**Joachim Clemens Fest** (født 8. desember 1926 i Berlin, død 11. september 2006 i Kronberg im Taunus) var en tysk journalist og historiker, kjent for biografier og skildringer tett på ledelsen av Det tredje rike. I tiden 1973–1993 var han med utgiver av *Frankfurter Allgemeine Zeitung*.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Joachim Fest vokste opp i Berlin som nest eldste sønn, med to søstre og to brødre, av middelskolerektoren og politikeren Johannes Fest (1889–1960) og hans hustru Elisabeth. Han beskrev senere sin far som en mann som forente i sin person den veldannede borger, prøysser, katolikk og demokratiske forfatningspatriot.[] Ettersom faren under Weimarrepublikken hadde virket i ledende posisjon i det republikanske verneforbundet (*Wehrverband*) Reichsbanner og var medlem av partiet Zentrum, ble han fjernet fra sin stilling i 1933 av de nye nasjonalsosialistiske myndighetene. Yrkesforbudet gjaldt også for hjelpeundervisning og leksehjelp.[] Han avviste flere tilbud om å nye stillinger i skolevesenet, ettersom de kom med den betingelse at han måtte melde seg inn NSDAP. Moren, som kom fra storborgerskapet, sørget for familien kom seg praktisk gjennom de vanskelige betingelser de havnet i.[] Fest hadde en oppvekst som til tross for alt dette ble opplevd som en lykkelig barndom og ungdom.[] Faren nektet sønnen å delta i Hitlerjugend.[]

Fest gikk på Leibniz-Gymnasium i Berlin. Etter at han hadde risset inn en karikatur av Hitler på skolepulten kunne han bare unngå et *consilium abeundi* (skoleutvisning) fordi han lovet å forlate skolen til påsken 1941. En onkel finansierte opptak på et katolsk internat knyttet til det humanistiske Friedrich-Gymnasiums i Freiburg im Breisgau for ham og brødrene hans. 

Som tilhørende den såkalte *Flakhelfergeneration* (unge i den alder som passet til hjelpere ved luftvernet) ble han som 15 åring innkalt til NS-Arbeitsdienst. I 1944 ble hele hans skoleklasse innkalt som Flakhelfer til Friedrichshafen. Her ble han også kjent med sin nye tysklærer Ernst Kiefer; han lærte ham «leveregelen» *Hvis i tvil, velg tvilen!* Etter noen måneders Reichsarbeitsdienst i Tirol meldte han seg frivillig til Luftwaffe, for å komme dem som rekrutterte til Waffen-SS i forkjøpet.[] Han enhet ble sendt til fronten sent 1944/tidlig 1945 blant annet til de nordlige deler av Rhinen. Den 9. mars 1945 ble han tatt til fange ved Remagen/Rhein.

Det ble til et amerikansk krigsfangenskap av nesten to års varighet. Dette var i en krigsfangeleir i Laon i Frankrike. 

Deretter tok han *Abitur* i 1947 i Freiburg og studerte juss til 1953 (selv om han ikke ønsket seg å bli jurist eller advokat, men heller ville inn i forlagsbransjen), dessuten historie, sosiologi, germanistikk og kunsthistorie ved Freiburg/Br. Frankfurt am Main og Berlin.

### Etterkrigstiden

Journalist og historiker
Han arbeidet etter krigen som journalist, både for aviser og radio/TV. Han var tidlig ute med historisk forskning rundt det nasjonalsosialistiske Tyskland, og sikret seg slik øyenvitneskildringer før vitnene begynte å bli borte.[]

Han var blant de få som systematisk intervjuet hjemvendte krigsfanger fra fangeleirer i Sovjetunionen da disse kom tilbake i tiden frem til 1956.[] På det tidspunktet var det ellers lite interesse for krigstiden i Tyskland, for dette var en periode en snarere ønsket å legge bak seg, heller enn å dokumentere for ettertiden.[]

Fests gjennombruddsverk var biografien om Adolf Hitler fra 1973. Dette ble den første større Hitler-biografi siden 1952, og den første av en tysk forfatter, og den kom på et tidspunkt da det var en yngre generasjon som måtte konfrontere seg med nazitiden.[] Verket utløste store kontroverser blant tyske historikere, ettersom Fest, som politisk var konservativ, avviste den da dominerende tilnærming at Hitlers vei til makten først og fremst kunne forstås ut fra økonomiske faktorer.[]

Fest forklarte Hitlers suksess ut fra det han kalte «den store frykt» som den tyske middelklasse var blitt grepet av. Den var et resultat ikke bare av bolsjevismen og de rystelser som fulgte etter første verdenskrig, men i sterkere grad som en reaksjon på de raske moderniseringer som skapte en romantisk lengsel tilbake til en tapt fortid. Dette første til harme mot andre grupper - særlig mot jødene - som ble sett på en slags modernitetens agenter. Dette gjorde mange tyskere mottakelige for en skikkelse som Hitler, som satte ord på deres følelser. «Han var aldri bare deres leder, han var deres stemme ... folket, som elektrifisert, gjenkjente seg selv i ham». Fest skrev senere også boken *Der Untergang*, som filmen med samme navn bygger på.

*Frankfurter Allgemeine Zeitung, Historikerstreit*
Etter Hitler-biografien fikk Fest tilbud om å ble medredaktør for *Frankfurter Allgemeine Zeitung*. Fra 1973 til 1993 redigerte han kulturstoffet i avisen. Hans tilnærming var generelt konservativt, pessimistisk og skeptisk, og han var særdeles kritisk til de venstreorienterte oppfatninger som stod sterkt i tysk intellektuelt liv fra sent på 1960-tallet til kommunismens sammenbrudd i 1991.[] Han inntok en ledende rolle i den såkalte *Historikerstreit* (historikerstrid) i 1986-89, da han ble identifisert med dem som avviste hva som de anså som det marxistiske hegemoni i tysk historieskrivning på denne tiden.[]

Utvalgt biografi
----------------

* *Das Gesicht des Dritten Reiches*, (1963) ISBN 3-492-21842-3
* *Hitler. Eine Biographie*, (1973) ISBN 3-548-26514-6
* *Die unwissenden Magier. Über Thomas und Heinrich Mann* ISBN 3-442-75535-2
* *Der zerstörte Traum. Vom Ende des utopischen Zeitalters*
* *Wege zur Geschichte. Über Theodor Mommsen, Jacob Burckhardt und Golo Mann* (1992)
* *Staatsstreich. Der lange Weg zum 20. Juli*. (1994) ISBN 3-88680-539-5
* *Speer. Eine Biographie*, (1999) ISBN 3-8286-0063-8
* *Horst Janssen. Selbstbildnis von fremder Hand* (2001) ISBN 3-8286-0158-8
* *Der Untergang*, (2002) ISBN 3-8286-0172-3

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Frankfurter Personenlexikon, frankfurter-personenlexikon.de, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000011106, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 19381[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  Joachim Fest: *Ich nicht – Erinnerungen an eine Kindheit und Jugend.* Rowohlt Verlag, 2006, S. 159. books.google
7. ↑  Kiefer var også maler, og kunne være den samme som i beyars.com Arkivert 22. februar 2014 hos Wayback Machine. identifiserer som *Ernst F.W. Kiefer, 1898 Konstanz - 1967 Radolfzell*.
8. ↑  Joachim Fest: *Ich nicht – Erinnerungen an eine Kindheit und Jugend.* Rowohlt Verlag, 2006, s. 209. books.google
9. ↑  Joachim Fest: *Skizze über einen Deutschlehrer. Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.* I: *Begegnungen.* Rowohlt 2004, s. 15–20.
10. ↑  *Professor Dr. Joachim Fest Historiker und Autor im Gespräch mit Jochen Kölsch.* PDF, abrufbar über google. Bayerischer Rundfunk, 8. Juni 2001.
11. ↑  «Joachim Fest». *The Times*. 13. september 2006. Besøkt 15. september 2012.

Litteratur
----------

* Rolf Rietzler: *Mensch, Adolf. Das Hitler-Bild der Deutschen seit 1945.* München 2016, S. 203–209, 294–296, 303–307, 327–331, 381–383.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Joachim Fest på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Joachim Fest i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Joachim Fest på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Joachim Fest på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Joachim Fest på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Joachim Fest på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Joachim Fest hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |