**James Hall** (født 17. januar 1761 i Dunglass, død 23. juni 1832 i Edinburgh) var en britisk geolog. Han regnes som grunnleggeren av eksperimentell geologi.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Hall ble født i East Lothian i Skottland, som sønn av baronetten av Dunglass, og arva tittelen etter faren 15 år gammel. Han fikk studere ved universitetene i Cambridge og Edinburgh. Seinere ble han sendt til militærakademiet i Brienne i Frankrike, og gikk der samtidig med Napoléon Bonaparte.

### Karriere

Hall ble ikke militær. I stedet skulle han vie sitt liv til geologien. Han ble en del av det geologiske fagmiljøet rundt James Hutton og John Playfair i Edinburgh. 

I begynnelsen var Hall skeptisk til Huttons plutonisme. Han mente at det ikke var bevist at bergarter som inneholdt krystaller kunne dannes ved smelting og størkning. Da han en dag hørte om en glassmelte som ved et uhell hadde blitt liggende og kjølne langsomt, at den hadde *«tapt enhver likhet med glass, og fullstendig hadde antatt steinstruktur»*, ble han mindre sikker.

I 1797 bestemte han seg for å prøve ut Huttons teorier, og han gjennomførte en serie med elegante laboriatorieeksperimenter som viste en gang for alle at vanlige bergartsdannende mineraler kunne dannes ved størkning. Han fikk glass til å krystallisere i laboratoriet; deretter prøvde han hornblende fra ei gruve utafor Edinburgh. Han fikk mineralet til å smelte i en masovn. Når han lot smelta kjølne raskt, ble det som mørkt glass. Lot han det derimot kjølne langsomt, ble det til en substans som var *«på alle måter ulikt glass … grovt, steinaktig og krystallinsk.»*

Han fortsatte med stykker av en gabbroid bergart som på engelsk kalles «whinstone» og basalt fra ulike steder, bl.a. Island, smelta dem i en smeltedigel og lot dem størkne ved ulike temperaturer. Han kom samtidig fram til at whinstone og basalt hadde samme kjemiske sammensetning. Han gjorde også forsøk med metamorfose, idet han viste at kalsitt går over til marmor uten smelting når den blir utsatt for stort trykk under oppvarming. Med disse forsøka grunnla Hall den eksperimentelle geologien.

Hall var ikke bare laboratoregeolog; han drev også et utstrakt feltarbeid. Blant annet besøkte han Italia og Alpene, og noterte seg likheten mellom unge lavabergarter der og gamle bergarter hjemme i Skottland. Han utga et stort antall skrifter om geologiske emner, men også et verk om gotisk arkitektur.

Hall hadde også en politisk karriere; mellom 1807 og 1812 var han parlamentsmedlem, valgt fra St. Michaels’s i Cornwall. Han var også president for Royal Society i Edinburgh.

Verker
------

* *Experiments on whinstone and lava*. (1805)
* *Account of a series of experiments, shewing the effects of compression in modifying the action of heat*. Edinburgh, 1805
* *On the revolutions of the earth’s surface*. Edinburgh, 1813
* *Essay on the origin, history and principles of Gothic Architecture*. London, 1813

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Sir James Hall, 4th Baronet, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Sir-James-Hall-4th-Baronet, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 13479023j[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id hall-james-20, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Social Networks and Archival Context, oppført som Sir James Hall, 4th Baronet, SNAC Ark-ID w6b85hhh, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   The Peerage, oppført som James Hall of Dunglass, 4th Bt. The Peerage person ID p10985.htm#i109846, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2 3 4 5 6   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   The Peerage person ID p10985.htm#i109846, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
8. 1 2 3 4 5   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   Oxford Dictionary of National Biography[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) James Hall hos Hansards parlamentsdebatter Rediger på Wikidata

* (en) James Hall hos The Peerage Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Gazetteer for Scotland **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** ICCU
 |