**Hanna Stanisława Suchocka** (født 3. april 1946 i Pleszew) er en polsk politiker og jussprofessor. Hun var statsminister i Polen fra 8. juli 1992 til 26. oktober 1993. Suchocka var landets første kvinnelige statsminister. Hun har også vært justisminister og ambassadør.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Suchocka er apotekerdatter. Hun studerte juss ved Adam Mickiewicz-universitetet og avla juridisk doktorgrad der i 1975.

Suchocka nektet å bli med i kommunistpartiet. I 1969 ble hun i stedet medlem av blokkpartiet Stronnictwo Demokratyczne (SD), et av småpartiene som kommunistpartiet tillot.

Fra 1985 til 1986 hadde hun et forskningsopphold ved Max-Planck-Institut für ausländisches öffentliches Recht und Völkerrecht i Heidelberg i Vest-Tyskland.

I 1988 ble Suchocka professor i forfatningsrett ved Det katolske universitet i Lublin. Denne stillingen hadde hun til 1993. Fra 1990 har hun dessuten vært tilknyttet Poznań Human Rights Centre ved Det polske vitenskapsakademi.

### Politisk virke

I 1980 ble hun rådgiver for Solidaritet. Hun satt i perioden 1980 til 1985 i Sejm som parlamentsmedlem for Stronnictwo Demokratyczne. Som parlamentsmedlem var hun i 1981 motstander av å innføre unntakstilstand. Suchocka stemte imot å forby Solidaritet. På grunn av dette ble hun suspendert fra partiet hun tilhørte.

Suchocka ble gjenvalgt til Sejm i 1989, 1993 og 1997. Fra 1989 representerte hun Komitet Obywatelski „Solidarność" og deretter Unia Demokratyczna.

I 1992 ble Suchocka statsminister. Hun overtok regjeringsansvaret i en overgangsperiode med mange partier representert i Sejm og med ustabile regjeringer. Hun var en kompromisskandidat som appellerte både til liberale og sosialt konservative. Suchocka var tilhenger av markedsøkonomi og økonomiske reformer, samtidig som hun var konservativ i sosiale spørsmål, som abortsaken. Selv var hun skeptisk til å påta seg regjeringsansvaret, men lot seg overtale til å akseptere. Suchocka klarte å samle støtte fra flere partier og ble statsminister for en koalisjonsregjering bestående av sju partier.

Som statsminister gjennomførte Suchocka politiske og økonomiske reformer. Polen fikk i 1992 en ny, midlertidig grunnlov. Økonomien tok seg opp. Fra en økonomisk vekst på 1,5 % i 1992, opplevde landet en vekst på 4 % i 1993. Andelen sysselsatte i privat sektor økte med 60 % i 1992.

Suchocka møtte også utfordringer og det ble ikke gjennomført reformer i helsevesenet eller i velferdssystemet. Koalisjonsregjeringen hennes falt etter at Solidaritet tok initiativet til mistillitsforslag. I Solidaritet var det skuffelse over at regjeringen ikke ville gå med på lønnsøkning for streikende sykehusarbeidere og lærere fordi det ville øke budsjettunderskuddet. Mistillitsavstemningen ble tapt med én stemme.

Suchocka oppnådde en støtte på 60–70 prosent i befolkningen. President Lech Wałęsa, som ikke kjente til henne da hun ble lansert som statsministerkandidat, uttalte senere at hun var den beste statsminister landet hadde hatt.

Fra oktober 1997 til juni 2000 var Suchocka justisminister i regjeringen ledet av statsminister Jerzy Buzek.

### Etter politikken

Suchocka mottar en pris i 2015
Fra 2001 til 2013 var Suchocka Polens ambassadør til Den hellige stol. Hun har hatt oppdrag for Europarådet og fortsatte sitt engasjement i Veneziakommisjonen. Suchocka har vært engasjert i InterAction Council of Former Heads of State and Government og Club de Madrid.

Suchocka ble i 2013 professor i forfatningsrett ved Adam Mickiewicz-universitetet.

I 2014 ble hun oppnevnt som medlem av Den pavelige kommisjonen for beskyttelse av mindreårige.

### Utmerkelser

Suchocka ble i 2014 tildelt Den hvite ørns orden. Hun har mottatt storkors av den pavelige Piusordenen og er kommandør av den franske Æreslegionen.

Suchocka er æresdoktor ved University of Oklahoma, Det teologisk fakultet i Krakow, Stefan Wyszyński-universitetet og Det pavelige lateranuniversitet. Fra 1994 til 2014 var Suchocka medlem av Det pavelige akademi for samfunnsvitenskap.

Hun er innvalgt i International Women’s Forum Hall of Fame. I 1997 ble hun æresborger av Grodzisk Wielkopolski og i 2012 æresborger av Poznań.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Hanna-Suchocka, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   bs.sejm.gov.pl[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id suchocka-hanna[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Internetowa encyklopedia PWN-ID 3981023[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   www.pass.va[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  «Hanna Suchocka», *Encyclopædia Britannica*. Lest 2. januar 2019.
9. 1 2 3 4 5 6 7 8  Arkadiusz Kubalewski: «Suchocka, Hanna (1945-)», i: Bernard A. Cook (red.): *Europe since 1945. An encyclopedia. Volume II: K-Z*, New York : Garland Publishing, 2001, s. 1202.
10. ↑  Torild Skard: *Women of power. Half a century of female presidents and prime ministers worldwide*, Bristol: Policy Press, 2014, s. 345.
11. 1 2 3 4  «Dr Hanna Suchocka»[*død lenke*], Poznań Human Rights Centre, Institute of Legal Studies, Polish Academy of Sciences. Lest 2. januar 2019.
12. 1 2 3 4  «Ms. Hanna Suchocka», Venice Commission, Council of Europe. Lest 2. januar 2019.
13. 1 2 3 4 5  Jane S. Jensen: *Women Political Leaders: Breaking the Highest Glass Ceiling*, New York: Palgrave, 2008, s. 50-51.
14. ↑  «founding members (2014-2017)» Arkivert 7. november 2018 hos Wayback Machine. Pontifical Commission for the Protection of Minors. Lest 2. januar 2019.
15. ↑  «59 odznaczonych za zasługi dla wolności» Arkivert 24. juni 2018 hos Wayback Machine. Polens presidentembete, 5. juni 2014. Lest 2. januar 2018.
16. ↑  «Papieski order dla ambasador H. Suchockiej», Radio Vatikanet, 18. oktober 2004. Lest 2. januar 2019.
17. ↑  «Prof. H. Suchocka z wydziału prawa i administracji uhonorowana Orderem Legii Honorowej» Arkivert 28. august 2016 hos Wayback Machine. Adam Mickiewicz-universitetet, 20. juni 2016. Lest 2. januar 2019.
18. ↑  «Former Academicians» Arkivert 15. april 2021 hos Wayback Machine. The Pontifical Academy of Social Sciences. Lest 2. januar 2019.
19. ↑  «IWF and Leadership Foundation International Hall of Fame Gala», International Women’s Forum. Lest 2. januar 2019.
20. ↑  «Honorowi obywatele», Grodzisk Wielkopolski. Lest 2. januar 2019.
21. ↑  «Poznań: Hanna Suchocka honorowym obywatelem Poznania», Głos Wielkopolski, 14. september 2012.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hanna Suchocka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Hanna Suchocka hos Europarådets parlamentarikerforsamling Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |