Cebuanoenes kjerneområder er markert mørkeblått
**Cebuanos**, **cebuanoer** eller *cebuanofolk* (cebuano: *Mga Sugbuanon*) er en subgruppe av visaya-folkegruppen på Filippinene. Dens primære språk er cebuano. Utgangspunktet er det som i dag er provinsen Cebu i regionen Central Visayas, men de spredte seg til andre områder, som til Siquijor, Bohol, Negros Oriental, sørvestre Leyte, og fikk også et visst nærvær i vestlige Samar, Masbate og på store deler av Mindanao.

Historie
--------

Austronesiske folkegrupper kalt malayo-polynesiere, bosatte seg på Cebu og resten av de filippinske øyer for om lag 30 000 år siden.[] De fleste av dagens cebuanoer er av malayo-polynesisk opphav. De tidlige cebuanoer utviklet sjøfartskulturer lignende de mikronesiske folk.[] Men ettersom de var nærmere det asiatiske fastlandet bedrev de også handel med Japan og Okinawa, India, Kina, Malaysia, Indonesia, Thailand og Sri Lanka.

Et visaya frimenns- (*timawa*-) par, avbildet i Boxer-kodeksen (ca 1595).
Cebuano menn som tjenestegjorde som vaktmannskaper i den amerikanske æra tidlig på 1900-tallet.
Språket cebuano har vært talt siden den proto-austronesiske æra (ca. 4000 f.Kr.) i *sugbu*s (Cebus) kjerneområde. Språket ble utbredt fra øya Cebu til nærmest omliggende øyer og også til Bohol, østlige Negros, vestlige og sørlige deler av Leyte og til de fleste deler av Mindanao, særlig til de nordlige, sørlige og østlige deler av denne store øya.

Spanjolene kalte tatoverte cebuanoer for *pintados*. De var særlig å finne på øyene Cebu, Bohol, det østlige Negros, Samar og Leyte i Biçayas (Visayas)-regionen av deres filippinske kolonirike. Ordet betyr «bemalt/e».

Cebuanoene hadde før spanjolenes ankomst utviklet en kultur med mange influenser fra Japan, Kina, India og Borneo. Deres handelsvarer var særlig perler og koraller, og slik fikk de silke, gull, våpen og krydderier. Den tids cebuanoer var animister og trodde på *anitos* (naturånder) inntil de ble katolikker.

Det berømte møte og påfølgende sammenstøt mellom oppdageren Magellan og lokalhøvdingen Lapu-Lapu endte med Magellans død i slaget ved Mactan. Dette forsinket den spanske koloniseringen i flere årtier.

Kultur og fester
----------------

Likesom resten av Filippinene ble Cebu regjert fra Spania og Mexico, og dette gav deres kultur betydelige spanske og meksikanske impulser. Det er tusenere av meksikansk-spanske lånord i cebuano.[] Meksikansk og spansk innflytelse gjør seg gjeldende i matkultur, tradisjonelle drakter, danser, musikk, festivaler, tradisjoner, håndverk og husflid.[]

Cebuanokulturen karakteriseres gjerne som en sammensmeltning av malayiske og hispaniske tradisjoner tilført elementer fra Asia og USA. De fleste cebuanoer er katolikker.

Blant de viktigere fester må den hovedsakelig religiøse festivalen sinulog fremheves. Her har kristne grunntemaer - Santo Niño, Jesusbarnet - tatt farge av innfødte kulturelle elementer. Festen feires den tredje uken i januar.

Språk
-----

Cebuano tales som førstespråk av ca. 25 millioner filippinere og er det største av visayasspråkene.[] De fleste cebuanotalende bor på Cebu, Bohol (der fremhersker varianten boholano), Siquijor, Biliran, vestlige og sørlige Leyte, østlige Negros og det meste av nordlige og sørøstlige Mindanao.

Referanser
----------

1. 1 2  "John Woff, "Cebuano" in Facts About the World's Languages: An Encyclopedia of the World's Major Languages, Past and Present (New York: H. W. Wilson, 2001).
2. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 30. september 2018. Besøkt 15. september 2018.
3. ↑  John Kingsley Pangan, *Church of the Far East* (Makati: St. Pauls), 9.
4. ↑  G. Nye Steiger, H. Otley Beyer, Conrado Benitez, *A History of the Orient*, Oxford: 1929, Ginn and Company, pp. 122-123.
5. ↑  "Pintados." - WikiPilipinas: The Hip 'n Free Philippine Encyclopedia. N.p. n.d. Web. 3 May 2013.
6. ↑  «Ancient Japanese pottery in Boljoon town | Inquirer News». *Inquirer News*. 30. mai 2011. Besøkt 8. februar 2013.
7. ↑  «Countries and their Cultures». *Countries and Their Cultures*. Besøkt 8. februar 2014.
8. ↑  «Culture and Lifestyle». *Cebu Province official website*. Arkivert fra originalen 19. juli 2018. Besøkt 15. september 2018.
9. ↑  «Cebu Philippines Festivals, Fiestas and Cultural Event». *eTravel Pilipinas-Discover the Wonders of Island Paradise*. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 15. september 2018.  «Arkivert kopi». Archived from the original on 11. september 2015. Besøkt 15. september 2018. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |