Forbáts bidrag til Ringsiedlung i Berlin var Goebelstrasse 4. Ringsiedlung er en del av Modernistiske boligområder i Berlin som kom på UNESCOs verdensarvliste i 2008.  Foto: Peter Kuley 
Mommsenstadion i Charlottenburg i Berlin var tegnet av Forbát.  Foto: Peter Kuley 
Kakelvägen, Borgmästaregården, Lund, Sverige
**Alfred (Fred) Forbát** inntil 1915 **Alfred Füchsl**, (født 31. mars 1897 i Pécs i Ungarn, død 23. juni 1972 i Vällingby, Sverige) var en ungarsk, senere svensk arkitekt og byplanlegger. Forbát representerte modernismen og var influert av Bauhaus i Tyskland, men også det nederlandske De Stijl.

Liv
---

Fred Forbáts foreldre var jødiske, men Forbát ble senere selv konfesjonsløs. Han studerte arkitektur og kunst i Budapest og München.

Forbát arbeidet fra 1920 til 1922 sammen med Walter Gropius i Weimar. I perioden 1925–1928 var han sjefarkitekt for entreprenøren Adolf Sommerfeld i Berlin. I 1926 sluttet han seg til foreningen av modernistiske arkitekter kalt Ringen.

Forbát bodde i Sovjetunionen fra 1932 til 1933. Han hadde mottatt et prosjektstipend fra den sovjetiske regjering for delta i et statlig prosjekt for boliutbygging kalt «Standardgorprojekt». I Sovjetunionen arbeidet han også med den tyske og sosialdemokratiske arkitekten Ernst May. Forbát var selv medlem av SPD.

I 1933 emigrerte Forbát til Ungarn og arbeidet samme år med Wilhelm Dörpfeld om utgravningene til dagens verdensarv Olympia i Hellas.

Han var fra 1933 til 1938 tilbake som arkitekt i Ungarn. I 1938 flyttet han til Stockholm for å arbeide med byplanlegging. I Sverige utarbeidet han planer for blant annet Skövde (1949), Landskrona (1951), Kullabygden (1959), Linköping (1967) og Kristinehamn.

Forbát organiserte i 1952 CIAMs møte i Sigtuna og bisto i 1957 med Interbau-prosjektet i Berlin. Han var fra 1959 professor ved Kungliga Tekniska högskolan. Forbát ble i 1969 ekstraordinært medlem av Akademie der Künste i Berlin.

Et arkiv etter Forbát finnes i Arkitektur- och Designcentrum, tidligere Sveriges arkitekturmuseum i Stockholm.

Kjente verker
-------------

Fred Forbát samarbeidet i perioden 1929–1931 med Walter Gropius, Otto Bartning, Hugo Haring og Paul Rudolf Henning med Ringsied­lung (Siemensstadt) i Charlottenburg-Nord. Boligkvarteret ble i 2008 oppført UNESCOs liste over verdens kulturarv. I 1930 tegnet han Mommsenstadion i Charlottenburg. Han var blant arkitektene som tegnet Reichsforschungssiedlung Haselhorst i Haselhorst, Berlin, oppført mellom 1931 og 1932.

Se også
-------

* Modernistiske boligområder i Berlin

Referanser
----------

1. ↑   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 19178, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Forbát [Füchsl] Fred, oppført som Forbát [Füchsl] Fred[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, oppført som Fred (Alfréd) Forbáth, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id forbath-fred-alfred[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6809c3m, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   arch-pavouk.cz, besøkt 7. mai 2023[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Arkitekter verksamma i Sverige, utgitt 11. juli 2014[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Arkitekter verksamma i Sverige, utgitt 9. januar 2015[Hentet fra Wikidata]
8. 1 2 3  Karlsruher institut für Technologie besøkt 31. desember 2013
9. 1 2 3  Biografi på archinform.net besøkt 30. desember 2013
10. ↑  Kunstakademiets internettside besøkt 30. desember 2013
11. ↑  Berlins liste over kulturminner på berlin.de Arkivert 2. januar 2014 hos Wayback Machine. besøkt 1. januar 2014

Eksterne lenker
---------------

* Biografi på internettsiden til Karlsruher Institut für Technologie
* Biografi på internettsiden til Arkitektur- och Designcentrum, tidligere Arkitekturmuseet
* Arkitektur- och Designcentrums samlinger på internett

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** SUDOC **·** ULAN **·** KulturNav
 |

Portaler: Tyskland | Arkitektur