen med boreavfallet offshore Arkivert 21. november 2007 hos Wayback Machine.
2. ↑  «Storkontrakt til familiebedrift». Arkivert fra originalen 27. mai 2012. Besøkt 4. desember 2007.

Eksterne lenker
---------------

* pg-marinegroup.com
* pg-macs.com
* Kvasir firmasøk på PG Marine Group – Ing. Per Gjerdrum AS
* Offshore Shipping Online Search
**Middelindoariske språk** eller **middelindiske språk** omfatter de tidligere middelalderske dialekter av de indoariske språk, etterkommere av gamle indoariske dialekter som sanskrit, og forgjengerne til senmiddelalderske språk som apabhraṃśa og abahatta. De middelindoariske språkene utviklet seg til moderne indoariske språk, deriblant hindustani, oriya, bengali og panjabi.

Noen ganger er disse språkene klassifisert som avarter av prakrit, deriblant av lingvister som Shapiro. *Prakrita* betyr «naturlig» eller dagligtale, i motsetning til sanskrit, et navn avledet av ordet *saṃskṛtam*, som betyr «ordnet», «polert» eller «raffinert». Andre språkforskere legger vekt på at disse språkene utviklet seg langs en uavhengig linje, ofte adskilt fra sanskrit gjennom sosiale og geografiske avstander.[]

Referanser
----------

1. ↑  Shapiro, Michael C. *Hindi.* Facts about the world's languages: An encyclopedia of the world's major languages, past and present, red. Jane Garry, and Carl Rubino: New England Publishing Associates, 2001.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Olaf Fredrik Rustad** (født 13. mai 1857 i Christiania, død 26. mai 1924) var en norsk skipsreder og politiker (H).

Rustad begynte i rederiet Winge & Co. i 1872. Han gikk gradene i selskapet, og endte opp som eneinnehaver fra 1900. I 1903 gikk han over til Det Søndenfjelds Norske Dampskibsselskab, der han var direktør frem til 1919.

Fra 1902 til 1907 satt Rustad i Kristiania kommunestyre, de første år også i formannskapet. Han var også medlem i havnestyret og handelskammeret og satt i flere bedriftsstyrer.

Han ble innvalgt på Stortinget for Hammersborg krets i Kristiania i 1913 og ble gjenvalgt to ganger. Rustad satt i næringskomite nr. 1 alle tre perioder, og i siste periode også i valgkomiteen.

Rustad var medlem av Sjøfartsrådet 1910–12 og av Hovedbanens direksjon fra 1911 til sin død. Han var medlem av tallrike kommisjoner og utredningsutvalg.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Vilhelm Haffner: *Stortinget og statsrådet 1915–1945*, bind 1, Oslo 1949, side 608–609.

Kilder
------

* «Olaf Fredrik Rustad». Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste. Besøkt 1. januar 2015. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Olaf Rustad hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**István Molnár** (født 5. januar 1913 i Galanta, død 1. juli 1983 i Budapest) var en ungarsk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.

Molnár ble olympisk mester i vannpolo under OL 1936 i Berlin. Han var med på det ungarske laget som vant vannpoloturneringen. Det var 16 nasjoner som stilte med lag. Ungarns resultat i finalerunden, 2-2 mot Tyskland, 3-0 over Belgia og 5-0 over Frankrike. Ungarn og Tyskland fikk begge 5 poeng men Ungarn vant på grunn av bedre målsnitt (10/2 = 5) mot Tysklands (14/4 = 3,5). De andre spillerne på det ungarske laget var György Bródy, Kálmán Hazai, Márton Homonnay, Olivér Halassy, Jenő Brandi, János Németh, Mihály Bozsi, György Kutasi, Sándor Tarics og Miklós Sárkány. Molnár spilte en kamp under vannpoloturnering i Berlin.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin - Gull **Gull** i vannpolo, (Ungarn))

Referanser
----------

1. ↑   www.nemzetipanteon.hu, besøkt 26. juli 2019[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) István Molnár – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) István Molnár – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) István Molnár – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) István Molnár – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) István Molnár – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (hu) István Molnár – Ungarns olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Olaf Scheel** (født 1. oktober 1875, død 27. desember 1942) var en norsk tuberkuloselege og overlege ved avdeling IX på Ullevål sykehus 1915-1941.

Etter examen artium fra Kristiania Katedralskole i 1893 og medisinsk embetseksamen i 1900, jobbet han på diverse sykehus i Kristiania. Egen praksis hadde han fra 1910. Han ble dr.med. i 1912 på en avhandling under veiledning av Francis Harbitz (1867–1950). Fra 1919 var han også lærer ved Universitetet i Oslo.

Olaf Scheel tok i 1924 initiativ til en systematisk undersøkelse av alle nye elever blant sykepleierstudentene ved Ullevål sykehus. De var særlig utsatt for tuberkulosesmitte. Sammen med Johannes Heimbeck (1892–1976) arbeidet og publiserte de hver for seg en rekke arbeider om tuberkulose fra 1925, og la grunnlag for senere BCG-vaksinasjon av først sykepleierstudentene ved Ullevål sykehus og senere den norske befolkning.

Han satt i arbeidsutvalget for Nationalforeningen mot Tuberkulosen (Senere Nasjonalforeningen for Folkehelsen), 1937
Formann, Det norske medicinske Selskab 1936-39, medlem av Det norske vitenskapsakademi.. Han var Ridder av d. Franske Æreslegionen. I januar 1940 behandlet han en syk Vidkun Quisling over en lengre periode. Selv måtte han slutte i oktober 1941 grunnet sykdom.

Scheel var sønn av legen Axel Christen Scheel (1837–1900) og Valborg Rørdam (1847–93). Han var gift fra 1902 til 1929 med Johanna (Jo) Sofie Nissen (1876–1956) som var datter av arkitekten Henrik Nissen. Olaf hadde en bror Arne Scheel (1872–1943) som ble diplomat.

Litteratur
----------

* Hans Jacob Ustvedt. *Olaf Scheel – tuberkuloseforskeren.* I: Kock W, red. Nordisk Medicinhistorisk Årsbok 1975. Stockholm

Referanser
----------

1. ↑  K. Bjartveit, *Olaf Scheel og Johannes Heimbeck og deres arbeid med BCG-vaksinen* Tidsskrift for Den norske lægeforening, 2001 121:1076-81
2. ↑  Olaf Scheel, *Der klinische Blutdruck, besonders bei Veränderungen des Herzens, der Nieren und der Nebennieren,* , dr.med. avhandling, Universitetet i Oslo, 1912
3. ↑  Scheel O. Tuberkulose og pleurit blant kvindelig betjening ved Kristiania kommunale sykehus 1918 – 1923. Tidsskr Nor Lægeforen 1924; 44: 709 – 13
4. ↑  Scheel O. Tuberkulose blant medisinske studenter og vaksinasjon med BCG. Nord Med Tidsskr 1935; 9: 481 – 6
5. ↑  Scheel O. Calmette-vaksinen og tuberkulin (Pirquet)-prøven. Meddelelser fra Den Norske Nasjonalforening mot Tuberkulosen 1940; 30: 91 – 5
6. ↑  Lars Jul Hansen, *Olaf Scheel* i Norsk biografisk leksikon.
7. ↑  Hans Fredrik Dahl (1992). *En fører for fall*. Oslo: Aschehoug. ISBN 8257409782.
8. ↑  *Studentene fra 1893: biografiske oplysninger samlet til 50-års jubileet 1943*. Oslo: (Cammermeyers Bogh.). 1943.
9. ↑  Dag T. B. Andersen, Johanna Sofie Scheel, geni.com, sist lest 5. september 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** GND
 |
**Andreas Eldjarn** (født 27. oktober 1988 i Tromsø, død 27. juni 2010 i Afghanistan) var norsk befal og tjenestegjorde som kvartermester i Kystjegerkommandoen. Han ble drept 27. juni 2010 da kjøretøyet han satt i ble rammet av en veibombe på et ISAF-oppdrag i byen Almar i Faryab-provinsen i Afghanistan.

Dødsfallet
----------

Eldjarn ble drept søndag 27. juni 2010 i tjeneste i ISAF i Afghanistan. Han var en del av en motorisert patrulje (Military Observation Team, MOT) på et ISAF-oppdrag i byen Almar i Faryab-provinsen da kjøretøyet han satt i ble rammet av en veibombe, også kalt IED. I kjøretøyet satt ytterligere tre norske soldater, Simen Tokle, Christian Lian og Trond André Bolle. Alle fire mistet livet i det som er det største tapet av norsk personell i en enkelthendelse i forbindelse med krigen i Afghanistan.

Utmerkelser
-----------

Eldjarn ble for sin militære tjeneste dekorert med Forsvarets operasjonsmedalje for Afghanistan, Sjøforsvarets vernedyktighetsmedalje og NATO-medaljen for ISAF.

Han ble etter sin død hedret med Forsvarets medalje for falne i strid.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utmerkelser

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Forsvarets operasjons-medalje Afghanistan | Sjøforsvarets vernedyktighets-medalje | NATO-medaljen (ISAF) | Forsvarets medalje for falne i strid |

 |

Se også
-------

* Krigen i Afghanistan (2001–2021)
* Nordmenn drept i tjeneste under krigen i Afghanistan (2001–2021)

Referanser
----------

1. 1 2  Susanne Lysvold og Håvard Karlsen (28.06.2010). «Simen (24) drept i Afghanistan». NRK. Besøkt 08.07.2011.
2. ↑  «Navnene på drepte soldater offentliggjort». VG. 28.06.2010. Besøkt 28.06.2010.
3. 1 2  Marit Rein (07.07.2010). «Fullsatt kirke tok farvel med Afghanistan-soldat». Nordlys. Besøkt 08.07.2011.
**Middelhøytysk** eller **mellomhøytysk** (ty. *Mittelhochdeutsch*, Mhd.) betegner det høytyske språket mellom 1050 og 1350. Dets forgjenger kalles gammelhøytysk (ca. 750-1050), og for perioden 1350-1650 taler man om tidlig nyhøytysk. Middelhøytysk er fremfor alt overlevert som litteraturspråk, men også som hverdagsspråk er det gjennom litteraturen godt dokumentert. Til de mest kjente middelhøytyske diktverker hører *Nibelungenlied*, Wolfram von Eschenbachs *Parzifal*, Gottfried av Strassburgs *Tristan og Isolde*, Walther von der Vogelweides dikt samt tallrike minnesanger.

Se også
-------

* Germanske språk
* Innføring i middelhøytysk grammatikk med målet å selv kunne lese Nibelungenlied i originalversjon finnes på Wikibooks

Eksterne lenker
---------------

* www.mwv.uni-trier.de
* texte.mediaevum.de/index.htm Arkivert 5. februar 2005 hos Wayback Machine. -- middelalderlitteratur på internett

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
**Praktisk teologi** regnes som en av de fire sentrale disiplinene i en teologisk utdannelse. De andre disiplinene er systematisk teologi, kirkehistorie og bibelfag. Mens systematisk teologi handler om sentrale kristne dogmer (Gud, frelse, osv), handler praktisk teologi om hvordan disse dogmer omsettes i praktisk handling. Praktisk teologi kan sies å være «læren om menighetsbygging».

Fagets innhold
--------------

Praktisk teologi deles tradisjonelt inn i tre hovedområder: Fellesskap, undervisning og tjeneste. 

1. Fellesskap (gresk: koinonia) inkluderer bl.a. gudstjeneste, høytider, kirkeledelse og organisasjon.
2. Undervisning (gresk: martyria) inkluderer bl.a. undervisning av dåpskandidater og menighetsmedlemmer, samt evangelisering og misjon.
3. Tjeneste (gresk: diakonia) inkluderer bl.a. diakoni og sjelesorg.

Disse hovedområdene kan igjen deles opp i ulike fag. Inndeling i fag kan variere mellom ulike undervisningsinstitusjoner. Biskop Olav Skjevesland, som tidligere var professor i faget ved Menighetsfakultetet, presenterer i sin introduksjon til praktisk teologi sju ulike fag: Ekklesiologi, homiletikk, kateketikk, sjelesorg, liturgikk, diakoni og kirkerett.

Fagets historie
---------------

Faget har sine røtter helt tilbake til den tidligste kristne tid og gjennom middelalderen og reformasjonstiden. Dette gjelder den praktiske undervisningen for å lære opp nye personer til å være prester og diakoner eller til å inneha andre kirkelige funksjoner. Denne opplæringen foregikk gjerne mer gjennom praksis i den lokale menighet enn gjennom akademiske studier slik det er i dag. Som akademisk disiplin på universitetsnivå ble praktisk teologi etablert på begynnelsen av 1800-tallet gjennom arbeidet til den tyske teologen Friedrich Schleiermacher.

Referanser
----------

1. ↑  Pensum for profesjonsstudium i teologi ved Universitetet i Oslo
2. ↑  Olav Skjevesland: Invitasjon til praktisk teologi. Luther Forlag, Oslo 1999
3. ↑  Skjevesland s.79

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Andreas Gjermstad** (født 12. januar 1932, død 5. november 2010) var en bonde og skuespiller fra Sparbu i Steinkjer i Nord-Trøndelag.

> Andreas var en skuespiller i hjertet sitt, og en god en. [...] Det er ikke mange amatører forunt å bli respektert så til de grader av de profesjonelle skuespillerne han samarbeidet med
> 
> 
> Arnulf Haga
> 
> 

Selv om han i prinsippet livnærte seg som bonde, engasjerte han seg gjennom et langt liv i amatørteater, spel og i økende grad hel- og halvprofesjonelt teater. Først i mange år gjennom Sparbu Teaterlag, men etter hvert også gjennom Spelet om Heilag Olav – hvor han i flere år spilte *Gamal-Jostein*, Nord-Trøndelag Teater og flere oppsetninger rundt i fylket. 

Han spilte *Tevje* i *Spelemann på taket,* *Didrik Dale* i *Medmenneske*, *Bendik* i *I eventyre*, *Peachum* i *Tolvskillingsoperaen,* *Dolittle* i *My Fair Lady,* *Ol` Kanelsa* i *Den fjerde nattevakt,* tittelrollen i filmen *Onkel Oskar*, og i stykkene *Martin Kvennavika* og *Jeppe på Bjerget,* og *Jakob Pinadø* i *Den siste viking*, etter Johan Bojers roman. Han leste inn lydboka *Martin Kvennavika*.

Gjermstad debuterte på scenen 17. mai 1945. Han mottok Kongens fortjenstmedalje i gull i 1994, og Nord-Trøndelag fylkes kulturpris i 1984.

Bibliografi
-----------

* 2006 *Rit å Ra`l*, ISBN 82-303-0741-5

Referanser
----------

1. ↑  Gjermstad, Andreas; steinkjerleksikonet.no
2. ↑  Møt Andreas Gjermstad; nrk.no, 30.1.2008
3. ↑  Arnulf Haga i Trønder-Avisa, 6. november 2010
4. ↑  *Slag i slag: minner fra Spelet om Heilag Olav på Stiklestad : 40 års teaterhistorie*. Verdal: Reklamenemnda. 1995. s. 56, 59.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Mislav Bezmalinović** (født 11. mai 1967 i Split i nåværende Kroatia), var en jugoslavisk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker Sommer-OL 1988 i Seoul.

Bezmalinović ble olympisk mester i vannpolo under OL 1988 i Seoul. Han var med på det jugoslaviske laget som vant vannpoloturneringen foran USA og Sovjetunionen. Jugoslavia vant semifinalen over Vest-Tyskland med 14-10 og i finalen mot USA vant de med 9-7. Mislav Bezmalinović spilte sju kamper og scoret fire mål i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1988 Sør-Koreas flagg Seoul - Gull **Gull** i vannpolo, Jugoslavias flagg Jugoslavia

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mislav Bezmalinović – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Mislav Bezmalinović – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Mislav Bezmalinović – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Mislav Bezmalinović – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (hr) Mislav Bezmalinović – Kroatias olympiske komité Rediger på Wikidata
**Akira Higashi** (japansk *東 輝*, *Higashi Akira*) (født 7. januar 1972) er en japansk skihopper.

Han debuterte i verdenscupen med 14.-plass i normalbakken i Sapporo 17. desember 1988. Han har vunnet to verdenscuprenn, i storbakken i Sapporo 20. desember 1992 og i Planica (skiflyging) 22. mars 1997. Sammenlagt i verdenscupen er hans beste plassering 20.-plass i sesongen 1992-93.

Han har deltatt i VM i 1989, 1991, 2003 og 2005. Han var på det japanske laget som tok sølvmedaljer i Val di Fiemme (Predazzo) i 2003. Individuelt er hans beste plassering i VM 10.-plass i storbakken i Predazzo i 1991.

Han har vært med i skiflygings-VM i 1998, 2002 og 2004, med 15.-plass individuelt i Oberstdorf i 1998 og 5.-plass i lagkonkurransen i Planica i 2004 som beste plasseringer.

Akira Higashis eldre brødre, tvillingene Kazuhiro og Akihiro, har også vært skihoppere og deltatt i verdenscupen.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Akira Higashi – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

Portal: Tyskland
Et eksempel på Ubuntu som kan kjøres direkte fra CD eller installeres på harddisk.
**LiveDistro**, **Direkte-CD** eller **Live-CD** er et generelt uttrykk for en operativsystem-distribusjon som lastes ved oppstart av en datamaskin, uten at den må installeres på et platelager. Den er typisk lagret på et bootbart medium, slik som en CD-ROM (*Direkte-CD*), DVD (*Direkte-DVD*), floppy-diskett (*Direkte-floppy*), minnepinne (*Direkte-USB*), med flere.

Begrepet «live» kommer fra det faktum at disse distribusjonene er et komplett, kjørbart, operativsystem som ligger på et distribuerbart medium, istedenfor den typiske måten, hvor en samling med pakker først må installeres på målmaskinen før operativsystemet kan brukes.

En LiveDistro endrer ikke det nåværende installerte operativsystemet eller filene, med mindre brukeren spesifikt ber om det. Systemet returnerer til sin opprinnelige tilstand når LiveDistroen blir tatt ut og maskiner blir startet på nytt. Den gjør dette ved å plassere filer som typisk ville blitt lagret på harddisken i midlertidig minne, slik som en ram disk. Faktisk behøves ikke et platelager i det hele tatt. Men dette kutter imidlertid ned på mengden RAM som er tilgjengelig til programmer og reduserer ytelse en del. Minst 256MB RAM er vanligvis anbefalt, men noen LiveDistroer klarer seg med mindre.

Det blir ofte sagt at LiveDistroer er en god måte å demonstrere et operativsystem uten å måtte installere det på platelageret.

Se også
-------

* Direkte-USB
* Linux
* Operativsystem
* Distribusjon (programvare)
***Heksemesteren*** er en bokserie på 15 romaner skrevet av den norske forfatteren Margit Sandemo. Bøkene ble skrevet fra 1991 til 1994. Romanene handler om en islandsk heksemester- eller galdrameister- som vinner hjertet til en troskyldig og naiv pike ved navnet Tiril. Den mystiske og okkulte Móri hadde kun étt ønske: å bli verdens beste heksemester. Veien dit er hard, og for å bli det må han få tak i den beryktede Rødskinna ved å mane opp den onde biskop Gottskálk: en uhyre vanskelig oppgave som skulle koste hans rival Galdra-Loftur livet..

Margit Sandemo har senere skrevet bokserien Sagnet om lysets rike, hvor seriene sagaen om Isfolket og Heksemesteren fortsetter og sammensveises.

Bøkene
------

1. *Trolldom*
2. *Lyset i dine øyne*
3. *Når mørket faller på*
4. *Ondskapens ansikt*
5. *Ildprøven*
6. *Alvelys*
7. *Vergeløs*
8. *Rittet mot vest*
9. *Ildsverdet*
10. *Dvergemål*
11. *Skammens hus*
12. *Sagn om glemte riker*
13. *Klosteret i tårenes dal*
14. *Frostens datter*
15. *Inn i det ukjente*

Portal: Litteratur
Airbus A320 fra Safi Airways  Foto: Shahram Sharifi 
**Safi Airways Ltd.** eller bare **Safi Airways** (pashto: صافی ایرویز) er et privat afghansk flyselskap med hovedkontor i Kabul og et administrativt kontor i Dubai i De forente arabiske emirater. Det er det nest største flyselskapet i Afghanistan etter det nasjonale flyselskapet Ariana Afghan Airlines. 

Flyselskapet opererer internasjonale passasjerflygninger mellom Kabul, Midtøsten og Europa.

Historie
--------

Safi Airways ble grunnlagt i 2006 av Rahmi Safi, en afghansk forretningsmann. Den 15. juni 2009 begynte Safi Airways å operere mellom Kabul og Frankfurt am Main. Safi Airways planlegger å starte flygninger til Delhi, Beijing og Moskva i fremtiden.

Flåte
-----

Safi Airways' flåte består av følgende fly (pr. 11. mars 2010):


**Safi Airways' flåte**| Flytype | Antall | Flyr | Merknad |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-300 | 2 | Kort- og mellomdistanse | Tidligere eid av Air China |
| Boeing 767-200ER | 1 | Mellom- og langdistanse | Tidligere eid av Air China |
| Airbus A340-311 | 1 | Langdistanse | Tidligere eid av Air Comet |
| Totalt | 4 |  |

Den 6. juli 2009 kunngjorde ledelsen i Safi Airways at de ønsket å erstatte sine to Boeing 737-300 med Airbus A319 eller Boeing 737-700-fly. De ønsket også å skaffe en Airbus A330-maskin for langdistanseruter. De hadde planlagt å ha seks fly ved utgangen av 2009 og ti innen utgangen av 2011. 

Den 5. november 2009 kjøpte Saif Airways et Airbus A340-311.

Destinasjoner
-------------

Safi Airways flyr til følgende destinasjoner (pr. mars 2010):

**Afghanistan**

* **Kabul** (hovedflyplass)

**De forente arabiske emirater**

* Dubai

**India**

* Delhi

**Kuwait**

* Kuwait

**Qatar**

* Doha

**Tyskland**

* Frankfurt am Main

### Codeshare-avtaler

Safi Airways har codeshare-avtaler med følgende flyselskaper:

* De forente arabiske emiraters flagg Emirates
* Tysklands flagg Lufthansa
* Qatars flagg Qatar Airways
* USAs flagg United Airlines

Referanser
----------

1. ↑  «Conditions of Transport» (PDF). Safi Airways. Arkivert fra originalen (PDF) 26. juli 2011. Besøkt 8. juli 2008.  «Arkivert kopi» (PDF). Archived from the original on 26. juli 2011. Besøkt 26. mai 2010. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
2. ↑  "Corporate Profile Arkivert 6. desember 2007 hos Wayback Machine.." Safi Airways. Besøkt 23. september 2009.
3. ↑  Official website Arkivert 28. mai 2010 hos Wayback Machine.
4. ↑
5. ↑  Safi Airways after new aircraft
6. ↑  Safi Airways receives A340 Arkivert 2016-09-06, hos Wayback Machine.
7. ↑  Picture Safi Airways A340
8. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 8. april 2011. Besøkt 26. mai 2010.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Safi Airways' hjemmeside
* (en) Saif Airways' flåte



Portal: Luftfart