Kart fra 1928 med Østensjøbanens tidligste trasé
**Østensjøbanen** er strekningen Stortinget–Mortensrud på T-banen i Oslo. Den trafikkeres per 2020 av linje 3, med endestasjon Kolsås i vest.

Historie
--------

Østensjøbanen mellom jorder og småhusbebyggelse på Godlia ca. 1930, den gang strekningen ble trafikkert av trikk
Trikk (to «gullfisker») koblet i tog) på Helsfyr holdeplass. På denne tiden gikk Lilleaker-Østensjøbanen gjennom Oslo sentrum. Bildet er tatt etter at Østensjøbanen ble forlenget til Bøler i 1958 – men før den ble ombygget til T-bane i 1967.
I 1926 ble det lagt linje fra Vålerenga, og «trikkesløyfa» på Oppsal stasjon i Aker kommune åpnet for sporvogn, i all hovedsak i egen trasé (f.o.m Brynseng) og dermed som en forstadsbane. Banen skulle betjene den såkalte Østensjøbyen: Oppsal, Bøler og Manglerud, hvor både drabantbyen(e) og banen tok sitt navn fra Østensjøvannet like ved. Etter at Lambertseterbanen ble åpnet i 1957 og Manglerud fikk egen stasjon, betjente banen kun områdene på østsiden av Østensjøvannet. Trikkelinjen ble forlenget til Bøler i 1958. På denne tiden ble det i regi av A/S Bærumsbanen kjørt pendelrute (Lilleaker-Østensjøbanen) mellom Bøler og Jar, med enkelte avganger til Kolsås. Strekningen ble så ombygget til strømskinne-system fra Brynseng, og åpnet som en del av T-banenettet i 1967. Den ble også forlenget til Skullerud via Bogerud i 1967, og dermed var all større bebyggelse sørøst i Oslo (som i dag ligger i Bydel Østensjø) på daværende tidspunkt dekket.

### Videre utbygging

Oslo kommune regulerte imidlertid inn nye boligområder ytterligere sørøst i byen noen år senere, alle som i dag ligger i Bydel Søndre Nordstrand. I 1972 fremla Kontoret for by- og forstadsbaner en T-baneutredning med forslag til omfattende utbygging. Østensjøbanen ble foreslått forlenget sørover fra Skullerud via Mortensrud og Klemetsrud til Gjersrud. På Mortensrud m/Lofsrud og Bjørndal ble det startet boligbygging på midten av 80-tallet. På 2000-tallet startet man også planleggingen med ytterligere boligbygging øst for Bjørndal (på andre siden av E6) med områdene Gjersrud/Stensrud.

Disse utbyggingene gjorde at man forlenget Østensjøbanen, selv om man også vurderte Lambertseterbanen for dette formålet. Mortensrud stasjon åpnet i 1997, og er i dag linjens endepunkt. Strekningen Skullerud–Mortensrud på 3,3 km er den lengste mellom to stasjoner på T-banen i Oslo. Ruter så per 2010 på alternativer å dekke de andre nye områdene i bydelen. Videre forlengelse av Østensjøbanen er det ene hovedalternativet for dette, det andre er en forlengelse av Ekebergbanen. Rapporten sa at en full utbygging/forlengelse av Østensjøbanen til disse områdene ville koste 2,1 mrd. og kreve 6 nye stasjoner beliggende på: 

* Lofsrud (13,7)
* Bjørnholt (14,7)
* Bjørndal senter (15,6)
* Bjørndal sør (16,5)
* Gjersrud sør (17,4)
* Stensrud (18,3)

Avstand fra Jernbanetorget i antall km i parentes. Mortensrud stasjon er 13,0 km fra Jernbanetorget

Passasjermessig skisserte rapporten: «Samlet antall påstigende per virkedøgn på de seks nye metrostasjonene frem til Gjersrud-Stensrud er beregnet til i nærmere 14.000, i gjennomsnitt ca. 2.300 påstigende per stasjon. Dette er høyere enn på de fleste stasjonene langs Østensjøbanen i dag.» 

Dette prosjektet er imidlertid ikke med i Oslopakke 3, og per 2020 finnes ingen politiske vedtak om å forlenge Østensjøbanen eller annen banebetjening av Bjørndal eller Gjersrud/Stensrud. I 2015-16 ble riktignok banen fornyet og oppgradert, og deretter ble frekvensen økt fra én til to avganger per kvarter.

Linjekart
---------

Mortensrud stasjon
En MX3000 ved Skullerud stasjon.
Bogerud stasjon

|  |
| --- |
| Tegnforklaring |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V | Vis veier |  | H | historikk |  |

 |
|  | 13,6 km | Mortensrud stasjon (1998) |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Ljanselva |
|  |  |  |
|  |  | Olaf Helsets vei |
|  | 11,3 km | Skullerud stasjon (1967) | 133,5 moh |
|  |  | Skullerudveien |
|  |  |  |
|  | 10,2 km | Bogerud stasjon (1967) |
|  |  |  |
|  |  | General Ruges vei |
|  |  | Utmarkveien |
|  | 9,2 km | Bøler stasjon (1967, *trikk 1958*) | 150,4 moh |
|  | 8,5 km | Ulsrud stasjon (1967) - Ulsrudveien |
|  | 8,5 km | Ulsrud stasjon (1967) |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  | 7,8 km | Oppsal stasjon (1967) | 152,4 moh |
|  |  |  |
|  |  | *Oppsal stasjon* *(trikk 1926)* |
|  |  |  |
|  |  | Skøyenåsveien |
|  | 7,0 km | Skøyenåsen stasjon (1967) |
|  |  | Haakon Tveters vei |
|  |  | Godliaveien |
|  | 6,1 km | Godlia stasjon (1967) |
|  |  | Furusetbanen |
|  |  | Låveveien |
|  | 5,5 km | Hellerud stasjon (1967) | 120,5 moh |
|  |  | Lambertseterbanen |
|  |  | Høyenhall stasjon  |
|  |  | Fagerlia (viadukt over Alna ca. 70 m) |
|  |  | Loenga–AlnabrulinjenHovedbanen |
|  |  | Loenga–AlnabrulinjenHovedbanen |
|  |  | Alna |
|  |  | Alna |
|  |  | Etterstadkroken |
|  | 4,6 km | Brynseng stasjon (1966) | 84,6 moh |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Etterstad anleggsbase  |
|  |  | *Østre gravlund* (*1923*) |
|  |  |  |
|  | 3,8 km | Helsfyr stasjon (1966) | 73,7 moh |
|  | 3,8 km | Helsfyr stasjon (1966) | 73,7 moh |
|  |  | *Etterstad*  |
|  |  |  |
|  | 3,0 km | Ensjø stasjon (1966) |
|  | 3,0 km | Ensjø stasjon (1966) |
|  |  | *Etterstad*  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Gjøvikbanen (ca. 15 m) |
|  |  | Gjøvikbanen (ca. 15 m) |
|  |  | *Helsfyrtrikken til sentrum* |
|  |  | enkeltspor til Carl Berners plass |
|  |  | fra T-baneringen og Grorudbanen |
|  | 2,1 km | Tøyen stasjon (1966) | 22,2 moh |
|  | 1,0 km | Grønland stasjon (1966) |
|  |  | Akerselva |
|  | 0,5 km | Jernbanetorget stasjon (1966) | -5,2 moh |
|  | 0,0 km | Stortinget stasjon (1977) | -9,0 moh
 |
|  |  | Fellestunnelen |

### Oppgradering 2021-23

T-banestrekningen mellom Brynseng og Hellerud T-banestasjoner ble fornyet mellom 2021 og 2023, blant annet med ny T-banetrasé og ny tunnel. Det ble bl.a sprengt 400 meter tunnel og støpt ny bro over Østensjøveien.

Se også
-------

* A/S Akersbanene

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten morgen 22. november 1972, s. 40
2. ↑  Ruterrapport 2010:1;
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 1. oktober 2020. Besøkt 11. desember 2020.
4. ↑  bygg.no - *Åpnet t-baneprosjekt til 1,3 milliarder – det får innvirkning for 43.000 passasjerer* (04.09.2023)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Østensjøbanen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* AS Oslo Sporveier Arkivert 1. april 2008 hos Wayback Machine.
* Oslo kommune, Byarkivet
* Historiske flyfoto på gulesider.no
* Flyfoto på hvor.no

| * v
* d
* r
 T-banelinjer i Oslo |
| --- |
| 
* T-banen i Oslo#Linje 3 Kolsåsbanen
* T-banen i Oslo#Linje 2 Røabanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 Holmenkollbanen
* T-banen i Oslo#Linje 5 Sognsvannsbanen
* T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 T-baneringen
* T-banen i Oslo#Linje 4 Lørenbanen
* T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 Grorudbanen
* T-banen i Oslo#Linje 2 Furusetbanen
* T-banen i Oslo#Linje 3 Østensjøbanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 4 Lambertseterbanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 2 T-banen i Oslo#Linje 3 T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 Fellestunnelen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 2 T-banen i Oslo#Linje 3 T-banen i Oslo#Linje 4 Fellesstrekningen i øst

 | Bergkrystallen stasjon med MX3000 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |