| Artikkelen inngår i serien om
**Sørsamer** |
| --- |
| Sørsamisk draktskikk. Fra museet Saemien Sijte. |
| **Sørsamisk språk** |
| fonologi • morfologi • syntaks |
| **Historie** |
| Vivallen • Bindalstromma • Folldalstromma • Dalbusjøen 1811 • Felleslappeloven • Elsa Laula Renberg • Daniel Mortenson • Samemøtet i 1917 • Waren Sardne • Dunderlandsdalsulykken • Bergsland • Bull • *Sameblod* |
| **Institusjoner** |
| Saemien Sijte og *Åarjel-saemieh* • Åarjelsaemien Vierhtiesåafoe • Åarjel-saemiej skuvle • Gaaltije • Sijti Jarnge • teater • *Daerpies Dierie* • Aajege • Gïelem nastedh • Gïeleaernie |
| **Se også** |
| Kategori:Sørsamene |

**Sørsamisk syntaks** er læra om hvordan sørsamisk setter ordformer sammen til større strukturer. Det er denne delen av sørsamisk grammatikk som skiller seg mest fra det man finner i de andre samiske språka.

Nominalfraser
-------------

Som i de fleste uralske språk, er sørsamiske nominalfraser av typen *(Determinativ) – (Kvantor) – (Adjektiv) – Substantiv*. Som i alle samiske språk har adjektivet en egen attributtform når det står i samme frase som et substantiv (jf. artikkelen om sørsamisk morfologi).

Determinativene kongruerer med substantivet i kasus, til forskjell fra f.eks. nordsamisk, som bare har delvis kongruens. I sørsamisk står altså determinativen i samme kasus som substantivet, mens nordsamiske determinativer bare kongruerer i halvparten av kasusa, og står i genitiv foran de andre.

Til forskjell fra andre uralske språk står sørsamiske substantiv i flertall etter kvantorer. På sørsamisk heter det således *gøøkte niejth* «to jenter» (der *niejth* er nominativ flertall. I andre uralske språk står substantivet i entall, og kasus er bestemt av kvantoren. På nordsamisk heter det *guokte nieidda* (genitiv entall), på finsk *kaksi tyttöä* (partitiv entall), og i ungarsk *kettő lány* (nominativ entall).

Pre- og postposisjonsfraser
---------------------------

Sørsamisk har, som alle uralske språk, postposisjoner, og noen av disse postposisjonene kan også være preposisjoner. Postposisjonene tar komplementa sine i genitiv, og de kan sjøl bøyes i kasus. Sammenlign disse setningene, der *roehtsen* er genitiv av *roehtse* «rot», og *nualan, nuelesne, nueleste* er illativ‚ inessiv og elativ-formene av postposisjonen «under»:

* *Riepie roehtsen nualan goegkerdi / R. roehtsen nuelesne guarjesji / R. roehtsen nueleste goegkerdi*
* Reven krøyp inn under rota / R. lå under rota / Reven krøyp fram fra under rota

Noen postposisjoner, som *sisnie* «i», kan bare bøyes i de adverbiale kasusa, mens andre kan bøyes i flere.

Postposisjonsfrasene minner om substantivfraser (som også har ei genitivfrase foran seg, men postposisjonsfrasene kan ikke bli modifisert av adjektiv på den måten substantivfraser kan.

Når de kombinerte pre- og postposisjonene opptrer som preposisjoner, i preposisjonsfraser, tar de komplementa sine i akkusativ eller (i flertall også) nominativ, fordelinga av nomininativ og akkusativ følger de samme reglene som for objektet til verb. Eksempler på preposisjoner er *rastah* «tvers over», *allkesth* «langs etter» og *lihke* «ved sida av». Noen preposisjoner, som *bijre*, har ulik betydning alt etter om de er pre- eller postposisjoner: Som preposisjon betyr *bijre* «rundt», som postposisjon betyr det «om» (*saemiej bijre* «om samene»).

Verbalfraser
------------

### Verb og objekt

I sørsamisk står objektet i akkusativ hvis det er entallsobjekt. Hvis det er et flertallsobjekt, står det i akkusativ når det viser til noe kjent og/eller avgrensa, og i nominativ når det viser til noe ukjent og/eller uavgrensa. Ordstillinga i sørsamisk er SOV, dvs. objektet står foran verbet. Hvis det er flere verb (finitt hjelpeverb pluss infinitt hovedverb, er ordstillinga *SHOV* (subjekt – hjelpeverb – objekt – verb)

### Komplekse verbaler

Det sørsamiske verbalsystemet har, som de andre samiske og østersjøfinske språka, et tempussystem som minner om systemet i de nordgermanske språka.

Subjektsløse setninger
----------------------

Sørsamisk har ikke formelle subjekter av den typen man finner i norsk, verken *det regner* eller *Det kom en mann i går*. Tilsvarende setninger er uten subjekt på sørsamisk. Hvis verbet står i første eller andre person, kan subjektet bli utelatt.

Referanser
----------

1. ↑  Bergsland 1980, s. 64

Litteratur
----------

* Bergsland, Knut 1980: *Sydsamisk grammatikk*. Oslo: Universitetsforlaget
* Trosterud, Trond 1996: Die südsamische Wortfolge als eine Kombination der deutschen und marischen Wortfolgen analysiert. *Studia Uralica Upsaliensia* 26:103-112. Uppsala.