Thora Daugaard (Danmark), Louise Qvam (Norge), Aletta Jacobs (Nederland), Annie Furuhjelm (Finland), Mirowitch (Russland), Käthe Schirmacher (Tyskland), Honneger (Sveits), uidentifisert. Nederst fra venstre: uidentifisert, Anna Bugge Wicksell (Sverige), Ann Shaw (USA), Millicent Fawcett (president, England), Carrie Chapman Catt (USA), Fredrikke Marie Qvam (Norge), Anita Augsburg (Tyskland) under Suffrage Alliance Congress i London, 1909 Foto: Ukjent/Nasjonalbiblioteket 
**Millicent Garrett Fawcett** (født 11. juni 1847 i Aldeburgh, død 5. august 1929) var en britisk forkjemper for kvinners stemmerett og jenters og kvinners utdanning, liberal politiker og en de fremste lederskikkelsene internasjonalt innen den liberale kvinnesaksbevegelsen i sin levetid. Hun var president for National Union of Women’s Suffrage Societies og medstifter og visepresident i Den internasjonale kvinnestemmerettsalliansen. Fawcett var den fremste lederskikkelsen i den britiske moderate suffragistbevegelsen som vektla konstruktive reformer og arbeid gjennom parlamentariske kanaler og kontakt med ledende politikere, og som stod i skarp motsetning til de radikale suffragettene. Hun var også en viktig inspirator for Gina Krog og den norske kvinnesaksbevegelsen.

Bakgrunn
--------

Millicent Garrett ble født i Aldeburgh og var blant de ti barna av forretningsmannen Newson Garrett og Louisa født Dunnell. I 1867 ble hun gift med den liberale politikeren og økonomen Henry Fawcett, som bl.a. satt i det britiske parlamentet og regjeringen. De var foreldre til matematikeren Philippa Fawcett.

Virke
-----

Hun arbeidet for å bedre kvinners tilgang til høyere utdannelse, og var medgrunnlegger av Newnham College, Cambridge i 1871. Hun var president for National Union of Women’s Suffrage Societies (NUWSS) fra 1890 til 1919.

Fawcett stod for en moderat, liberal linje og definerte seg som *suffragist*, ikke som *suffragette*. Hun var en prinsippfast forsvarer av en saksfokusert arbeidsform gjennom konstruktivt samarbeid med ledende politikere og publisistisk virksomhet, og tok skarp avstand fra suffragettenes direkte aksjoner og ulydighet. Fawcett arbeidet i stedet systematisk for lovendringer for å gi kvinner stemmerett. Organisasjonen hun ledet begynte å omtale seg som «law-abiding» som kontrast til suffragettene, som hun så på som skadelige for stemmerettskampen. Hun uttalte at «*I cannot say I became a suffragist. I always was one, from the time I was old enough to think at all about the principles of Representative Government*.»

Hun var medstifter av Den internasjonale kvinnestemmerettsalliansen (IWSA) i 1904 og ble visepresident i organisasjonen. Under innflytelse fra Fawcett nektet IWSA de radikale britiske suffragettene medlemskap i 1906. Fawcett ble i 1880 kjent med Gina Krog, og hun var et stort forbilde for Krog i kvinnesaksarbeidet i Norge, også i valget av arbeidsform. Hun var dermed en inspirator også for Norsk Kvinnesaksforening.

I 1901 ble hun utnevnt til leder for en kommisjon som skulle undersøke konsentrasjonsleirene brukt i boerkrigen i Sør-Afrika for den britiske regjeringen.

Fawcett ble i 1925 utnevnt til storkorsdame (GBE) av Order of the British Empire. Hun ble dermed adlet og fikk rett til å føre tiltaleformen *dame* foran sitt navn. I 2018 ble hun den første kvinnen som fikk en statue på Parliament Square. Samme år kåret BBC henne til den mest innflytelsesrike kvinnen de siste hundre årene i Storbritannia.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Dame Millicent Garrett Fawcett, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Millicent-Fawcett, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   FemBio-Datenbank, oppført som Millicent Garrett Fawcett, FemBio-ID 9474, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w63j3d1t, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3 4 5   The Feminist Companion to Literature in English, side(r) 359[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Oxford Dictionary of National Biography, Oxford Biography Index Number 33096[Hentet fra Wikidata]
7. 1 2 3 4 5   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   basert på følgende heuristikk avledet fra tidslinjen fra andre hendelser[Hentet fra Wikidata]
9. ↑  Lyons, Izzy (5. februar 2018). «How Millicent Fawcett and Ethel Smyth helped women win the vote». *The Telegraph*.
10. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 10. mars 2009. Besøkt 23. april 2009.
11. ↑  «Today's 'most influential woman' vote». BBC Radio 4.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** CiNii **·** BBC Things
 |