recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**NTNU Alumni** er et internasjonalt, profesjonelt nettverk for tidligere og nåværende studenter og ansatte ved NTNU. Alumnusnettverk er vanlig i USA og flere land, men er et forholdsvis nytt fenomen i Norge. Målet med slike nettverk er å legge til rette for systematisk kontakt mellom utdanningsinstitusjonen og tidligere studenter, i arbeids- og næringsliv, FoU-institusjoner og samfunnet forøvrig. I flere av de internasjonale rankinglistene er alumnusnettverk en forutsetning.

NTNU Alumni ble etablert i 2003, som det første alumnusnettverket ved et norsk universitet. I sin nåværende form ble det etablert i 2006. Per 2018 har nettverket 38 000 medlemmer i hele verden.

NTNU satser på internasjonalisering, og NTNU Alumni har etablert regionale nettverk med et oppnevnt styre i flere land i Europa, Afrika og Asia. I tillegg er det opprettet nettverksgrupper for NTNU-alumner på LinkedIn.

Det opprettes også under-alumnusnettverk ved flere av NTNUs institutter og ulike foreninger.

Historie
--------

Allerede i 1994 skrev det interne nyhetsbladet for NTH, *Gløs,* at en alumnforening var «på trappene». Til tross for at NTH formelt hadde vært en del av Universitetet i Trondheim siden 1968, var tanken at foreningen skulle «… fungere som kontaktledd mellom NTH og tidligere studenter». Da NTNU ble etablert snaut to år senere, ble organiseringen av universitetet helt forandret, og foreningen ble ikke realisert den gang.

Da NTNU Alumni ble etablert i 2003, var det etter et initiativ fra NTNU-studenter, som hadde dette som tema for en prosjektoppgave. Den offisielle åpningen foregikk under UKA -03.

Den videre utvikling av prosjektet ble lagt til NTNU Informasjonsavdelingen.

NTNUs styre bevilget midler til innkjøp av ny database for NTNU Alumni samt til drift og planlegging for perioden 2006–2010, og NTNU Informasjonsavdelingen satte av inntil ett årsverk til prosjektledelse, fordelt på to personer i 2005. NTNU Alumni i sin nåværende form, som del av virksomheten ved NTNU Kommunikasjonsavdelingen, ble lansert i 2006. Opprinnelig ble det lansert som et nettverk for personer med en grad fra NTNU og NTNUs forløpere, men det ble senere utvidet til også å omfatte tidligere og nåværende studenter og ansatte.

Referanser
----------

1. 1 2  Fra NTNU Alumnis LinkedIn-profil
2. 1 2  Styresak 79/05. Tilgjengelig ved NTNUs Hovedarkiv
3. 1 2  Simeland (18. oktober 2003). «Startskudd for NTNU Alumni». *Adresseavisen*: 8.
4. 1 2  «Internasjonalt samarbeid - Alumni». *www.ntnu.no*. Arkivert fra originalen 22. november 2018. Besøkt 22. november 2018.
5. ↑  «NTNUs internasjonale handlingsplan 2018 – 2021». *www.ntnu.no*. Besøkt 22. november 2018.
6. ↑  «IKM Alumni». *www.ntnu.no*. Arkivert fra originalen 22. november 2018. Besøkt 22. november 2018.
7. ↑  Ressem, Synnøve (1994). «Alumni-forening på trappene». *Gløs*. NTH. Besøkt 22. november 2018.
8. ↑  Informasjonsavdelingen har senere skiftet navn til NTNU Kommunikasjonsavdelingen
9. ↑  «Mindre til NTNU Alumni». *gamle.universitetsavisa.no*. Besøkt 22. november 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
Minnetavle for dronning Dagmar i St. Bendts kirke i Ringsted
*Se Maria Feodorovna, for en senere prinsesse med samme navn*.
**Dronning Dagmar av Danmark** (død 24. mai 1212) – prinsesse Margaretha av Böhmen – ble født i kongsborgen Vysehrad i Praha på slutten 1100-tallet. Nøyaktig når vet man ikke. Denne borgen finnes fortsatt.

Biografi
--------

Dagmar (*Dragomir*) var datter av Premysl Ottokar I, konge av Böhmen, og Edel[*klargjør*] av Meissen. Hun kom til Danmark og ble gift med Valdemar Seier i 1205, og fødte Valdemar den unge i 1209. 

Den hun giftet seg med sa selv at han var «konge av guds nåde», og både over «de danske og de slaver». Det var det han kalte seg, og det var den politiske og religiøse visjon han hadde; et dansk/slavisk storrike. 

Dagmar kom til en meget anerkjent og godt omtalt konge i Europa. Hans far, Valdemar den store og erkebiskop Absalon hadde fått Valdemars far, Knud Lavard opphøyet til helgen, dette var med og understreket hans rolle som *Konge av Guds nåde* og dermed kristendommens store betydning i Danmark.

Dronning Dagmar var en folkekjær dronning, og er i ettertiden blitt en sagnskikkelse som tillegges godhet, en folkevise forteller gjennom mange vers om hennes sykdom og død i barselseng, og slutter med «I Ringsted, der hviler dronning Dagmar». På Riberhus' borgbanker ved Ribe er det oppsatt en minnestatue av henne. 

Om folkevisen, se Dronning Dagmars død.

Litteratur
----------

* Steffen Heiberg (2004). *Danske dronninger i tusind år* **(dansk)**. København: Gyldendal. s. 27. ISBN 87-02029-46-4.
* Bernhard Severin Ingemann (1826). *Valdemar Seier* **(dansk)**. København: Andreas Seidelin.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Dansk biografisk leksikon **·** Dansk kvindebiografisk leksikon **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** NKC
 |
**Polyrytme** er når to eller flere uavhengige rytmer med ulik basisunderdeling og ulikt betoningsmønster blir spilt samtidig. Et eksempel kan være når en spiller tre jevne slag mot fire jevne slag over en like lang tidsperiode, for eksempel et slag eller ei takt. Andre eksempler kan være 3:4, 5:4, 7:4 og så videre.

Polyrytme er mye brukt i afrikansk musikk og i jazz, og hos komponister som for eksempel F. Chopin, P. Glass og Aaron Copland. Det fins også eksempler på bruk av polyrytme innen pop og rock, for eksempel Queen og Frank Zappa. Trommeslagerne Mickey Hart fra Grateful Dead og Bill Bruford fra Yes har vært eksponenter for bruk av polyrytme innen rock.

Eksempler
---------

Det følgende er et eksempel på 2 mot 3 polyrytme hvor hver boks representerer en tidsenhet og tiden går fra venstre til høyre. Hvert slag er angitt med en X.

2 mot 3 polyrytme| 3-slagsrytme | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   | X |   |
| 2-slagsrytme | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   |

Følgende er et eksempel på 3 mot 4 polyrytme:

3 mot 4 polyrytme| 4-slagsrytme | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   | X |   |   |
| 3-slagsrytme | X |   |   |   | X |   |   |   | X |   |   |   | X |   |   |   | X |   |   |   | X |   |   |   |

Referanser
----------

1. ↑  *New Harvard Dictionary of Music* (1986), Cambridge, MA: Harvard University Press, s. 646.
2. ↑  eSkills (23. april 2010): «Polyrytmikk forklart», *Gitarnorge.no*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN
 |
**Pingyin** (kinesisk: 平阴县; pinyin: *Píngyīn Xiàn*) er et fylke i provinsen Shandong i Folkerepublikken Kina. Det ligger i den subprovinsielle by Jinan.

Befolkningen var på 359 808 innbyggere i 1999.

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 105 løper gjennom fylket. Denne viktige trafikkåren begynner i Beijing, løper sørover og ender ved kysten i Zhuhai i provinsen Guangdong. Den går innom større byer som Tianjin, Dezhou, Jining, Shangqiu, Jiujiang, Nanchang og Guangzhou.

Kinas riksvei 220 løper gjennom området. Den går fra Binzhou i Shandong til Zhengzhou i Henan.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Pingyin County – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
**Skjønnsretten** var en særdomstol som etter plan- og bygningsloven av 1985, § 60 kunne opprettes særskilt i det enkelte tilfelle av Kommunaldepartementet etter søknad fra en kommune for å avgi skjønn etter loven. 

Domstolen skulle ha fem medlemmer – formannen med varamann utnevnes av departementet, mens de resterende fire medlemmene utnevnes av tingretten. Formannen og hans varamann må oppfylle de alminnelige krav som gjelder for dommere. I spesielle tilfeller kan departementet bestemme at flere kommuner skal ha en felles skjønnsrett. De nærmere regler for skjønnsrettens behandling av saken finnes i skjønnsprosessloven av 1. juni 1917. Skjønnsretten som særdomstol ble opphevet fra 1. januar 2009 med ny plan- og bygningslov. På opphevelsestidspunktet var det kun tre kommuner som hadde særskilte skjønnsretter - Stavanger, Bergen, og Trondheim. 

Skjønnsprosessloven er generell, og gjelder således også andre former for skjønn hjemlet i andre lover. I andre tilfeller behandles saken i en særlig prosessform, men av de alminnelige domstoler, og retten benevnes således ikke som skjønnsrett. Det er angitt to typer skjønn; Det ene er lensmannskjønn med lensmann og to lekmenn, det andre er rettslig skjønn med dommer og fire lekmenn.

Litteratur
----------

* Nils Erik Lie *Skjønnsprosessloven - kommentarutgave* Universitetsforlaget 2017 ISBN 9788215026855
* Ot.prp.nr. 45 (2007-2008) s. 285-286.

Eksterne lenker
---------------

* Plan- og bygningsloven kap. X. (Skjønnsmyndighet)
* Skjønnsprosessloven

| * v
* d
* r
Norges domstoler |
| --- |
| 
* Høyesterett
* Lagmannsrett
* Tingrett

 |
| Borgarting lagmannsrett | 
* Tingretter: Oslo
* Buskerud
* Ringerike, Asker og Bærum

 | Riksvåpenet |
| Eidsivating lagmannsrett | 
* Tingretter: Romerike og Glåmdal
* Vestre Innlandet
* Østre Innlandet
* Follo og Nordre Østfold
* Søndre Østfold

 |
| Agder lagmannsrett | 
* Tingretter: Agder
* Telemark
* Vestfold

 |
| Gulating lagmannsrett | 
* Tingretter: Hordaland
* Haugaland og Sunnhordland
* Sogn og Fjordane
* Sør-Rogaland

 |
| Frostating lagmannsrett | 
* Tingretter: Møre og Romsdal
* Trøndelag

 |
| Hålogaland lagmannsrett | 
* Tingretter: Helgeland
* Indre og Østre Finnmark
* Midtre Hålogaland
* Nord-Troms og Senja
* Salten og Lofoten
* Vestre Finnmark

 |
| Særdomstoler og andre organer | 
* Høyesteretts ankeutvalg
* Arbeidsretten
* Utmarksdomstolen for Finnmark
* jordskifterettene
* forliksrådene
* skjønnsretten
* riksrett

 |
| 
* *Administrasjon:* Domstoladministrasjonen
* Innstillingsrådet for dommere
* Tilsynsutvalget for dommere — *Lovgivning:* domstolloven

 |
**Dagmar Hagelin** (født 29. september 1959 i Buenos Aires i Argentina, trolig død i 1977) var en argentinsk kvinne med svensk bakgrunn. Under det argentinske militærdiktaturets *guerra sucia* («Den skitne krigen») mot politiske motstandere, ble Hagelin ett av mange uskyldige ofre da hun 27. januar 1977 ble kidnappet i Buenos Aires av argentinske sikkerhetsstyrker og trolig drept. Hennes far, Ragnar Hagelin (1933−2016), arbeidet resten av sitt liv for at de skyldige skulle stilles for retten. Sammen med Svante Grände er hun en av to svenske statsborgere som fremdeles er savnet i Argentina.

Mannen som ble utpekt som skyldig i Hagelins død er marineoffiseren Alfredo Astiz som i 1990 i Frankrike ble dømt in absentia for drapet på to franske nonner. I 2011 ble Astiz stilt for retten i Buenos Aires og i oktober samme år dømt til fengsel på livstid for kidnappninger av og mord på fem personer.

Referanser
----------

1. ↑  Livstid för Hagelins förmodade bödel, Dagens Nyheter

Eksterne lenker
---------------

* P3 Dokumentar

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Polysomnografi**, ofte forkortet til PSG, er en klinisk nevrofysiologisk metode for undersøkelse av søvn og forandringene som skjer under søvn. Undersøkelsen er gjort i de timene pasienten/forsøkspersonen vanligvis sover, om natten for de fleste. Andre tidspunkt kan være aktuelle for mennesker med døgnrytmeforstyrrelser og de som arbeider skift. 

Gjennom elektroder som festes til hodet registreres kontinuerlig kroppsfunksjoner som hjerne (EEG) og øyebevegelser (EOG). Muskeltonus, hjerterytmen (ECG eller EKG) og pustefunksjon registreres også. 

Disse data lagres og kan siden anvendes for objektivt å bedømme forekomsten av søvn og søvnstadiene.

Tolkning og presentasjon av resultatet
--------------------------------------

Registreringen deles inn i seksjoner på vanligvis 20 eller 30 sekund. Deretter presenteres resultatet ofte som et såkalt hypnogram/dormogram:

Hypnogram. Vannrett: klokkeslett. Linjens loddrette posisjon indikerer hvor dyp søvnen er. Rød linjefarge indikerar REM-søvn.

Indikasjoner og anvendelsesområde
---------------------------------

Polysomnografi utføres dels innen forskning og dels som en del av søvnmedisinske utredninger av pasienter med søvnforstyrrelser. Den brukes til utredning av parasomnier og hypersomnier samt søvnapné.

Spesialistutdannelse for leger
------------------------------

I Norge er polysomnografi en del av den obligatoriske spesialistutdannelsen i klinisk nevrofysiologi, og er ikke obligatorisk i andre medisinske spesialiteter.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
Skjøtekabel med europlugg
En **skjøtekabel** eller **skjøteledning** er en lang av fleksibel elektrisk strømkabel med stikkontakt (hun) i den ene enden og støpsel (han) i den andre enden. De brukes når en stikkontakt er for langt borte fra det elektriske utstyret som skal brukes. Skjøtekabel kan typisk fås med kabellengder mellom 2 og 30 meter.

Farer
-----

Jordet skjøtekabel med 3 stikkontakter
Feil bruk av skjøtekabel har ført til mange husbranner.

### Varmgang ved kveiling

Kabeltrommel
Kveiling av lange skjøtekabler kombinert med høy strømbelastning kan føre til en spoleeffekt og overopphetning av kabelen, hvilket kan smelte isolasjonen. Dette kan skje fort ved bruk av utstyr med høy effekt, og kabelen kan bli så myk at det er fare for elektrisk støt eller brannskader ved berøring. Årsaken til varmgangen er ohmsk tap i kabelen, og siden en kveil består av ledere som ligger tett sammen vil ikke varmen slippe bort. Av denne årsaken bør kabeltromler rulles helt ut før de brukes. Eksempelvis kan en vilkårlig kabeltrommel tåle et strømforbruk på 16 A i utrullet tilstand og 5 A i innrullet tilstand.[] Et annet eksempel kan være en trommel med maks effektforbruk 2000 W utrullet og maks 1000 W sammenrullet.

Noen nyere skjøtekabler har termisk sikring som skal kutte strømmen ved varmgang.

### Godkjent effekt

Selv om en skjøtekabelen rulles ut kan for høy belastning i forhold til kabelens tverrsnitt føre til at ledningen smelter. Brukere må derfor sikre seg om at skjøtekabelen er godkjent for den effekten som skal trekkes. Man må derfor sjekke spesifikasjonene til skjøtekabelen før man bruker den til effektkrevende aktiviteter som kjøring av vaskemaskin eller lading av elbil.

### Skader på kabelen

Grunnet naturlige tendensen til at skjøtekabler blir utsatt for tung bruk kan strømførende metalldeler bli eksponerte og utgjøre en berøringsfare for elektrisk støt. Dette kan for eksempel skjer dersom deler på skjøtekabelen faller i bakken, blir tråkket på, klemstret i dører eller overkjørt.

Signalkabler
------------

En skjøtekabel til USB som er kveilet.
Det finnes også skjøtekabler for signalkabler, eksempelvis for USB-kabler.

Se også
-------

* Grenuttak
* Kabel
* Støpsel
* Stikkontakt

Referanser
----------

1. ↑  «Bruk skjøteledning forsiktig». *Huseierne* **(norsk)**. Besøkt 6. august 2021.
2. ↑  «Skjøteledninger». *Elsikkerhetsportalen*. Arkivert fra originalen 6. august 2021. Besøkt 6. august 2021.
3. ↑  Berg, Alexander (2. november 2011). «Dette kunne vært skjøteledningen din». *dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 6. august 2021.
4. ↑  «Riktig bruk av skjøteledning | Sikkerhverdag». *www.sikkerhverdag.no*. Besøkt 6. august 2021.
5. ↑  Alexander Berg. «Denne skjøteledningen kunne vært din». *www.klikk.no* **(norsk)**. Besøkt 6. august 2021.
6. ↑  Hofstad, Ida Nordfjell (11. februar 2020). «Riktig bruk av skjøteledning». *Elsjekk AS*. Besøkt 6. august 2021.
Melkerampe på Maihaugen, Lillehammer. Fra nydyrkingsbruket Åseng
Melkerampe ved Lands Museum på Dokka.   John Erling Blad (2008)
**Melkerampe** var en oppbevaringsplass for melk og gårdsprodukter i påvente av avhenting langs veiene i Bygde-Norge. De fantes tidligere i stort antall, men økte krav til håndteringen av melkeprodukter har gjort at melk i dag blir hentet i egne tankvogner med kjøleaggregat.

Høyde på rampene og avstanden fra veien var gjerne slik at de tunge mel[kespannene kunne lempes rett inn på planet på en lastebil. Det var viktig at høyden var slik at en unngikk å måtte løfte spannene, og slik at en enkelt kunne svinge de inn på planet.

Rampene var tidligere et utpreget samlingspunkt hvor gårdsarbeidere møttes og utvekslet nyheter. Det var også et vanlig samlingspunkt for de som skulle skaffe seg skyss med bil og lastebil, da *melkeruta* ofte innbefattet å ta med reisende. På strekninger det melkeruta gikk etter skolebussen, ble elever som kom for sent til skolebussen brukt til å lempe melkespann fra melkerampa inn på lasteplanet. Et bein som eleven sparket ut av åpningen på lasteplanet var stopptegn til sjåføren.[]

Hovedårsaken til at melkerampene forsvant, i tillegg til at behovet ble borte, var at de var svært utsatt for påkjørsel av brøytebiler i tillegg til at de var generelt utsatt for snøen idet disse kjørte forbi på kloss hold. Flere av melkerampene som har overlevd er nå blitt fredet som kulturminner.

Se også
-------

* Spannbår

Eksterne lenker
---------------

* (en) Milk churn stands – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Blilyst: Ta melkerampa tilbake[*død lenke*] (*Sør-Trøndelag fylkeskommune*)
* Adressa: Melkerampe-jakt i Lykkeland Arkivert 15. januar 2006 hos Wayback Machine.
**Salomon Toraldson** var biskop i Oslo fra 1322 og frem til han døde i 1351. Han var dessuten riksråd i en periode på nesten 30 år under kongene Magnus VII Eriksson og Håkon VI Magnusson.

Han ble i et diplom fra 1319 og et fra 1320 nevnt som korsbroder i Nidaros, og han skal ha vært prest i Stavanger og Slidre. 

Salomon ble den siste biskopen i Oslo som ble valgt regulært av domkapittelet. Etter ham ble det paven som innsatte biskoper, selv om domkapittelet fortsatte å velge dem og deretter be om godkjenning av sitt valg. Med etterfølgeren Gyrd Aslason ble det problemer rundt valget; han ble flyttet til Stavanger bispedømme etter kort tid, mens Sigfrid ble hentet fra Stavanger til Oslo etter pavens ordre.

Salomon var den eneste biskopen i Norge som overlevde svartedauen i 1349.

Referanser
----------

1. ↑  DN XXI, 21
2. ↑  DN VII, nr. 92

Kilder
------

* Katolske biskoper i Norge før reformasjonen på Den katolske kirkes hjemmeside
* Berggrav, Eivind: «Oslos bisperekke» i *Oslo bispedømme 900 år*, Universitetsforlaget 1974

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Catholic-Hierarchy
 |
**Vegard Bruun Bratholm Wyller** (født 10. januar 1972 i Oslo) er en norsk lege og lærebokforfatter. 

Han tok sin doktorgrad ved Universitetet i Oslo i 2007 med en studie av kronisk utmattelsessyndrom/ME hos ungdom.

Wyller har skrevet bokserien *«Det friske og Det syke mennesket I-VI : cellebiologi, anatomi og fysiologi : mikrobiologi, patofysiologi, farmakologi, klinisk medisin»*, en serie med tolv lærebøker som dekker pensumkravene på sykepleierstudet. Bøkene dekker temaene anatomi, fysiologi, biokjemi, ernæring, mikrobiologi og infeksjonssykdommer, generell patologi, klinisk medisin (sykdomslære) og farmasi.

Han er sønn av Thomas Christian Wyller og bror til Torgeir Bruun Wyller og Trygve Wyller.

Referanser
----------

1. ↑  Prøveforelesning: Betydningen av stressfaktorer og psykiatrisk komorbiditet ved kronisk utmattelsessyndrom hos ungdom[*død lenke*]
2. ↑  Yngve Vogt (2006). «Skrev medisinsk oppslagsverk på fritiden» **(norsk)**. UIO. Besøkt 09.07.2011. [*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** ORCID
 |
**Obligato** (også *obbligato*, it.: «fastlagt», «obligatorisk») er et musikkbegrep som betegner at en instrumental- eller vokalstemme er fullt utskrevet og skal spilles slik det står. Motsetningen er *ad libitum*.

Røttene ligger i barokkmusikken: den gang var det vanlige å angi såkalte continuo-stemmer i kortform slik at musikeren utformet stemmen med en viss grad av frihet. Andre stemmer, for eksempel sangmelodier og solostemmer i konserter, var fullt utskrevet, de var altså *obligate*. Dette er til en viss grad analogt med sanger som angis med moderne akkordbesifring: sangeren forventes å følge den «obligate» melodistemmen, mens akkompagnementet kan utformes «ad libitum».

Fra 1800-tallet ble det vanlig å skrive ut alle stemmene – dermed besto så å si all musikk av obligate stemmer og behovet for begrepet ble mindre. I dag brukes *obligato* stort sett bare når musikk fra tidligere tider omtales. 

Musikkavhandlinger fra 1500- og 1600-tallet bruker *obligato* om ostinate generalbasstemmer.

Eksterne lenker
---------------

* Handwörterbuch der musikalischen Terminologie (PDF-fil; 25 kB)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Herluf Kløvstad** (født 2. april 1868 i Kristiania, død 28. desember 1900 i Vardø) var en norsk lege. Han var ekspedisjonslege på Southern Cross-ekspedisjonen, den første overvintringsekspedisjonen til det antarktiske kontinent. Hans forrige stilling hadde vært ved et sinnssykeasyl i Bergen.

Kløvstad er i kildene beskrevet som en politisk og ideologisk bevisst person som så både den nasjonale og vitenskapelige viktigheten av å utforske det ukjente kontinentet i sør.

Etter Southern Cross-ekspedisjonen reiste Kløvstad til Vardø som lege. Det herjet tyfoidfeber, og på et legebesøk ble han smittet av epidemien. Han ble innlagt på Vardø sykehus, men døde etter kort tid. Han er gravlagt i Oslo.

Referanser
----------

1. ↑  Borchgrevink, s. 13–19
2. ↑  Vogt, s. 42
3. ↑  Vogt, s. 213

Litteratur
----------

* Borchgrevink, Carsten (1901). *First on the Antarctic Continent*. George Newnes Ltd.
* Vogt, David (2008). *Vår glemte polarhelt - Carsten Borchgrevink og Southern Cross-ekspedisjonen 1898–1900*. Oslo: Aschehoug. ISBN 978-82-03-29138-8.
**Sultan-sumpene** (tyrkisk *Sultansazlığı Millî Parkı*) er en nasjonalpark i provinsen Kayseri i Tyrkia.

Den er et betydningsfullt våtmarksområde med saltsjøen Yay Gölü, næringsrike ferskvannssumper med takrør, dunkjevle, siv og starr, og saltstepper med *Salicornia*.

Viktige hekkefugler er dvergskarv, topphegre, bronseibis, skjestork, snadderand, marmorand, rødhodeand, hvitøyeand, hvithodeand, trane, avosett, brakksvale, hvitbrystlo, ørkenlo, sporevipe, sandterne, dvergterne og hvitkinnsvartterne. Rustand er vanlig om sommeren, og om høsten kan en se store flokker med rosenflamingo, trane og avosett.

Kilder
------

* «Important Bird and Biodiversity Areas (IBAs): Sultan Marsh». BirdLife International. Besøkt 21. mars 2022.
* «Sultan Marshes». Ramsar Sites Information Service. Besøkt 21. mars 2022.
* Nilgül Karadeniz (2000). «Sultansazlığı, Ramsar site in Turkey» (PDF). *Humedales Mediterráneos*. 1: 107–114. ISSN 1137-7755.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Sultan Sazlığı National Park – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Ramsar
 |
**Oboi** (kinesisk 鰲拜, pinyin: *Áobài*; født ca. 1610, død 1669) var en mektig, mandsjuisk bannermann av klanen Gūwalgiya og stridsmann som senere ble en av fire regenter og keiserverger i Kangxi-keiserens første regjeringsår. 

Obois betrodde stilling skyldes ikke minst at han en gang hadde reddet Shunzhi-keiserens liv i kamp. Oboi utmerket seg under mandsjuenes kamper mot Ming-dynastiets styrker, og ble gitt tittelen «batoru» (helt). Shunzhi-keiseren utnevnte ham til minister. 

Etter Shunzhis død ble han sammen med Sonin, Ebilun og Suksaha utnevnt til seniorministre for Qing-dynastiet med den oppgave å assistere i det daglige styre av Kina inntil den unge keiseren, Hiowan Yei (Kangxi-keiseren) fylte 16 år. De fire regentene og vergene ble imidlertid snart uenige og begynte å kjempe om makten. Da seniorregenten Sonin døde i 1667, var Oboi blitt så mektig at han klarte å få den unge keiseren til å la Suksaha og hans familie henrette. Oboi hadde full kontroll over Ebilin og klarte til slutt å etablere seg som diktator.

Kangxi-keiseren grep selv makten tidligere enn forventet, da han ennå bare var 14 år. Keiseren arresterte brått Oboi og fant ham skyldig i 30 forbrytelser. Han ble dømt til døden, men straffen ble omgjort til livsvarig fengsel på grunn av hans tidligere stordåder. Han døde i fengsel i 1669. 

Oboi ble posthumt rehabilitert, Kangxi-keiseren tilgav ham hans forbrytelser i 1713. Yongzheng-keiseren gav ham tittelen førsterangs hertug og den posthume tittel *Chaowu* (超武 «overordentlig stridsmann»), men Qianlong-keiseren degraderte ham til førsterangs baron etter å ha revurdert hans handlinger.

Referanser
----------

1. ↑   China Biographical Database[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* A.W. Hummel, red.: *Eminent Chinese of the Ch'ing period (1644-1912)*. Washington, 1943-1944. Libris 8109911
* Robert B. Oxnam: *Ruling from horseback: Manchu politics in the Oboi regency 1661-1669*. Chicago, 1975. ISBN 0-226-64244-5
**Herlighet** kommer av herlig. Herlig kommer fra nyhøytisk *herrlich* som kommer fra oldhøytisk *herlich* som betyr fornem, utmerket, prektig. Dette er knyttet til oldhøytysk *her* som betyr fornem, herlig. Ordet herre og herskap er avledet fra dette.

Herlighet brukes i tre betydninger:

1. Brukes om berømmelighet, navnkundighet, særlig i bibelen og andre religiøse tekster om gudommelig opphøyethet eller ypperlighet, fullkommenhet, gjevhet. Bruk i omtale av og tiltale til meget fornem person er foreldet.
2. Brukes om noe som er herlig om noe overveldende vakkert, praktfullt, rikt eller noe som er særlig verdifullt, vakkert, en utsøkt eiendel.
3. I rettsvitenskap og litteratur brukes det om en utnyttbar verdi eller en inntektskilde som tilligger en eiendom.

I jussen betyr herlighet: *«Herlighet, i eldre dansk-norsk rettsspråk særlige rettigheter som tilligger en fast eiendom på landet over fremmed eiendom eller sameiestrekninger, f.eks. hogstrett, fiskerett, beiterett, allmenningsrett el.l. I eldre skjøter sies det ofte at gården overdras med «herlighet og rettigheter», men dette tillegg er ikke rettslig nødvendig. Det tilsvarende uttrykk på nynorsk er «lut og lunnende» eller «lunnar».»*.

På tysk brukes herrlichkeit svært likt norsk, men den juridiske betydningen ser ut til å ha gått ut av språket. På engelsk brukes herlighet for det første om *glory, magnificence, splendor*. For eksempel betyr å leve i herlighet og glede: *to live in style*, *live happily*. Salomo i all sin herlighet betyr: *Solomon in all his glory*, Hele herligheten er ironisk og betyr: *the whole lot, the whole kit and caboodle*. For det andre oversettes herlighet juridisk med: *manorial right; natural resource; posession, treasure.*

Det tysk-romerske riket
-----------------------

I Det tysk-romerske rike ble territorier av lavadelige herskere betegnet som herligheter (tysk *Herrlichkeit* eller *Herrschaft*). Herskeren over en herlighet kunne altså være en herre, en ritter eller en friherre. Dermed tilsvarte herligheter omtrent det som i andre land ble betegnet som baronier.

Referanser
----------

1. ↑  Hjalmar Falk og Alf Torp: Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog. 1903-1906. Gjenopptrykt av Bjørn Ringstrøms antikvariat i 1991. ISBN 82-90520-16-16.
2. ↑  Norsk Riksmålsordbok Bind I Annet halvbind, Aschehoug 1937. ISBN 82-573j-0564-2
3. ↑  sitert fra: herlighet. () I Store norske leksikon. Hentet fra:
4. ↑  Das DWDS-Wörterbuch
5. ↑  Einar Haugen: Norsk engelsk ordbok/Norwegian English Dictionary. Universitetsforlaget og University of Wisconsin Press 1965. ISBN 82 00 4735 0

Kilder
------

* Hjalmar Falk og Alf Torp: Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog. 1903-1906. Gjenopptrykt av Bjørn Ringstrøms antikvariat i 1991. ISBN 82-90520-16-16.
* Norsk Riksmålsordbok Bind I Annet halvbind, Aschehoug 1937. ISBN 82-573j-0564-2.
* Bokmålsordboka på nett
* Digitales Wörterbuch der Deutschen Sprache
* Einar Haugen: Norsk engelsk ordbok/Norwegian English Dictionary. Universitetsforlaget og University of Wisconsin Press 1965. ISBN 82 00 4735 0.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Gravstein og bauta over Salomon Nielsen og kona Judith Elise på Lakselv gamle kirkegård
**Salomon Nielsen** (født 1858, død 1916) var ordfører i Kistrand (nå Porsanger) kommune i Finnmark fra 1902 til 1904.

Liv og virke
------------

Nielsen ble født på Skjervøy i Troms. Han var giftet seg med Judith Elise Nielsen, f. Mortensdatter, fra Talvik utenfor Alta. Sammen hadde de ti barn. De bodde på Olderøen i Lakselva. Nielsen arbeidet som lærer i Kistrand kommune, i dag Porsanger kommune. I tillegg til lærergjerningen var han også kirkesanger. Nielsen var svært musikalsk og spilte også flere instrumenter.

Lærer og poståpner
------------------

Nielsen begynte å arbeide som lærer i Kistrand i 1883. Han hadde ansvaret for undervisningen i Lakselv, Børselv, Revfossnes, Brennelv og senere Skoganvarre. Salomon underviste på skolen og bestyrte poståpneriet sammen med sin kone fra 1893 til 1916.

Bibeloversetter
---------------

Salomon Nielsen var medvirkende i den samiske oversettelsen av Bibelen, utgitt i 1895.

Referanser
----------

1. ↑  *Bygdebok for Porsanger*, side 264
2. ↑  *Bygdebok for Porsanger*, side 187
3. ↑  *Bygdebok for Porsanger*, side 287
4. ↑  *Bygdebok for Porsanger*, side 232
5. ↑  *Bygdebok for Porsanger*, side 279
6. ↑

Litteratur
----------

* Einar Richter Hanssen, *Porsanger bygdebok 1 : Fra eldre steinalder til 1910*, Porsanger, Kommunen, 1986-1994

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Päivi Laaksos kunstinstallasjon «Fredsskipene» består av fire gamle båter.
**Objet trouvé** er et fransk uttrykk for *funnet gjenstand* i en kunstnerisk kontekst. På engelsk kalt for *Found Object* og *Readymade*. Begrepet betegner masseproduserte, hverdagslige gjenstander, som normalt *ikke* har en kunstnerisk hensikt, blir plassert inn i en bevisst kunstnerisk sammenheng, og sådan endrer dens opprinnelige betydning.

Også naturen selv kan bidra med funn som ikke behøver annet enn et oppheng
Slike objekter kan monteres uten å bli bearbeidet, men av en kunstner, på en måte og i en sammenheng som gjør dette til et kunstnerisk uttrykk. Gjenstandene kan omfatte alt fra hverdagsgjenstander til funn i naturen, og har det felles at de opprinnelig eksisterte av en annen grunn enn å bli kunst. Disse objektene kan karakteriseres som noe som ikke handler om smak eller estetikk, men som *blir til kunst* i det øyeblikk det velges ut av kunstneren. Bruken av *objet trouvé* som meningsbærende objekter skal engasjere tanken før øyet, og få betrakteren til å delta og reflektere.

Monterte ansamlinger av objekter kalles assemblage (om tredimensjonale montasjer) eller collage (collagen er tilnærmet to-dimensjonal, gjerne også mere bearbeidet enn assemblagen).

Objet trouvé som kunstnerisk uttrykksform er fortsatt i bruk, men ofte ved at noe ved objektet endres eller bearbeides slik at det ikke fremstår i ren form.

Historie
--------

Begrepet «objet trouvé» dukket opp i forbindelse med arbeidene til den fransk-amerikanske kunstneren Marcel Duchamp, som først benyttet seg av denne metoden å produsere kunst på. Duchamp benyttet både begrepet «readymade» og «assisted readymade» (et bearbeidet objekt, eller en sammensetning av flere objekter) i omtalen av egne verker. Det første kjente objekt var Duchamps *Sykkelhjul* fra 1913: et sykkelhjul montert på en krakk. Duchamps kanskje mest kjente arbeid, ble vist på Armory Show i 1917. Under signaturen «R. Mutt» presenterte han et pissoar opp-ned på en sokkel, med tittelen «Fontene». Han fulgte opp året etter med et tørkestativ for vinflasker – også opp-ned.

Duchamps objekter revolusjonerte både måten kunst blir produsert på, og selve betydningen av begrepet «kunst». I dag er det nærmest utenkelig å besøke en utstilling av samtidig kunst noe sted i verden, uten å bli konfrontert med et readymade eller objet trouvéi en eller annen sammenheng. Andy Warhol og Jeff Koons er kjente kunstnere som har benyttet seg av dette konseptet, med klar referanse til Marcel Duchamp.

Referanser
----------

1. ↑  R. Broby-Johansen *Kunstordbok* Tiden forlag 1965

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Uppslagsverket Finland **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN
 |
**Herleik Kristiansen** (født 21. oktober 1947 på Alsøy, død 16. februar 2023 i Harstad) var en norsk billedkunstner som i over 40 år arbeidet med ulike former for visuell kunst. 

Kristiansen var profesjonell kunstner med medlemskap i både Norske Billedkunstnere og Nord-Norske Bildende Kunstnere. Som billedkunstner var han selvlært og arbeidet i forskjellige materialer, blant annet keramikk og linoleumssnitt.

Offentlige innkjøp
------------------

Herleik Kristiansen er innkjøpt av flere offentlige institusjoner som Riksgalleriet, Nordnorsk Kunstmuseum, Norges arktiske universitet, Norsk Hydro, Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum, Norsk kulturråd, Ibestad kommune.

I 2021 ble hans bilde «Engleflokk» fra 1996 forstørret og lyssatt ved Havnebygget i Harstad.[]

Utstillinger
------------

Kristiansen har deltatt på kollektivutstillinger, som Den Nordnorske Kunstutstilling - Nordnorsken (1973-1974), utstilling ved The Metropolitan Museum of Art, New York, Odd Fellows Palæ København, Storsentret, Kgs. Lyngby, Danmark, Trastad samlinger, Sør- Troms museum, Nordiske vandreutstillingen «Nordic Outsider Craft», Galleri Nord-Norge, Harstad 2019, «Human Touch» i Kunstneres Hus i Oslo og under Norske Grafikeres hundre­års­jubileums­utstillinger i 2019 ble han viet en særlig plass hos Nordnorsk Kunstmuseum.

Formidling
----------

I 2006 kom filmen *Herleik- Fri som fuglen*. Filmen er et portrett av kunstneren, men retter også kritiske spørsmål om vilkårene for hans virke som kunstner. Herleik Kristiansen er portrettert i boka *Outsideren Herleik Kristiansens kunst*, skrevet av Gunnar Danbolt.

Referanser
----------

1. ↑   nkl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.nordlys.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Aaserud, Anne (20. februar 2017). «Herleik Kristiansen». *Norsk kunstnerleksikon* **(norsk)**. Besøkt 17. februar 2023.
4. ↑  Olsen, Lars Richard (16. februar 2023). «Herleik Kristiansen er død: – En stor kunstner». *Nordlys* **(norsk)**. Besøkt 17. februar 2023.
5. ↑  «Søk: owner?:"NNKM" text:"herleik","kristiansen"». *digitaltmuseum.org*. Besøkt 17. februar 2023.
6. ↑  «Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum». *digitaltmuseum.org*. Besøkt 17. februar 2023.
7. ↑  Aaserud, Anne (20. februar 2017). «Herleik Kristiansen». *Norsk kunstnerleksikon* **(norsk)**. Besøkt 17. februar 2023.
8. ↑  «Grafikk i Norge – en del av Norske Grafikeres 100-årsjubileum i 2019». *Norske Grafikere*. Besøkt 17. februar 2023.

Kilder
------

* Federhofer, M.T & Høvik, I. (2019). Outsider Art? Herleik Kristiansens kunstneriske prosesser. Kunst og Kultur 04 /2019 (Volum 102),
* Norsk kunstnerleksikon:
* Sør-Troms museum,

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** KulturNav
 |
***Kjent og kjært*** er det syvende albumet til De Syngende Husmødre, og det siste albumet som ble utgitt på Arne Bendiksen A/S. 

De fem syngende husmødre var nå blitt til fire, i og med at Paula Bysveen hadde sluttet. Etter denne platen tok de en pause på 6 år, før de i 1990 kom på banen igjen med platen *Hvite roser fra Athen*, da som trio. Men på *Kjent og kjært* er viseutvalget velkjent: Norske slagere som «Den gamle syrin», «Ungdomsminner» og slageren «Lille Laila» som popgruppen Doodle Bugs hadde landeplage med i 1969. På baksiden av coveret trykket plateselskapet en fullstendig oversikt over alle De Syngende Husmødres plater, med tilhørende viser. Det forteller også at Husmødrene har solgt 250 000 plater, eller som Arne Bendiksen A/S uttrykker det på coveret: «Husmødrene har solgt mer enn 1/4 millioner plater!!!!»

Sporliste
---------

1. «Lille Laila» (Åge Heltzen)
2. «Den gamle syrin» (Herman Hermani)
3. «Den gamle gitar» (Ukjent)
4. «Ned i dalen» (Svendsen)
5. «Ungdomsminner» (Einar Galaaen)
6. «Aftensolen» (Anders Saus)
7. «Ulykken i Loen» (Herman Hermani)
8. «Det er så skjønt» (Ukjent/R. Mikkelsen))
9. «Hvite syrener» (Møhrens/R. Mikkelsen)
10. «En liten gylden ring» (Carlsen/Svendsen)
11. «Sov min prinsesse, sov inn» (Ukjent)

Andre medvirkende
-----------------

* Arrangementer og produsent: Arne Bendiksen

Utgivelser
----------

* 1984 Arne Bendiksen A/S AB 2003
* 2008 mp3 Arne Bendiksen Records AB 2003

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kjent og kjært på Discogs
Grafen til funksjonen *z = x*2 − *y*2 har et sadelpunkt i (0,0) (rødt). Det er et minimumspunkt om vi beveger oss gjennom det langs *x*-aksen og et maksimumspunkt langs *y*-aksen.
Et **sadelpunkt,** også kalt et **terrassepunkt,** er innenfor matematikken et punkt på grafen til en funksjon hvor den er stasjonær. Det vil si at de førstederiverte av funksjonen er null. Navnet kommer fra det tilfellet at funksjonen har to variable slik at grafen er en flate. I sadelpunktet vil denne da øke i en retning og avta i en annen slik at den får en sadellignende form som vist på bildet. 

Om det stasjonære punktet er et relativt maksimum, minimum eller sadelpunkt kan undersøkes ved funksjonens andrederiverte i det aktuelle punktet. 
For en funksjon *f* (*x,y*), kan man derivere to ganger med hensyn på *x* for å finne den dobbeltderiverte *fxx* og likeså med hensyn på *y* som gir *fyy*. Derivasjon en gang med hensyn på *x* og en gang med hensyn på *y* gir den dobbeltderiverte *fxy*. 

Hvis nå «diskriminanten» *D = fxx⋅fyy - fxy2*  er negativ i et punkt, er det et sadelpunkt når *fxx* og *fyy* har motsatt fortegn. I motsatt fall når diskriminanten er positiv, må begge deriverte *fxx*  og *fyy*  ha samme fortegn. Dersom da *fxx* er positiv, vil punktet være et lokalt minimum. Hvis ikke, er det et lokalt maksimum.

Referanser
----------

1. ↑   M.L. Boas, *Mathematical Methods in the Physical Sciences*, John Wiley & Sons, New York (1983). ISBN 0-471-04409-1.

Eksterne lenker
---------------

* Paul's Online Math Notes, *Relative Minimums and Maximums*.
Norsk kjennemerke
Svensk kjennemerke
Et **kjennemerke for motorkjøretøy**, eller **bilskilt**, er en plate med en kombinasjon av sifre og eventuelt bokstaver som tjener til identifikasjon av et kjøretøy. Kjennetegnet viser kjøretøyets registreringsnummer og er som laget av metall eller plast. Tegnene kan være preget, malt, klebet eller heftet på merket. For noen kjøretøyer, som bil, er det etter FN-konvensjonen om veitrafikk krav om kjennemerker både foran og bak på kjøretøyet.

De fleste land har et system for kjennemerker som dekker hele landet eventuelt med mulighet til å stedfeste kjøretøyet til en bestemt del av landet.[] Noen land, blant annet USA, Canada og Australia, har ikke et felles nasjonalt system. Der har den enkelte delstat eller provins sitt eget system.[]

Svalbard kjennemerke. Kjøretøy på Svalbard bruker anleggsskilt fordi alle veiene der er privateide.
Tysk kjennemerke
Fransk kjennemerke
Egyptisk kjennemerke
Russisk kjennemerke
Europa
I Europa er kjennemerkene som regel avlange med alle tegn på én linje med dimensjoner som ikke overstiger 52 x 12 cm. I de fleste europeiske land er det likevel mulighet for å fordele tegnene på to linjer. I de fleste land i Nord- og Sør-Amerika anvendes kjennemerker med størrelsen 30 x 15 cm med tegnene på én rekke og statsnavn, delstatsnavn, årstall eller annet med små tegn over og/eller under registreringsnummeret. Motorsykler har de fleste steder kjennemerker som er mindre enn dette. I Europa har motorsykler normalt ikke kjennemerker som er større enn 28 x 21 cm.

I en del land settes kontrollmerker, også kalt oblater, på kjennetegnene for å vise at det er betalt årsavgift eller tilsvarende. I mange land, særlig i Europa, er kjennetegnene utstyrt med nasjonalitetsmerke som inkluderer enten nasjonalflagget eller EU-flagget for medlemsland i EU.

Referanser
----------

1. ↑  «CONVENTION ON ROAD TRAFFIC - done at Vienna on 8 November 1968» (PDF).

Se også
-------

* Liste over nasjonale kjennetegn på kjøretøy
* Kjennemerke for motorkjøretøy i Europa
* Kjennemerke for motorkjøretøy i Norge
* Personlig bilskilt

Eksterne lenker
---------------

* (en) License plates – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) License plates – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |

| * v
* d
* r
Kjennemerke for motorkjøretøy i Europa |
| --- |
| Stater | 
* Albania
* Andorra
* Belgia
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Hviterussland
* Irland
* Island
* Italia
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Nederland
* Nord-Makedonia
* Norge
* Polen
* Portugal
* Romania
* Russland
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Storbritannia
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyrkia
* Tyskland
* Ukraina
* Ungarn
* Vatikanstaten
* Østerrike

 |
| Biland | 
* Færøyene
* Gibraltar
* Guernsey
* Jersey
* Man
* Åland

 |
| Delvis anerkjent | 
* Abkhasia
* Artsakh
* Kosovo
* Nord-Kypros
* Sør-Ossetia
* Transnistria

 |
**Providenija** (russisk: Провиде́ния) er en bymessig bosetning i Providenijabukta i den nordøstlige delen av den autonome regionen Tsjukotka i Russland. Den ligger direkte over Beringstredet fra Alaska, og svært nær den internasjonale datolinjen. Like ved byen ligger Providenijabukta lufthavn, som er den russiske lufthavna som ligger nærmest USA. Innbyggertallet var 2 723 ved folketellingen i 2002, og 5 432 ved folketellingen i 1989.

Bosetningen var en tidligere sovjetisk militærhavn, beliggende i en fjord beskyttet fra Beringhavet. Mesteparten av byens innbyggere i dag er jupiker, en eskimostamme.

Providenija har et arktisk klima, men vinterne er ikke så strenge, på grunn av byens beliggenhet ved kysten.

Byen kalles av og til *Porten til Arktis*, og etter Sovjetunionens fall har turisme fra det nærliggende Alaska gitt lokaløkonomien et betydelig løft. Bering Air, et flyselskap fra Alaska, tilbyr charterturer til Providenijabukta lufthavn fra både Nome og Anchorage. Alaska Airlines hadde tidligere regelmessige ruteflyvninger til Providenijabukta lufthavn på 1990-tallet, og var kjent for «Vennskapsflyvningen» i 1988, da det var det første amerikanske flyselskapet med rute til en sovjetisk by.

Referanser
----------

1. ↑  «26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года». Rosstat. Besøkt 23. januar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Provideniya – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Sadayoshi Kobayashi** (født 14. februar 1905 i Kanagawa, død 23. mai 1997) var en japansk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles.

Kobayashi vant en olympisk sølvmedalje i landhockey under OL 1932 i Los Angeles. Han var med på det japanske laget som kom på andreplass i landhockeyturneringen bak India. Det var kun tre lag som deltok og det ble spilt en enkeltserie i perioden 4. til 11. august. Japan tapte første kampen med 1-11 til India men vant den andre mot USA med 9-2. India vant turneringen foran Japan og USA. Kobayashi spilte begge kampene som back i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1932 USAs flagg Los Angeles - Sølv Sølv i landhockey Japans flagg Japan

Referanser
----------

1. ↑   oppført som 『「現代物故者事典」総索引 : 昭和元年～平成23年 2 (学術・文芸・芸術篇)』日外アソシエーツ株式会社、2012年、443頁。[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sadayoshi Kobayashi – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Sadayoshi Kobayashi – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Sadayoshi Kobayashi – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
**Finne** er ei bygd og en grunnkrets i Nærøysund kommune i Trøndelag. Grunnkretsen har navn etter gården Finne som ligger 3 km øst for Kolvereid. Grunnkretsen grenser til Kolvereid i vest og Kreklingan i øst.

Langs den 14 km lange strekninga av Fv770 fra Kolvereid til Rokke i Kreklingan på nordsida av Innerfolda ligger grendene Finne-Vestre, Finne, Finnemoen og Finnehaugen.

På sørsida av Innerfolda ligger den vegløse fiskergrenda Finnestranda. Ved Finnestranda er det gjort et større boplassfunn fra yngre steinalder med en mengde redskaper av skifer.

Finnestranda ligger vis-à-vis Korsneset på Kolvereid, og Korsnesstrømmen mellom Korsneset og Finnestranda er starten på Innerfolda.

Finne grunnkrets har 41 innbyggere pr. 1. januar 2021.

8,5 km øst for Kolvereid ligger Saltbotn vegdele der Fv 771 starter og går nordover til Gravvik og Leka.

Referanser
----------

1. ↑  «04317: Grunnkretsenes befolkning (G) 1999 - 2021». *PX-Web SSB* **(norsk)**. Besøkt 5. august 2021. [*død lenke*]
**Saddukeerne** (hebraisk: צְדוּקִים, *Ṣĕdûqîm*) var en sekt, eller jødisk gruppering som var aktiv i Judea, som var aktive fra 100-tallet f.Kr. til ødeleggelsen av tempelet i Jerusalem i 70 e.Kr. Sekten ble ifølge den jødisk-romerske historikeren Josefus preget av tilhørighet til det øvre sosiale og økonomiske sjiktet i det jødiske samfunnet. Samlet sett fylte saddukeerne ulike politiske, sosiale og religiøse roller, som også inkluderte vedlikehold av tempelet. Saddukeerne blir ofte sammenlignet med andre samtidige sekter, blant disse fariseerne og esseerne. Saddukeerne antas å ha dødd ut en gang etter ødeleggelsen av tempelet i 70 e.Kr. men det har vært spekulert i om de senere kareerne kan ha hatt røtter i, eller tilknytninger til, de gamle saddukeernes lære.

Referanser
----------

1. ↑  «saddukeer», *NAOB*, Det norske akademis ordbok
2. ↑   Josefus: *Ioudaike archaiologia (Jødisk oldtid)*, engelsk versjon: *Jewish Antiquities*, 13.298. Sitat: «The Sadducees have their support only among the rich, and the people do not follow them, while the Pharisees have the people for their ally.»

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** NKC
 |
**Ordførarsteinen** er et samisk offersted som ligger plassert mellom Stormyra og Lapphaugvatnet, sørøst for Fossbakken, i Lavangen kommune i Troms. Objektet er et fredet kulturminne som er datert til samisk jernalder. Det består av en om lag fem meter høy kampestein, med mindre steiner foran, som sammen danner et platå. I nærheten av Ordførarsteinen ligger det også andre samiske offersteiner.

Steinen fikk sitt nåværende navn på 1930-tallet, etter at daværende ordfører Brattberg Aa var på befaring i tilknytning til byggingen av en vei i området, da lokalbefolkningen serverte ordfører, gjester og arbeidere ved steinen.

Kilder
------

* Universitetet i Tromsø: Masteroppgave i arkeologi av Jon Gunnar Blom (våren 2012): Mennesker og steder i et nordnorsk landskap - Studie av... , side 152. Besøkt 27. desember 2012.

Referanser
----------

1. ↑  Jentoft Teigland. *Registrerte kulturminner i Lavangen - en del av vår lokale historie*. Lavangen kommune 2008. Side 27. ISBN 978-82-995411-7-6.

Eksterne lenker
---------------

* «Ordførarsteinen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |