recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Klaus Johan Myrvoll** (født 20. oktober 1981) er en norsk språkviter og professor. Per 2020 er han ansatt som professor ved Universitetet i Stavanger. Han er også tidligere kjent som målaktivist, og var kjent for å fremme høgnorsk.

Som 19-åring vant Myrvoll Unge Forskeres førstepris innenfor humanistiske fag for sin særoppgave om talemålsendringer på Smøla. Myrvoll har også bidratt med en rekke vitenskapelige artikler til ulike tidsskrifter.

Engasjement i målbevegelsen
---------------------------

I den organiserte målbevegelsen har Myrvoll hatt en rekke verv, både som landsstyremedlem og senere sentralstyremedlem i Norsk Målungdom (NMU), leder for Skuleboknemndi åt Studentmållaget i Oslo og formann for høgnorskforeningen Ivar Aasen-sambandet. Myrvolls engasjement i Målungdommen dalte brått da det kom fram at Myrvoll var den ene av de to målungdommene som først hadde gått til Økokrim og deretter til TV 2 med den avslørende rapporten om medlemsjuks i NMU.

I en reportasje i *Bergens Tidende* 3. mai 2003 hevdet Harald Stabell, advokat for de tiltalte målungdommene, at avsløringene av medlemsjukset var målpolitisk motivert. Stabell nevnte ikke Myrvoll og Torheim med navn, men viste til deres engasjement i høgnorskbevegelsen. Stabell kom også med anklager om tyveri fra målungdommens kontor i Oslo. Oppslaget i *Bergens Tidende* førte til at Myrvoll sammen med Olav Torheim valgte å stå fram offentlig på TV 2-nyhetene og tilbakevise disse påstandene. Overfor TV 2 slo de to fast at de mente de hadde både rett og plikt til å ta affære da de fikk kjennskap til økonomisk kriminalitet i en organisasjon der de selv hadde tillitsverv.

Myrvoll ble valgt til formann for Ivar Aasen-sambandet i 2001. Dette vervet hadde han fram til 2004. Myrvoll og Torheim fra den tidligere ledelsen fortsatte arbeidet med bladet Målmannen, der Myrvoll satt som redaktør fram til Torheim tok over i 2005.

Referanser
----------

1. ↑  «Myrvoll, Klaus Johan». *UiS* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 23. september 2020. Besøkt 17. september 2020.
2. ↑  «Upprop for jamstelling av i-mål og a-mål – Høgnorskringen» **(norsk nynorsk)**. Besøkt 18. august 2020.
3. ↑  «Konkurransen Unge Forskere». *web.archive.org*. 15. mars 2005. Arkivert fra originalen 15. mars 2005. Besøkt 17. november 2020.
4. ↑  «BTval». *Bergens Tidende*. 25. april 2001.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Klaus Johan Myrvoll i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* (no) Publikasjoner av Klaus Johan Myrvoll i BIBSYS
* Klaus Johan Myrvoll får førsteprisen i humanistisk klasse hos Unge Forskere
* –Vi var fanga av systemet. Dag og Tid 6. desember 2003.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Dag Hagen Berg** | **Formann i Ivar Aasen-sambandet**(2001–2004) | Etterfølger:**Sergej Alexander Munkvold** |
| Forgjenger:**Olav Torheim** | **Redaktør for *Målmannen***(2003–2005) | Etterfølger:**Olav Torheim** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** SUDOC **·** CRIStin
 |
Geitmyra Foto: A-S. Ofrim 
**Geitmyra** (tidligere blant annet skrevet *Gjetemyren*) er et løkkehus i Oslo med adresse Tåsenveien 2. Eiendommen er dokumentert tilbake siden 1696. Da tilhørte den borgermester Johan Petersen Bergmann, og eiendommen hadde løkkenummeret 192. Noen få år senere ble eiendommen en del av Ullevål, for så å skilles ut som egen eiendom i 1755. Selve hovedbygningen slik den står i dag har blitt registrert som oppført i 1755 ved eier Johan Carlsen. Hovedbygningen består av to etasjer og er laftet med panel. Den har sidefløy, sidebygning og drengestue.

I 1884 ble eiendommen kjøpt av Oslo kommune for anlegget av Nordre Gravlund. Geitmyra ble fredet i 1924. Nordre gravlunds kapell i Kierschows gate 10 var tidligere låve tilhørende eiendommen.

Geitmyra stod i mange år ubenyttet, men har siden 2011 huset Stiftelsen Geitmyra matkultursenter for barn.

Kulturminne
-----------

Geitmyra er et kulturminne og har nummer 86179 i Riksantikvarens kulturminnebase.

Referanser
----------

1. ↑  Sentralt stedsnavnregister

Eksterne lenker
---------------

* Geitmyra matkultursenter
* Byantikvaren i Oslo
* Arc! om kapellet


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
**Hembury** er en neolittisk jordvoll et fort fra jernalderen, en bygdeborg på høyden i nærheten Honiton i Devon. Det stammer fra slutten av det femte og tidlig fjerde årtusen f.Kr. og frem til den romerske invasjon. Fortet ligger på en odde nord for, og med utsikt over dalen og elven Otter og på om lag 178 moh.
Det har gitt navn til noen av den tidligste neolittiske keramikk i SørEngland. En fort fra jernalderen, en bygdeborg ble senere ble bygget på samme sted. Under en utgravning ledet av Malcolm Todd ble arkeologiske bevis funnet på tuftene etter den romerske militære okkupasjonen, noe som tyder på at et fort i eksisterte på stedet i jernalderen.
Det ble gravd ut mellom 1930 og 1935 av Dorothy Liddell. Hun fant en inngang med stolpehull av tømmer til jordhulen og et ovalt arrangement i midten som hun tolket å ha vært i en bygning som ble ødelagt av brann før grunnarbeidene var ferdige.

Hembury keramikk var generelt preget av boller med runde bunner og håndtak. Mye av det ble laget lenger vest, rundt Lizard ved hjelp av gabbroleire og det ble omsatt over hele de britiske øyer. Flere stykker av Hembury Gabbrokeramikk er utstilt i Royal Albert Memorial Museum i Exeter, Devon.

Referanser
----------

1. ↑  Sellman, R.R. (1985). «The Iron Age in Devon (ch.2)». *Aspects of Devon History*. Exeter: Devon Books. s. 11 (Map of Iron Age hill forts in Devon including Hembury Castle). ISBN 0-86114-756-1.
2. ↑  R. R. Sellman; Aspekter av Devon Historie, Devon Bøker 1985 - ISBN 0-86114-756-1 - Kapittel 2; jernalderen i Devon.
3. ↑  «Professor Malcolm Todd». *The Times*. 18. juli 2013. Besøkt 18. juli 2013.
**Geitramsmåler** (*Spargania luctuata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Denne måleren finnes over det meste av Norge, men er sjelden på Vestlandet.

Utseende
--------

En middelsstor (vingespenn 25 – 28 mm), slank måler, mørk med et hvitt tverrbånd. Kjennes lett på det hvite, jevnbrede tverrbåndet som går over begge vingepar. **Forvingen** er nokså mørkt brungrå. Litt innenfor midten har den et bredt, mørkt tverrbånd (noen ganger ikke mørkere enn resten av vingen) som er omtrent en og en halv gang så bredt ved forkanten av vingen som ved bakkanten. Båndet er V-formed utbuktet nær midten. Utenfor dette er det et jevnbredt, dobbelt, skinnende hvitt tverrbånd. Utenfor det brede, hvite tverrbåndet er det en smal, sterkt bølgete, hvit tverrlinje. **Bakvingen** er lyst brungrå ved roten, i midten med et bredt, hvitt tverrbånd, ytterst mørkt brungrå til sjokoladebrun. 

Larven er naken og finnes i to fargevarianter, grønn eller gulbrun. På ryggen har den et rutemønster dannet av mørke skrålinjer.

Levevis
-------

Arten lever i skog og skogkanter der det vokser geitrams (*Chamerion angustifolium*), som er larvenes næringsplante. De voksne målerne flyr, i alle fall lenger sør i Europa, i to generasjoner, henholdsvis i mai – juni og i juli – august. De flyr om natten og kommer gjerne til lys.

Utbredelse
----------

Arten finnes i Europa og videre østover gjennom det nordlige Asia til Stillehavet (Primorye og Sakhalin), og også i det meste av Nord-Amerika. I Norge er den funnet spredt over hele landet, men det er få funn fra Vestlandet.

Litteratur
----------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *geitramsmåler* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *geitramsmåler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *geitramsmåler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *geitramsmåler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *geitramsmåler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *geitramsmåler* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *geitramsmåler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Spargania luctuata* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* UK moths, *Spargania luctuata*
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
**Linjebo** er et område på Jessheim med 48 boenheter fordelt på 12 rekkehus. Linjebo ble bygget for forsvarsansatte i 1962 av entreprenør Olav Selvaag.

Historikk
---------

Forsvarets borettslag kjøpte tomten – det såkalte Larsen-jordet – av Ullensaker kommune i august 1961. Det var i begynnelsen problemer med finansieringen og Selvaag satte i gang byggingen for egen regning. 

Byggearbeidene ble påbegynt oktober 1961, og sommeren 1962 var leilighetene innflytningsklare. Det ble oppført egen bygning for fellesvaskeri. Senere ble det også bygget garasjeanlegg slik at alle andelseiere fikk én garasje hver. Til borettslaget hørte dessuten store, grønne fellesområder. 

Siden Forsvaret ga stønadslån til etableringen av borettslaget var i begynnelsen andelseierne ansatte i Hæren og Luftforsvaret. Da lånet var nedbetalt opphørte forpliktelsene overfor Forsvaret. Borettslaget sto dermed fritt til å oppta andelseiere som de selv ønsket, også fra det sivile samfunn. Dette førte til en navneforandring, og i 1988 ble navnet vedtatt omgjort til Linjebo borettslag.

Et liknende borettslag, Gjestadhagan, ble også bygget av Olav Selvaag langs Ole Reistads veg på Jessheim. Rekkehusene er bygget i samme stil, men har seks boenheter per rekkehus istedenfor fire.

Utsmykning av området
---------------------

Olav Selvaag ga bronseskulpturen «Pille Tær» av Eilif Mikkelsen til borettslaget. Skulpturen er plassert i hagen til Rådhusveien 11.

Bronseskulpturen "Pille Tær" av Eilif Mikkelsen ved Linjebo, Jessheim
I 2017 avduket Ullensaker kommune en bautastein med blått skilt som markering av at Linjebo er en del av «Historiske Jessheim».

Referanser
----------

1. ↑  «Linjebo» (PDF). Ullensaker Kommune. Besøkt 24. januar 2019.
2. ↑  «Nytt tilskudd til historiske Jessheim». *www.rb.no* **(norsk)**. 13. oktober 2017. Besøkt 24. januar 2019.
***Hemerobius nitidulus*** er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.

Utbredelse
----------

*Hemerobius nitidulus* finnes i hele Norge, og er ganske vanlig.

Utseende
--------

*Hemerobius nitidulus* er en ensfarget brunlig bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).

*Hemerobius nitidulus* har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Vingemembranen er uten flekker eller mønster. Ribbenettet er brunt med små mørke punkter som hver har ett hår.

Slektene *Megalomus*, *Hemerobius* og *Wesmaelius* har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.

Artene i slekten *Hemerobius* kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.

Levevis
-------

*Hemerobius nitidulus* er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet barskog.

Kilder
------

* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *prikkbladlusløve* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *prikkbladlusløve* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *prikkbladlusløve* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *prikkbladlusløve* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *prikkbladlusløve* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *prikkbladlusløve* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Hemerobius nitidulus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
***Hemerobius micans*** er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.

Utbredelse
----------

*Hemerobius micans* finnes bare i det sørlige Norge, og er ikke vanlig, men kan opptre i ganske store mengder enkelte år.

Utseende
--------

*Hemerobius micans* er en blekgul bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).

Vingemembranen er uten flekker og er iridiserende, den reflekterer lyset i regnbuens farger. Ribbenettet på vingene har korte lyst grå strek. *Hemerobius micans* har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta).

Slektene *Megalomus*, *Hemerobius* og *Wesmaelius* har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.

Artene i slekten *Hemerobius* kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.

Levevis
-------

*Hemerobius micans* er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet edelløvskog, særlig bøkeskog. Den kan i slike skoger være ganske tallrik.

Kilder
------

* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *strekbladlusløve* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *strekbladlusløve* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *strekbladlusløve* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *strekbladlusløve* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *strekbladlusløve* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *strekbladlusløve* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Hemerobius micans* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
**Russulaceae**, populært kalt kremlefamilien, er en familie av sopper. Til familien hører kremler og risker, i tillegg til blant annet noen asiatiske arter.

Beskrivelse
-----------

De to største slektene, risker og kremler, kjennetegnes av at soppens fruktlegeme har sprøtt kjøtt, ikke fibret, slik de fleste sopper har. Hvis man brekker stilken vil den brytes av på tvers, i stedet for at den trevles opp på langs. Denne egenskapen skiller disse slektene fra svært giftige sopper.

Det er også flere andre egenskaper som kjennetegner denne soppfamilien. Hatthuden er vanligvis tørr og matt eller blank og sjelden slimete. Fruktlegemene har ikke ytre hylster og vil derfor ikke ha slør, eller slørrester. De har ikke ring på stilken eller slire eller knoll ved bunnen av foten. Alle danner mykhorizza med forskjellige trær og busker.

Hver for seg har de to slektene andre særegne trekk som skiller dem fra hverandre. Et slikt trekk ved riskene er at de har melkesaft, en væske som skilles ut av kutt og bruddflater. Et særegent trekk ved kremlene er at de kan ha svært fargerike hatter.

Taksonomi
---------

Den hollandske botanisten Johannes Paulus Lotsy gav denne familien dens vitenskapelige navn i 1907. Han inkluderte den gangen de tre slektene kremler (*Russula*), risker (*Lactarius*) og *Russulina*. Den sistnevnte regnes idag som et synonym til slekten kremler. Selv om slekten tidligere ble beskrevet av den franske mykologen Ernst Roze i 1876 regnes ikke publiseringen som gyldig fordi han ikke anvendte korrekt nomenklatur.[]

Totalt omfatter Russulaceae over 2 000 aksepterte arter. Den mest artsrike slekten i denne familien er kremler, etterfulgt av risker og flere andre slekter.

Galleri
-------

* Brudd på tvers av stilken hos en riske(Lactarius vellereus)Brudd på tvers av stilken hos en riske(*Lactarius vellereus*)
* Brudd med langsgående trevler hos en sopp i en annen familie (Suillus variegatus)Brudd med langsgående trevler hos en sopp i en annen familie (*Suillus variegatus*)

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Egeland, Inger Lagset (1999). *Norske sopper*. Gyldendal fakta. s. 194. ISBN 8276431615.
2. ↑  «Russulaceae». *Mycobank database*. Besøkt 4. august 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *kremlefamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *kremlefamilien* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *kremlefamilien* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *kremlefamilien* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *kremlefamilien* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *kremlefamilien* hos Index Fungorum Rediger på Wikidata

* (en) *kremlefamilien* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *kremlefamilien* hos MycoBank Rediger på Wikidata

* (en) *kremlefamilien* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Russulaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Russulaceae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Forsvarsmekanismer** er navn på en rekke beskrivelser av måter å forholde seg til virkeligheten på, som Sigmund Freud og senere hans datter Anna Freud, brukte i utviklingen av psykoanalysen som behandlingsform.

Han mente at den menneskelige psyke ofte tok i bruk slike metoder for å hindre følelser av ubehag eller angst, og at mange dermed gikk rundt med et skjevt bilde av virkeligheten. Problemer som oppsto i skjæringspunktet mellom oppfatning og realitet kunne i verste fall føre til uforståelige reaksjoner - og psykoanalytikeren hadde en ny pasient.

Enkelte forsvarsmekanismer er blitt alment anerkjent som eksisterende, slik som fortrengning, selektiv glemsel, hukommelsesforvrengning og enkelte fobier. I den grad slike blir behandlet, brukes like gjerne andre metoder.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC
 |
**James Earl Ray** (født 10. mars 1928, død 23. april 1998) var en amerikaner som i 1969 ble dømt til 99 års fengsel for mordet på Martin Luther King jr.

King ble drept med et enkelt rifleskudd mens han stod på en hotellbalkong i Memphis, Tennessee. Kort tid etter mordet så et vitne en han mente var James Earl Ray flykte. Rays fingeravtrykk ble senere også funnet på mordvåpenet.

To måneder etter Kings død, ble Ray arrestert på London Heathrow lufthavn mens han forsøkte å forlate Storbritannia med et falskt kanadisk pass under navnet Ramon George Sneyd på vei til Rhodesia, som den gangen hadde et hvitt styre. Ray ble raskt utlevert til Tennessee og anklaget for mordet på Martin Luther King jr.

Han tilsto attentatet den 10. mars 1969, skjønt han trakk tilbake tilståelsen tre dager senere. På råd fra sin advokat Percy Foreman erklærte Ray seg skyldig for å unngå en fellende dom og således muligheten for å få dødsdom.

Ray ble dømt til en straff på 99 år i fengsel.

Ray sparket senere Foreman som sin advokat, og forsøkte så å få saken gjenopptatt uten suksess.

Ray døde i fengsel i 1998 av kronisk Hepatitt C.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/James-Earl-Ray, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Find a Grave, Find a Grave 2788, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6pv7fgz, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Ling, Peter J. (2002): *Martin Luther King, Jr.* Routledge. ISBN 0-415-21664-8. s. 296
5. 1 2  Flowers, R. Barri; Flowers, H. Loraine (2004): *Murders in the United States: Crimes, Killers And Victims Of The Twentieth Century*. McFarland. ISBN 0-7864-2075-8. s. 38
6. ↑  «James Earl Ray Dead At 70». CBS. 23. april 1998

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NLA
 |
**Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse** (**FMI**) er en etat under det danske Forsvarsministeriet som fungerer som materiellfaglig kunnskapssenter og logistisk myndighet. I samarbeide med Værnsfælles Forsvarskommando med underliggende staber og kommandoer sikrer FMI rettidig støtte og forsyninger til det danske Forsvarets igangværende operasjoner i inn- og utland.

Det er FMIs oppgave å anskaffe, vedlikeholde og videreutvikle materiellkapasiteter for alle Forsvarets myndigheter fra stridsvogner, skip og jagerfly til støvler, feltrasjoner og lommekniver.

FMI ble opprettet 1. oktober 2014 og har i alt ca. 2 500 medarbeidere. Omkring 1 900 er sivile, mens 600 er militære.

Referanser
----------

1. ↑  Om FMI
2. ↑  Ny organisering af Forsvarsministeriets ministerområde

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Danish Defence Acquisition and Logistics Organization – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Danmark
**Victoriafallene** er en foss som dannes av elven Zambezi. Fossen heter *Mosi-oa-Tunya* på lokalspråket lozi, noe som betyr «røyken som tordner». Høyeste fall er 108 meter. Fossen er på sitt største på slutten av regntiden i mars/april. Fossen ligger på grensen mellom landene Zambia og Zimbabwe. Den første europeer som så fossen var oppdagelsesreisende David Livingstone i 1855. Han kalte fossen opp etter dronning Victoria av Storbritannia.

Turistattraksjon
----------------

Victoriafallene er Zambias og Zimbabwes største turistattraksjon. De fleste turistene kommer med fly fra Harare eller Bulawayo, men på grunn av den vanskelige politiske situasjonen i Zimababwe kommer flere og flere med fly direkte til den internasjonale flyplassen i Livingstone i Zambia. Det har vært populært for de mer velstående turistene å benytte luksuspregede Rovos Rail til å reise mellom Sør-Afrika og Victoriafallene, men i flere av tilfellene har det vært vanskelig med togframføringen i Zimbabwe og fly har blitt brukt gjennom Zimbabwe.

På begge sider av grensen er det nasjonalparker. Begge er relativ små, Mosi-oa-Tunya National Park på Zambisk side er 66 km² og Victoria Falls National Park på Zimbabwisk side er 23 km².

Vannkraft
---------

En svært liten del av Victoriafallene brukes til produksjon av strøm. Zambias første vannkraftverk ble åpnet i Livingstone i 1936, og leverer 8MW. På zambisk side er det tre kraftverk som tilsammen kan levere 106MW. Kraftverkene er av typen «run-of-river», det vil si at de ikke trenger noen demning, men tar vannet direkte fra elva, de påvirker ikke fallene og er heller ikke synlig for den vanlige turist. Det er under planegging flere kraftverk lenger nedover Zambezi elva (Batoka-utbyggingen).

Vannføring
----------

|  |
| --- |
|  *‘Røyken som tordner’ (Victoriafallene) i regntida i 1972 (t.v.) og i tørketiden i september 2003 (t.h.)* |
| Sammenligning av størrelse og vannføring for *Victoriafallene* med *Niagara* og *Iguazu* |
|  | *Victoriafallene* | *Niagarafallene* | *Iguazúfallene* |
| Høyder i meter | 108 m | 51 m | 4-82 m |
| Bredde i meter | 1700 m | 1203 m | 2700 m |
| Gjennomsnittlig årlig vannføring | 1088 m³/s | 2407 m³/s | 1746 m³/s |
| Gjennomsnittlig månedlig vannføring — max | 3000 m³/s |  |  |
| — min | 300 m³/s |  |  |
| Størst målte vannføring | 12 600 m³/s | 8269 m³/s | 12 800 m³/s |

Se også
-------

* Iguazúfallene

Referanser
----------

1. ↑  «Victoria Falls». *World Digital Library*. 1890–1925. Besøkt 1. juni 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Victoria Falls – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Victoria Falls – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames
 |
«Menin Gate at midnight» av Will Longstaff (1927).
**Porte de Menin** (nederlandsk: Menenpoort, engelsk: **Menin Gate Memorial to the Missing**) er et krigsminnesmerke i Ieper i Belgia. Minnesmerket minnes de fallene fra Storbritannia og Samveldet i området rundt Ieper under første verdenskrig som har forsvunnet eller er begravd i umerkede graver.

Minnesmerket ligger på østsiden av byen Ieper og stedet var samlingssted for allierte soldater på vei til fronten. Det er tegnet av Reginald Blomfield og bygget av britiske myndigheter. Minnesmerket ble avduket 24. juli 1927.

Totalt ligger 54 896 soldater minnet ved Menin Gate:

* Storbritannia: 40 244
* Australia: 6198
* Canada: 6983
* Britisk India: 4217
* Sør-Afrika: 564
* Britisk Vestindia: 6

Fallene fra New Zealand og Newfoundland er minnet ved egne krigsminnesmerker.

Referanser
----------

1. ↑   «Menenpoort», besøkt 5. august 2022[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |

Portal: Første verdenskrig
**Forsvarskommandoen** (**FKO**) er et vernsfelles hovedkvarter i det danske forsvaret som har ansvar for den overordnede styringen av forsvarets samlede virksomhet. FKO ble opprettet i 1973 etter sammenslåingen av Hærkommandoen, Søværnskommandoen og Flyverkommandoen og den daværende Forsvarsstaben.

Da Forsvarskommandoen ble etablert hadde den omkring 300 ansatte og bestod av Forsvarschefen og Forsvarsstaben. Forsvarsstaben var inndelt i Operationsstaben (OP), Koordinationsstaben (KD) og Udviklingsstaben (UV), samt et Ledelsessekretariat (LESEK) og et Kommunikationssekretariat (KOMSEK).

FKO holdt til på Holmen i København.

Kommandoen ble lagt ned i 2014 og avløst av Værnsfælles Forsvarskommando. I 2018 gjenoppsto Forsvarskommandoen, med ialt ca. 18 800 ansatte underlagt. Den består av to staber og fem kommandoer: Hærkommandoen, Søværnskommandoen, Flyverkommandoen, Arktisk Kommando, Specialoperationskommandoen, Operationsstaben, Udviklings- og Planlægningsstaben, Ledelsessekretariatet og Økonomidivisionen. Dessuten sorterer Forsvarsakademiet, Forsvarets Sanitetstjeneste og Forsvarets Hovedværksteder under Forsvarskommandoen.

Forsvarssjefen, viseforsvarssjefen, vesentlige deler av Operationsstaben samt Udviklings- og koordinationsstaben er plassert i København, mens kommandoene er samlet i Karup. Arktisk Kommando er plassert i Nuuk, mens Specialoperationskommandoen har standkvarter i Aalborg.

Referanser
----------

1. ↑  «Ny organisering af Forsvarets ledelse». Arkivert fra originalen 6. oktober 2014. Besøkt 1. oktober 2014.
2. ↑
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 30. mars 2019. Besøkt 1. juni 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Bronx Zoo** er en dyrepark som ligger i Bronx Park i New York. Den drives av Wildlife Conservation Society, som også har tre andre zoologiske hager og et akvarium i New York. I parken, som er på 107 hektar, var det per 30. juni 2008 nærmere 67 000 dyr fordelt på 601 arter, mange av dem er utryddingstruet. Det er den største zoologiske hagen i en storby i USA.

Bronx Zoo ligger sør for New York botaniske hage. Området var tidligere eid av Fordham University, som solgte det til New York kommune for én dollar på vilkår at det skulle legges ut til dyrehage og botanisk hage. Slik ville universitetet sikre seg en grønn buffer mellom campus og den stadig voksende storbyen. 

Hagen åpnet sine porter 8. november 1899. Den hadde da 843 dyr fordelt på 22 utstillinger. Arkitektfirmaet Heins & LaFarge (George Lewis Heins og Christopher Grant LaFarge) stod bak en serie paviljonger i beaux-arts-stil, ordnet rundt et sentralt sjøløvebasseng. I dag finner vi utstillinger dels organisert etter arter (for eksempel fugler, reptiler), dels etter geografi (for eksempel Afrikas sletteland).

Referanser
----------

1. ↑  Tallet er fra Wildlife Conservation Societys årsrapport for 2008. 60000 av disse er virvelløse dyr.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Bronx Zoo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Bronx Zoo – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Mortensrud menighet** på Mortensrud sydøst i Oslo er kjent for sin kirke Mortensrud kirke som ble åpnet 28. april 2002. Menighetshuset ligger i Helga Vaneks vei 15.

Menigheten tilhører Klemetsrud prestegjeld i Oslo bispedømme. Sokneprest er Trond Løberg. Det bor om lag 9 500 mennesker på Mortensrud, hvorav 4 800 tilhører Mortensrud menighet. Ved siste menighetsrådsvalg var det 2 900 stemmeberettigede. Mortensrud er en flerkulturell bydel som ønsker å skape et kulturelt fellesskap også innenfor kirken.

Første søndag i hver måned har Søndre Frikirke, Bydelskirken og Mortensrud menighet felles gudstjeneste. Mortensrud menighet har fått prostens tillatelse til å prøve ut sin egen gudstjenesteliturgi. Den følges også på de økumeniske gudstjenestene, men har rom for mange variasjoner.

Menigheten har allerede felles stab med Klemetsrud menighet, og vil bli formelt slått sammen med denne fra 1. januar 2016. Bjørndal, der det per 2015 er oppført en imterimskirke, er innenfor samme sogn.

Referanser
----------

1. ↑  Klemetsrud og Mortensrud menigheter
2. ↑  Norstrands Blad om kirkevigslingen

Eksterne lenker
---------------

* Menighetens hjemmeside

| * v
* d
* r
Oslo bispedømme : Søndre Aker prosti |
| --- |
| 
* Bekkelaget og Ormøy
	+ Bekkelaget kirke
	+ Ormøy kirke
* Bøler (Bøler kirke)
* Hauketo/Prinsdal (Hauketo-Prinsdal kirke)
* Holmlia (Holmlia kirke)
* Klemetsrud og Mortensrud
	+ Bjørndal kirke
	+ Klemetsrud kirke
	+ Mortensrud kirke
* Lambertseter (Lambertseter kirke)
* Ljan (Ljan kirke)
* Manglerud (Manglerud kirke)
* Nordstrand (Nordstrand kirke)
* Oppsal
	+ Oppsal kirke
	+ Søndre Skøyen kapell

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
*Se også dommer (sport)*
Oslo byrett under saken mot Agnar Mykle etter med utgivelsen av Mykles roman Sangen om den røde rubin. Fotograf: Bjørn Fjørtoft, Billedbladet NÅ.
 Dommer i en amerikansk rettssal 2006 (i Norge brukes ikke flagg, men vanligvis henger riksvåpenet på veggen bak dommerbordet. Fotograf: Andreas Haldorsen.)
Rettssal i Alta tingrett, fotografert i 2016.
En **dommer**, tidligere **assessor**, er en person som i kraft av å være utnevnt til embetsmann i en domstol, har myndighet til å treffe dømmende avgjørelser. 

Siden fast utnevnte dommere i Norge er embetsmenn, har de et særlig vern mot de andre statsmakter ved at de ikke kan avsettes eller avskjediges på annen måte enn ved dom. Dette er et uttrykk for maktfordelingsprinsippet, og bakgrunnen er at dommere skal være uavhengige i sin dømmende virksomhet. Lignende regler for dommeres myndighet finnes i de fleste vestlige rettssystemer. Også meddommere regnes i de fleste sammenhenger som dommere i lovens forstand, men disse er ikke embetsmenn. Meddommere velges av kommunestyrene for fire år av gangen og har ikke krav på gjenvalg. I valgperioden kan de ikke avsettes av kommunestyret selv om de ikke har det stillingsvern embetsdommerne har.

For å bli embetsdommer er det et krav at man har juridisk embetseksamen, og man må videre være «vederheftig», det vil si at man ikke må være insolvent. Det stilles videre krav til rent rulleblad. For visse dommerstillinger er det dessuten ytterligere krav. For å bli ansatt som lagmann eller høyesterettsdommer må man ha fylt 30 år og ha juridisk embetseksamen med «beste karakter», det vil si laud. I Norge utnevnes dommere av Kongen i statsråd etter innstilling fra Justisdepartementet og Innstillingsrådet for dommere.

I Norge har de fleste tingretter én eller flere dommerfullmektiger, som er midlertidig ansatt som dommere.

Den sentrale loven som regulerer dommeres forhold i norsk rett er domstolloven fra 1915.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Judges – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av dommer

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
Norsk kammerherrenøkkel gitt i gave til Norsk Folkemuseum i 1924. Foto: Anne-Lise Reinsfelt / Norsk Folkemuseum 
**Kammerherre** er en tittel ved et hoff, opprinnelig for fremstående embedsmenn (gjerne medlemmer av adelen) som går en fyrste til hånde. I dag tildeles den hovedsakelig som ærestittel. Tittelen er ikke i bruk ved Det kongelige hoff i Norge. Den sist utnevnte var Kaare Langlete (1931–2009) som fikk tittelen av kong Olav V i 1990. I eksempelvis Danmark og Sverige er tittelen fremdeles aktivt i bruk. I Danmark tildeles også den kvinnelige variant, *kammerdame*.

Se også
-------

* Geheimekammerherre
* Camerlengo

Referanser
----------

1. ↑  «DigitaltMuseum: Nøkkel». DigitaltMuseum. Besøkt 20. februar 2012.
2. ↑  «Ord og uttrykk». *www.kongehuset.no* **(norsk)**. Besøkt 11. august 2018.
3. ↑  «*Kammerdamer*, kongehuset.dk». Arkivert fra originalen 3. januar 2013. Besøkt 14. januar 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN
 |
**Sentrifugalkraften** er en opplevd men ikke-reell kraft som tilsynelatende slynger et legeme bort fra et rotasjonssentrum. Opplevelsen skyldes legemets treghet (tilbøyelighet til å fortsette i rettlinjet bevegelse) når dets kurs blir dreiet av en ytre påvirkning.

Kraften som påvirker legemet til å følge en sirkelbue eller annen ikke-rettlinjet bevegelse er reell og kalles sentripetalkraft. 

Newtons 1. lov sier at et legeme vil fortsette rett fram med konstant fart hvis summen av kreftene som virker på legemet er lik null. Altså er *sentrifugalkraften* ikke en virkelig kraft. Den kraften som føles når man holder seg fast på en roterende karusell, sentripetalkraften, er kraften som kontinuerlig virker fra karusellen på en selv for å skape en sirkulær bevegelse. I en sirkulær bevegelse har man en kontinuerlig akselerasjon, mot sentrum og vinkelrett på bevegelsesretningen, og Newtons 2. lov om sammenheng mellom kraft og akselerasjon er oppfylt. 

Ifølge Newtons 3. lov har enhver kraft som virker fra det ene legemet på det andre, en motkraft som virker fra det andre legemet på det første, som er like stor og motsatt rettet. Dette betyr at legemet som går i bane utøver en motkraft på det som trekker mot sentrum, slik man kjenner hvis man med armen slynger rundt en gjenstand festet i en tråd.

Bruk
----

Ordet sentrifugalkraft brukes normalt ikke av fysikere, ettersom sentrifugalkraft ikke er en virkelig kraft. Sentrifugalkraft kan brukes som en tilnærming til å beskrive bevegelser i roterende koordinatsystemer der radielle bevegelser er små. Radielle bevegelser påvirkes også av corioliseffekten.

Sentrifugering er en teknikk som skiller stoffer fra hverandre ved hjelp av rotasjon. Ordet sentrifuge betyr flukt fra sentrum. Når man roterer stoffer i sirkel, vil de tyngste stoffene skille seg ut tangentielt fra rotasjonsretningen. Det er dette fenomenet en vaskemaskin benytter seg av ved sentrifugering. Når trommelen settes i rotasjon med høy hastighet, forsvinner vanndråpene ut av hullene langs rettlinjede baner som tangerer trommelveggen. Sentrifugalkraften brukes også for å separere atomer i forskjellige isotoper og for å separere molekyler med forskjellig tetthet.

Hvorfor sentrifugalkraft ikke er en kraft
-----------------------------------------

Det viser seg at begreper som resultantkraft og akselerasjon i fysikken blir meningsløse hvis man definerer treghet som en kraft. Da vil nemlig resultantkraften (summen av alle kreftene) alltid være null. Akselerasjonen er proporsjonal med resultantkraften (jamfør Newtons 2. lov), og dermed vil heller ikke den eksistere. Sentrifugalkraft er en sirkulær form for treghet, altså er heller ikke sentrifugalkraft en kraft, men oppleves som en kraft når menneskets sanselige opplevelse har en sirkulær bevegelse som referanse.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNE
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
En 15 kw Xenon buelampe brukt for IMAX projeksjon
En **buelampe** er en elektrisk lyskilde hvor lyset frembringes ved hjelp av en kontrollert lysbue. Buelamper ble mye brukt i elektrisitetens barndom. I nyere tid er xenon-lys eller High-intensity discharge (HID) lamper standard i nyere biler. HID-pærer lager lys ved å danne en lysbue mellom to elektroder. Inne i pæra er det en gass (xenongass til bilbruk) og metallsalter. En ballast starter lampen ved å sende inn opptil 23 000 volt som danner en lysbue i gassen i pæra. Dette øker temperaturen og metallet fordamper som danner plasma. 

Fordelen med en buelampe er effektiviteten (mye lys pr watt) og at lyset holder en høy temperatur (normalt mellom 4300 Kelvin og 8000 Kelvin).

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |
**Duke of Lancaster’s Regiment (King’s, Lancashire and Border)** er et regiment i British Army som rekrutterer i Nordvest-England.

Opprettelsen av regimentet ble kunngjort 16. desember 2004 av forsvarsminister Geoff Hoon og hærsjef general Mike Jackson som del av en reform av infanteriet i British Army, da under navnet *King’s, Lancashire and Border Regiment*. Regimentet fikk sitt nye navn i november 2005. Det besto opprinnelig av tre stående bataljoner, men ble etter hvert redusert til to stående bataljoner og én reservebataljon. Regimentet ble dannet gjennom en sammenslåing av tre regimenter:

* The King’s Own Royal Border Regiment
* The King’s Regiment
* The Queen’s Lancashire Regiment

Duke of Lancaster’s Regiment ble dannet for å fungere som grevskapsregiment for følgende grevskaper:

* Cumbria
* Lancashire
* Merseyside
* Stor-Manchester

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Duke of Lancaster's Regiment – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Klagenemnda for kompensasjon og billighetserstatning for psykiske belastningsskader som følge av deltakelse i internasjonale operasjoner** er en norsk nemnd som behandler klager over enkeltvedtak fattet av Statens pensjonskasse etter ordningen med økonomisk kompensasjon og billighetserstatning til militært personell som har pådratt seg psykiske belastningsskader som følge av tjenestegjøring i internasjonale operasjoner. Nemnda ble opprettet i 2011.

Nemnda har sitt grunnlag i forskrift med hjemmel i forvaltningsloven.

Referanser
----------

1. ↑  Forsvarsdepartementet (3. mai 2018). «Klagenemnda for kompensasjon og billighetserstatning for psykiske belastningsskader som følge av deltakelse i internasjonale operasjoner». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 18. juni 2021.
2. ↑  «Forskrift om klagenemnda for krav om kompensasjon og billighetserstatning for psykiske belastningsskader som følge av deltakelse i internasjonale operasjoner - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 18. juni 2021.
Byggearbeider på ambassaden i 2015
**USAs ambassade i London** er USAs diplomatiske representasjon i Storbritannia, og landets største ambassade i Vest-Europa.

Ambassadebygningen i Nine Elms åpnet i desember 2017, med offisiell åpning i januar 2018. Den huser 800 ansatte.

Den amerikanske legasjonen i London var først beliggende i Great Cumberland Place, før den flyttet til Piccadilly, Portland Place 98 (1863-1866), og Victoria Street 123 i Westminster (1883-1893). Legasjonen ble oppgradert til ambassade i 1893 og ble liggende i Victoria Street frem til 1912, da den flyttet til Grosvenor Gardens 4. I 1938 ble ambassaden flyttet til Grosvenor Square 1 (Macdonald House) (som nå huser deler av Canadas høykommisjon). I denne perioden begynte Grosvenor Square å huse mange amerikanske statskontorer, blant annet hovedkvarteret til general Dwight D. Eisenhower og det europeiske hovedkvarteret til U.S. Navy. På slutten av 1950-årene ble det bygget en ny ambassadebygning i Grosvenor Square 24, som åpnet i 1960. Den ble tegnet av arkitekten Eero Saarinen. Den nåværende ambassadebygningen i Nine Elms Lane 33 i Wandsworth ble tegnet av arkitektfirmaet KieranTimberlake og påbegynt i november 2013. Byggingen kostet én milliard dollar.

Referanser
----------

1. ↑   archINFORM, archINFORM project ID 4926, besøkt 31. juli 2018[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Embassy of the United States in London – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Fredrikshald Havfiskeklubb** (FHK) (985 719 101 i Enhetsregisteret) er en åpen, upolitisk klubb, hvis formål er å drive fiske med stang fra båt i saltvann (havfiske), samt fremme interessen for dette i Halden og omegn. Klubben ble stiftet i 1978.

Klubben har per 2013 ca. 50 medlemmer. De fleste medlemmene er fra Halden, men klubben har også medlemmer fra Hvaler og de andre Østfold-byene og noen fra Sverige. Det høyeste organet er et årlig årsmøte som velger klubbens styre, vedtar reglement og fiskeregler.

FHK arrangerer mellom 10 og 12 klubbturer i Oslofjorden hvert år og en tur til Vestlandet eller Trøndelag en eller to ganger i året. 

Klubben arrangerer hvert år siden 1997 en havfiskefestival, Grensenappet, med utgangspunkt fra Sponvika. Det er poengfiske og catch&release. Frem til 2009 ble den arrangert som en tynnlinefestival. Grensenappet var Norgesmesterskap (NM) i tynnline i 2003, 2006 og 2008.

Havfiske
--------

Havfiske defineres som fiske med stang og snøre fra båt på sjøen. I tillegg til å konkurrere på vekt, arrangeres det også festivaler hvor man får poeng for flest arter (artsfiske). En annen variant er tynnline, hvor man har svakere bruddstyrke på fiskesenen.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Den blå-grønne veien**, eller på svensk **Blågröna vägen**, er et annet navn på veistrekningen mellom Halden i Østfold og Hällevadsholm i Munkedal, Sverige.

Veien er en del av fylkesvei 220 i Norge og Länsväg 165 i Sverige, og er ment som en alternativ turistvei til E6, mellom Göteborg og Oslo.   
Før E6 gjennom Bohuslän ble bygget ut til motorvei var denne ruta flere kilometer kortere enn hovedveien, men tok generelt lenger tid å kjøre på grunn av lavere veistandard. Likevel kunne det være lønnsomt å velge denne veien når det var mye kø på E6, særlig om sommeren. Etter at motorveien gjennom Bohuslän var fullført ble kjøretiden på E6 kraftig redusert og køene forsvant. Den blå-grønne veien er derfor ikke lenger noe tidsbesparende alternativ, men kan gjerne benyttes dersom man har god tid og ønsker å kjøre i landlige omgivelser med langt mindre trafikk.

Fra Halden går veien sørover langs Iddefjorden til Enningdalen, passerer Elgåfossen og krysser riksgrensen ved Holtet. På svensk side følger veien Bullaresjøene, og passerer Bullaren på vei til Hällevadsholm.

*Blå-grønne veien* har navnet sitt etter naturen langs veien; fjorden og de blå sjøene, kombinert med grønne skogene. På veien er det flere campingplasser og severdigheter. Mest kjent er Elgåfossen – et 46 meter høyt fossefall midt på riksgrensen mellom Norge og Sverige.

Referanser
----------

1. ↑  Pressreader 23. februar 2016. Fakta Blågröna vägen. Besøkt 25. januar 2017. (sv)
Luftfoto av National Mall i Washington D.C. med «Lincolnmonumentet» fremst i bildet, deretter *Reflecting Pool* (reflekterende basseng), *World War II Memorial*, «Washington-monumentet» og *United States Capitol*, USAs føderale capitol og sete for Kongressen. Foto: 2014 
Turistkart over monumenter, bygninger og attraksjoner omkring *National Mall*.
 Foto: 2004 
**National Mall** er et stort grøntområde i Washington D.C. som strekker seg fra The capitol i nord ned via Washingtonmonumentet til Jefferson Memorial ved Potomac River. I øst vestlig retning strekker National Mall seg fra John F. Kennedy Center for the Performing Arts via Washington Monument til Capitol Hill. 

I området sør og øst for Washington Monument er de fleste av monumentene over amerikanske presidenter, for eksempel Lincolnmonumentet, Franklin Delano Roosevelt Memorial, National World War II Memorial, Korean War Veterans Memorial, Vietnam Veterans Memorial, DC World War I Memorial og Albert Einstein Memorial.

Mellom Washington Monument og Capitol er Smithsonian Institution med flere ulike museer.

Historie
--------

Tanken bak den nasjonale allé ble opprinnelig unnfanget av Pierre Charles L’Enfant, en franskfødt amerikansk arkitekt og sivilingeniør i hans planer for byen Washington D.C. skapt i 1791. Imidlertid ble hans tanker først realisert på begynnelsen av 1900-tallet med McMillans kommisjonplan som også var inspirert av City Beautiful movement, en progreessiv arkitektonisk byforskjønnelsebevegelse. Blant annet innebar McMillans plan å flytte hovedjernbanen fra et sted på National Mall til dens nåværende lokalisering ved Union Station.

Den amerikanske kongressen godkjente loven *Reserve Act* i 2003 for å innskrenke ytterligere konstruksjoner på National Mall.

Referanser
----------

1. ↑  Park Service Seeks Ideas for a Mall Makeover – Washingtonpost.com

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) National Mall – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames **·** GeoNames **·** GNIS **·** GNIS
 |