**Beauly Firth** (skotsk-gælisk: *Linne Fharair*) er en vik (engelsk: *firth* = *inlet*) like ved Inverness i regionen Highland i Skottland. Den er en forlengelse av den triangulære bukta Moray Firth vestover fra Inverness. Viken er rundt 10 kilometer lang, i bunnen av den ligger landsbyen Beauly. På nordsiden av munningen ovenfor Inverness ligger landsbyen North Kessock. Elven Beauly renner ut i viken. Kessock-broen, som strekker seg over viken, ble åpnet i 1982.

Beskrivelse
-----------

Flere andre vassdrag og elver renner inn i Beauly Firth, blant annet Moniack og Redcastle Burns, og Caledoniakanalen. Ved lavvann har vikens nord- og vestkyster omfattende mudderstrøm, samt spredte steinblokker. Laksand er en av fjordens mer vanlige vannfugler.

I 1982 ble den første broen som krysset Beauly Firth åpnet mellom North og South Kessock, kjent som Kessock Bridge. Som en del av A9-veien koblet broen Inverness til Black Isle for første gang. Før dette krysset Kessock-fergen fjorden i den østlige enden siden en gang på 1400-tallet.

I dag på 2020-tallet, er veiene rundt Beauly Firth en populær tur for syklister. Veien A862 (langs fjordens sørlige kyst) har imidlertid blitt stadig mer trafikkert, noe som gjør ruten vanskelig i rushtiden. Selv om det ikke er noen sandstrender langs kysten, er rullesteinene utmerket for de som liker å kaste smutt, og populære blant kunstnere som ønsker å skildre solnedgangen.

Beauly Firth er utsatt for flom, og påvirker kystsamfunnene rundt som Bunchrew og Redcastle. Dette er et spesielt problem etter mye nedbør, for eksempel i den ekstratropisk syklon «Ciara» i februar 2020.

Historie
--------

Beauly Firth er også kjent som *Poll an Ròid* på skotsk-gælisk, som betyr på engelsk «Pool of the Cross». Dette navnet brukes mest på Skottlands vestkyst, og er en referanse til et kors reist av klostermunker fra Inverness på en holme i viken. Et annet gælisk navn er *Caolas Uisge a' Mhanachainn* som er en direkte oversettelse av det engelske navnet.

Fra forskningsstudier i nærliggende Munlochy, kunne forskere forutse at Beauly Firth en gang var stedet for en isbre som var minst 55 meter høy, og dens smeltevann strømmet inn i Munlochy-dalen. Ettersom den siste istiden tok slutt, trakk isen seg gradvis tilbake, og etterlot den fjordlignende viken og dens bratte omkringliggende åser.

Flere eldgamle varder (*cairns*) kan bli funnet langs Beauly Firth, og minst én er rapportert om å inneholde tømmer og menneskelige levninger.

I greske Klaudios Ptolemaios’ antikke geografiverk om de britiske øyer, skrevet en gang rundt 150 e.Kr. på høyden av Romerriket, blir Beauly Firth muligens referert til som «elvemunningen Varar» – et syn støttet av den skotske lærde og toponymisten William J. Watson.

I løpet av slutten av 1800-tallet var viken årsaken til mye strid mellom fiskere der og andre på Moray Firth. Ifølge en fisker i Moray hadde tungt fiske av brisling i Beauly Firth (hvor ungfisken lever i vintermånedene) ført til en nedgang i deres sildebestanden. Dette førte til krav om forbud mot fiske av brisling i området.

Billedgalleri
-------------

* Clachnaharry-slusene der Caledoniakanalen går inn i Beauly FirtClachnaharry-slusene der Caledoniakanalen går inn i Beauly Firt
* Solnedgang over Beauly Firth, sett fra sørkystenSolnedgang over Beauly Firth, sett fra sørkysten
* Beauly Firth sett på avstand mot Kessock-broenBeauly Firth sett på avstand mot Kessock-broen
* Vei som går langs den nordlige bredden av Beauly Firth, fra Beauly til North KessockVei som går langs den nordlige bredden av Beauly Firth, fra Beauly til North Kessock

Referanser
----------

1. ↑  Bird, Eric (25. februar 2010): *Encyclopedia of the World's Coastal Landforms*. Springer Science & Business Media. ISBN 978-1-4020-8638-0.
2. ↑  *Wildfowl* (1981), Wildfowl Trust, s. 171
3. ↑  «North Kessock and District History» Arkivert 10. september 2022 hos Wayback Machine. *North Kessock & District Local History Society*.
4. ↑   «Around the Beauly Firth, The Highlands – Cycling», *Visit Scotland*
5. ↑  Skotsk lengdekonkurranse i fiskesprett, *BBC*
6. ↑  Henderson, Michelle: «Highland communities urged to be vigilant as flood warnings are issued», *Press and Journal*
7. ↑   Barron, Hugh (1968): *Transactions of the Gaelic Society of Inverness*.
8. ↑  Gordon, J.E.; Sutherland, D.G. (6. desember 2012): *Quaternary of Scotland*. Springer Science & Business Media. ISBN 978-94-011-1500-1.
9. ↑  Lewis, Samuel (1851): *A Topographical Dictionary of Scotland: Comprising the Several Counties, Islands, Cities, Burgh and Market Towns, Parishes, and Principal Villages, with Historical and Statistical Descriptions: Embellished with Engravings of the Seals and Arms of the Different Burghs and Universities*. S. Lewis and Company.
10. ↑   Ptolemy's Geography, bok II, kapittel 2, *LacusCurtius*, Penelope.uchicago.edu.
11. ↑  Taylor, Simon (2002): *Place-Name Survey of the Parishes of Kilmorack, Kiltarlity & Convinth, and Kirkhill, Inverness-Shire* (PDF).
12. ↑   Buckland, Francis Trevelyan; Walpole, Spencer; Young, Archibald (1878): *Report on the Herring Fisheries of Scotland*. George E. Eyre and William Spottiswoode.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |