recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vesa Hellman** (født 11. november 1970 i S:t Bertils) er en finsk rullestolcurlingspiller. Han representerer Hyvinkään Curling, der han er finsk mester flere ganger, og har deltatt i ett VM for Finland. Han deltok også i rullestolcurling under Paralympiske vinterleker 2014. 

Han er gift og har to barn, og har tidligere også spilt rullestolbasketball.

Karriere
--------

Hellman var skip ved World Challenge Competition i 2008 i Praha (kvalifiseringsmesterskapet for VM i rullestolcurling 2009), men Finland kom på 8.-plass, og greide ikke å kvalifisere seg til VM. I 2009 kom Hyvinkään Curling på 3.-plass i det finske mesterskapet, med Hellman som skip. 

På klubbnivå kom han på 8.-plass i Turku Open i 2010, og han var igjen skip på det finske landslaget som spilte i kvalifiseringsmesterskapet til VM. Denne gangen kom Finland på 8.-plass, og ble ikke med i VM i 2011. Dette året kom Hyvinkään Curling på 1.-plass i det finske mesterskapet, og de vant igjen i 2011. Han kom på 15.-plass i Turku Open 2011. 

I 2012 vant Hyvinkään Curling igjen det finske mesterskapet. I kvalifiseringsmesterskapet til VM, som ble arrangert i november 2012 i Lojo i Finland, kom Finland på 2.-plass, etter at de vant den avgjørende kampen om 2.-plassen min 9-7 over Italia. De ble dermed kvalifisert til VM i rullestolcurling 2013. Hellman var skip i VM, og de endte på 7.-plass i round robin-runden, og gikk dermed ikke videre til sluttspillet, og endte på 8.-plass. 

Han kom på 2.-plass i det finske mesterskaapet i 2013, og vant også Turku Open. Ved Paralympiske vinterleker 2014 i Sotsji spilte han toer, og Finland kom der på 10.-plass, med Markku Karjalainen som skip.

Referanser
----------

1. ↑  Curlit.com - *World Curling Championships 2013 Sochi, Russia - Finland* Arkivert 2014-02-22, hos Wayback Machine. besøkt 18. februar 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Vesa Hellman på Facebook Rediger på Wikidata
* (en) Vesa Hellman – Paralympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Vesa Hellman – World Curling Federation Rediger på Wikidata
* Suomen Curlingliitto - Vesa Hellman
* Profil hos Paralympics 2014 *(web-archive)*
**Baker College** er et privat, laveregrads college i staten Michigan i USA, med i alt ni læresteder på ulike steder i delstaten. I 2006 var det i alt 29 585 studenter ved Baker College.

Høyskolen har røtter tilbake til 1888, men ble høyskole i 1911 og de ni campusene hvor det idag undervises er (2006):

* BC of Allen Park (2003) – 1 923 studenter
* BC of Auburn Hills (1911) – 3 740 studenter
* BC of Cadillac (1986) – 1 640 studenter
* BC of Clinton Township (1990) – 5 281 studenter
* BC of Flint (1911) – 5 776 studenter
* BC of Jackson (1994) – 1 730 studenter
* BC of Muskegon (1888) – 5 022 studenter
* BC of Owosso (1984) – 2 875 studenter
* BC of Port Huron (1990) – 1 598 studenter

Det er i tillegg fem underavdelinger i Cass City, Coldwater, Fremont, Sandusky og West branch, alle i Mississippi. Utover dette tilbys fjernundervisning over Internett:

Baker tilbyr høyere utdanning til studenter som ellers ville ha vanskelig for å få adgang ved universiteter i delstaten, og har en lav terskel for å slippe inn studenter kombinert med gode låneordninger og god oppfølging av studentene. Baker støtter også aktivt opp om *Affirmative Action* og er universelt utformet for funksjonshemmede.

Det betales US$ 6 600 i skolepenger ved alle lærestedene, og internatprisene er lave. Det gis undervisning opp til graden Bachelor, dvs treårige studier i business, sykepleie, lærerutdanning, interiørdesign, arkitektur og IT-fag. , Det er også et eget senter for høyere studier med tildeling av Mastergrad.

Referanser
----------

1. 1 2   *Integrated Postsecondary Education Data System*, Wikidata Q6042926,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Baker College på Twitter Rediger på Wikidata

* Baker College på Facebook Rediger på Wikidata

* Baker College på Instagram Rediger på Wikidata
**Bakeriet** (Munkegata nr. 2) ligger i Munkegata i Trondheim.

Bakeriet ble oppført i perioden 1808 – 1810 av general og arkitekt Nicolai Wilhelm Gedde. Det hadde en enkelt etasje, høyt valmtak og pusset mur. Frem til 1870 huset det Militæret i Trondheims bakeri, med store bakerovner langs nordveggen. På nabotomta hadde de ekserserhuset, bygd like før, i 1805. Like efter, bygget de Munkegata nr. 6, det såkalte depothuset. Det var militær opptrapping og man styrket forsvaret.

Bakeriet er den røde hjørnebygningen, i denne akvarell fra tidlig 1800-tall, med ekserserhuset i gult i midten.
Fra 1870 og omtrent tjue år frem i tid, ble bygget brukt som skomaker, skredderverksted og øvingslokale for garnisonsmusikken. I 1890 ble inngang flyttet til Bispegata og huset ble brukt som Kommandantkontor. Hovedinngangen ble flyttet tilbake til Munkegata i 1925, da huset fikk nye og moderne kontor. Fra 1945 til 2002 hadde Distriktskommando Trøndelag hovedkontor i huset. 

Det ble fredet i 2004 og i 2005 overtok Statsbygg. I 2010-årene holdt Nasjonalt pilegrimssenter til i huset. 

Bygningen ble den 3. juni 2019 solgt fra Statsbygg til Rydning Holdning, et familiefirma ledet av Olve Rydning. Salget omfattet også naboeiendommene Munkegata nr. 4 og Munkegata nr. 6. Kjøpssummen var syv millioner over takst. Leietaker i 2022 opplyses av eier å være Trondheim kommune og Olavsfestdagene.

Referanser
----------

1. ↑  «Antikvarisk klassifikasjon av bebyggelsen i Trondheim». Trondheim kommune. 27. august 2018. Besøkt 22. oktober 2018.
2. 1 2  Ekserserhaven Munkegaten 2-4-6 fra forsvarsbygg.no, sist lest den 14. juli 2022.
3. ↑  Trondheims-investor vant budrunden for tre historiske eiendommer i Midtbyen i adressa.no, 6. mai 2019.
4. ↑  Munkegata 2, Rydning holding, sist lest den 14. juli 2022.

Portal: Trondheim
Risørflekken ligger 45 meter over havna og er synlig langt til havs.
Risørflekken øverst til høyre
**Risørflekken** er et landemerke i Urheia i Risør. Merket består av hvit kalk på berget. Merket ligger 45 meter over havna i Risør, og er synlig langt til havs. Det har vært til uvurdelig hjelp for sjøfarende i skipsleia utenfor landet, og selvfølgelig også for alle som hadde behov for å anløpe Risør.

Det skal være hollandske sjøfolk som først begynte å kalke fjellet. I en eiendomsoverdragelse i 1641 med kongelig stadfestelse får kjøperen pålegg om å holde "det kalkede berg" vedlike og til erstatning oppkreve avgift av skip som besøker havna.

Poul de Løvenørns nautiske kart har Risørflekken med. I 1839 opplyses det at landemerket er synlig 4,5 norske mil til havns. 

I krigstid ønsket man ikke at fienden skulle ha nytte av gode landemerker. Under Napoleonskrigene forsøkte man å male flekken sort for å hindre innseiling av engelske krigsskip. 

Frivillige foreninger sammen med Risør kommune samarbeider om å vedlikeholde Risørflekken.

Informasjonstavle er oppsatt i terrenget ved Urheia av Risør og Søndeled historielag i samarbeid med Aust-Agder fylkeskommune og Sparebanken Sør.

Referanser
----------

1. ↑   Hans Roald Hansen:Sjømerkene. Veivisere og kulturminner. Arendal 1998
2. ↑   Hans Roald Hansen:Sjømerkene. Veivisere og kulturminner. Arendal 1998
**Rankedal naturreservat** (cirka 373 daa) ble opprettet ved kgl.res. 10. juni 2016 med hjemmel i lov 19. juni 2009 nr. 100 om forvaltning av naturens mangfold (naturmangfoldloven) § 34, jf. § 37 og § 62. Fremmet av Klima- og miljødepartementet. Reservatet ligger i Ringerike kommune, Buskerud, like sørvest for Viulkastet naturreservat.

Naturreservatet skal bevare en elveskråning med leirraviner og med en unik sonering fra tørr, rik sandfuruskog til frisk edelløvskog og ekstreme gråorkildeskoger. Det ligger i skråningen mellom Eggemoen og Randselva, sør for Viulveien og vest for gamle Viul Træsliperi, akkurat der elva gjør en krapp sving som vider seg kraftig ut. Videre er formålet å bevare områdets betydning for sjeldne naturtyper og stort biologisk mangfold. De spesielle naturtypene huser flere sjeldne arter av karplanter og fugl. Det er en målsetting å beholde verneverdiene i mest mulig urørt tilstand, og eventuelt videreutvikle dem.

Se også
-------

* Naturvernområder i Ringerike

Referanser
----------

1. 1 2  (no) Rankedal naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
2. 1 2  Klima- og miljødepartementet (2016-06-10) Forskrift om vern av Rankedal naturreservat, Ringerike kommune, Buskerud fylke[*død lenke*]. *Klima- og miljødepartementet*, 10. juni 2016

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Anis** er en ettårig urteplante. Anisplanten blir fra 30 til 50 cm høy. Anisen kommer opprinnelig fra middelhavsområdet, men kan gro også i kaldere klimaer.

Bruk
----

Anisens frø benyttes som krydder i brød og søtt bakverk, og i sterke alkoholholdige drikker som for eksempel arak, anisette, absint, galliano, ouzo og Pastis.

Planten kan også spises som en grønnsak. Stilken kan minne om selleri.

### Anisolje

Ved destillasjon av anisfrukten utvinnes anisolje, som også kan benyttes medisinsk. Det mest markante virkestoffet i anisoljen (inntil 90 prosent) er anethol, C10H12O eller C6H4[1.4](OCH3)(CH:CH.CH3). Stoffet benyttes også i duftindustrien.

Anis fra tysk flora (1885)
### Kinesisk stjerneanis

Kinesisk stjerneanis inneholder også anethol, men er ikke en botanisk artsfrende til anis. Men ettersom den har lignende smak og aroma, er den blitt et billigere alternativ i Vesten såvel som ved baking som ved likørproduksjon.

Etymologi
---------

Navnet kommer fra det greske ordet *ανηθον* som betyr dill. Anis ble gjerne forvekslet med dill, slik at man ikke uten videre kan vite hva som er ment i gamle greske tekster der ordet *ανηθον* forekommer, men må gjette. Som det nedenstående bibelstedet viser, gjetter ekspertene av og til forskjellig:

Norske Bibelselskap, 1978
*Matt 23,23* – Ve dere, skriftlærde og fariseere! Dere hyklere! Dere gir tiende av mynte og **anis** og karve, men bryr dere ikke om det som veier mer i loven: rettferdighet, barmhjertighet og troskap.
Svensk 1917-bibel
*Matt 23,23* – Ve eder, I skriftlärde och fariséer. I skrymtare, som given tionde av mynta och **dill** och kummin, men underlåten det som är viktigast i lagen, nämligen rätten och barmhärtigheten och troheten!

Eksterne lenker
---------------

* (en) *anis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *anis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *anis* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *anis* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *anis* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *anis* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *anis* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *anis* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Pimpinella anisum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Pimpinella anisum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Pimpinella anisum* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN
 |
**Veselin Ðuho** (født 5. januar 1960 i Foča i Bosnia-Hercegovina) var en jugoslavisk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1984 i Los Angeles og 1988 i Seoul. 

Ðuho ble olympisk mester i vannpolo i Sommer-OL 1984 i Los Angeles. Han var med på det jugoslaviske laget som vant vannpoloturneringen foran USA og Vest-Tyskland. Jugoslavia vant finalegruppen som besto av fem lag med ni poeng, samme som USA, men med bedre målforskjell. Kampen mellom USA og Jugoslavia endte uavgjort 5-5. Ðuho spilte sju kamper og scoret åtte mål i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1984 USAs flagg Los Angeles - Gull **Gull** i vannpolo, Jugoslavias flagg Jugoslavia
* 1988 Sør-Koreas flagg Seoul - Gull **Gull** i vannpolo, Jugoslavias flagg Jugoslavia

Eksterne lenker
---------------

* (en) Veselin Ðuho – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Veselin Ðuho – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Veselin Ðuho – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Veselin Ðuho – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (hr) Veselin Ðuho – Kroatias olympiske komité Rediger på Wikidata
**Carl Parmo Ploug** (født 29. oktober 1813 i Kolding, død 27. oktober 1894) var en dansk dikter, redaktør og politiker.

Plou ble medarbeider i det nasjonalliberale bladet *Fædrelandet* i 1839 og redaktør i 1841 og frem til 1881.

Carl Ploug var medlem av den Grundlovgivende Rigsforsamling i 1848, medlem av Folketinget 1853–57 og medlem av Landstinget nesten uavbrutt fra 1859–90.

Carl Ploug diktet gjennom det meste av livet. Spesielt huskes han for *Husker du i høst?*, diktet til «lille Karen».

Skandinavismens talsmann
------------------------

Som student i København ble han grepet av skandinavismen. Ved juletid 1840 fikk københavnerstudentene besøk av studenter fra Lunds universitet, og under det første store studenttreffet i Uppsala i 1843 var Ploug var leder for de københavnske studentene. I 1846 var det 10.000 deltakere på et tilsvarende møte på Hven, og den skandinaviske enhetstanken om et forent Norden under én konge slapp ikke taket i Ploug før det danske nederlaget mot Prøyssen i 1864. Dette engasjementet hadde skapt vansker for ham. Da han kom hjem fra et studenttreff i Kalmar i 1843, ble han faktisk tiltalt for å propagandere for et folkeforbund mellom de tre nordiske land. Det var den russiske regjeringen som gjorde danske myndigheter oppmerksom på ham, og dette forklarer Plougs jubel da den russiske byen Sevastopol falt under Krimkrigen i 1855.

* Byste av Herman Wilhelm Bissen i Nivaagaards Malerisamling.Byste av Herman Wilhelm Bissen i Nivaagaards Malerisamling.
* Byste på Danas Plads i København.Byste på Danas Plads i København.
* Minnesten ved Koldinghus.Minnesten ved Koldinghus.

Se også
-------

* Marsrevolusjonen (Danmark)
* Skandinavisme

Referanser
----------

1. ↑   Gravsted.dk[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 23. oktober 2020. Besøkt 3. mars 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Tekster til sanger av Carl Ploug
* Kalliope
* Sven H. Rossel. «Carl Ploug» **(dansk)**. Arkiv for Dansk Litteratur. Arkivert fra originalen 23. oktober 2020. Besøkt 3. mars 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** MusicBrainz
 |

Portaler: Danmark | Litteratur
**Vesa Hakala** (født 5. desember 1968 i Harjavalta) er en finsk tidligere skihopper.

Han deltok i verdenscupen fra 1988 til 1995, med 15.-plass i 1992/93 som beste sammenlagtplassering. Samme sesong ble han også nummer 5 sammenlagt i den tysk-østerrikske hoppuka. I 1990/91 ble han nummer 9 sammenlagt i Hoppuka. Hans beste individuelle plassering i enkeltrenn i verdenscupen var 3.-plass i Sapporo 16. desember 1990. Han var også på det finske laget som ble nummer 2 i lagkonkurransen i Predazzo 12. januar 1992.

Vesa Hakala deltok i VM i 1991 og 1993, med 12.-plass i normalbakken i Falun i 1993 som beste individuelle plassering. Han var på det finske laget som tok sølvmedaljer i lagkonkurransen i Predazzo (Val di Fiemme) i 1991.

Referanser
----------

1. ↑   www.neveitalia.it[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.soccerway.com[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.soccerway.com[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.soccerway.com[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Jens Jahn, Egon Theiner: *Enzyklopädie des Skispringens*. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vesa Hakala – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata
| Finn | Fra | Formel |
| --- | --- | --- |
| Fahrenheit | Rankine | °F = °R − 459,67 |
| Rankine | Fahrenheit | °R = °F + 459,67 |
| kelvin | Rankine | K = °R ÷ 1,8 |
| Rankine | kelvin | °R = K × 1,8 |
| Celsius | Rankine | °C = (°R ÷ 1,8) – 273,15 |
| Rankine | Celsius | °R = (°C + 273,15) × 1,8 |
| For temperatur-*intervaller* , 1 °F = 1 °Rog1 kelvin = 1,8 °R |

**Rankine** er en enhet for termodynamisk temperatur, oppkalt etter den skotske ingeniøren og fysikeren William John Macquorn Rankine. Han framsatte skalaen i 1859.

*Rankine-skalaen* har samme enhetsstørrelse som fahrenheitskalaen, slik at en temperaturdifferanse på 1 °R tilsvarer en differanse på 1 °F. 0 °R tilsvarer det absolutte nullpunkt. kelvin-skalaen oppfyller den samme rollen i SI-systemet, hvor temperaturdifferanser i celsius og kelvin er like store, og 0 K er det absolutte nullpunktet.

*Rankine* er en utbredt enhet for temperatur i engelsk litteratur og er ofte den foretrukne måleenhet blant amerikanske og engelske vitenskapsmenn. Sammenblanding mellom, og feil bruk av rankine, fahrenheit, celsius og kelvin er en evig kilde til regnefeil blant så vel professorer som studenter.

Omregningstabell mellom de forskjellige enhetene
------------------------------------------------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Carl Wilhelm Petersén** (født 28. mars 1884 i Stockholm, død 3. oktober 1973 i San Diego) var en svensk sportsutøver som deltok i de olympiske vinterleker 1924 i Chamonix. 

Petersén vant en olympisk sølvmedalje i curling under Vinter-OL 1924 i Chamonix. Han var med på de svenske laget som kom på andreplass i curlingturneringen bak Storbritannia. De andre på det svenske laget var Johan Åhlén, Ture Ödlund, Karl-Erik Wahlberg, Carl-Axel Pettersson, Erik Severin, Victor Wetterström og Carl Kronlund.

Tre nasjoner deltok i curlingturneringen som av mange kilder har fremstått som en demonstrasjonsgren, men i februar 2006, noen få dager før de olympiske leker i Torino åpnet, erklærtre IOK at curling var en del det av offisielle olympiske programmet i 1924.

OL-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Sølv Sølv i curling Sveriges flagg Sverige

Eksterne lenker
---------------

* (en) Carl Petersén – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Carl Petersén – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Carl Petersén – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Carl Petersén – World Curling Federation Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
***Anisodactylus binotatus*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

Utbredelse
----------

*Anisodactylus binotatus* finnes i hele Europa. Den er utbredt i Nord-Afrika og Asia. Finnes i Norge.

Utseende
--------

*Anisodactylus binotatus* er 10-13 mm lang og mørkt svart på farge. De to første eller bare det første antenneleddet (rotleddet) er noe lysere. I pannen er det to små røde flekker. Beina er svarte, men en sjelden gang mer rødlige. Den ligner litt på artene i slekten *Harpalus*, men skiller seg fra disse ved at taggen på bakerste leggen (tibia) er kortere. Antennens fjerde og ofte også tredje ledd med fine korte hår og en lang børste/børster i spissen. (Krever forstørrelse for å se). Brystskjoldet bakhjørner er tydelige og utstående. Bakfotens første ledd (tars) er klart lengre enn sporen i spissen av leggen (tibia).

Levevis
-------

*Anisodactylus binotatus* er ikke vanlig, lever på gressenger med leiregrunn. den er vanligvis nattaktiv og lever av planter (frø).

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Referanser
----------

1. ↑  Carabidae of the World Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine. søkedato: januar 2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Anisodactylus binotatus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Anisodactylus binotatus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Anisodactylus binotatus* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Anisodactylus binotatus* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Anisodactylus binotatus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Anisodactylus binotatus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Anisodactylus binotatus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Anisodactylus binotatus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Anisodactylus binotatus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Anisodactylus (Anisodactylus) binotatus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Anisodactylus binotatus* - bilde[*død lenke*]
* *Anisodactylus binotatus* – Database Carabidae of the World[*død lenke*] – engelskspråklig
* *Anisodactylus binotatus* - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
* *Anisodactylus binotatus* - Fauna Europaea - engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
**Minnesota Multiphasic Personality Inventory** (**MMPI**) er en psykologisk test som kartlegger personlighet og psykopatologi. For at testen skal kunne beholde sin kliniske og diagnostiske integritet i anvendt klinisk psykologi publiseres kun generell informasjon om testen. Informasjon om fortolkning av testresultater, skåringsskalaer/-nøkler og spesifikke testledd vil ikke bli omtalt.

Bruksområder
------------

MMPI benyttes i klinisk virksomhet av psykologer og leger for å kartlegge menneskers personlighet og psykopatologi. Testen kan også legge føringer for behandlingsforløpet til den enkelte pasient/klient. MMPI bør i hovedsak ikke benyttes som seleksjonstest i forbindelse med for eksempel ansettelser.

Historie
--------

MMPI ble utviklet av Starke R. Hathaway og J. Charnley McKinley mellom 1939 og 1943 som en objektiv og diagnostisk test til bruk innenfor psykisk helsevern. Testen sto ferdig omkring 1945.

Oppbygging
----------

MMPI baserer seg på selvrapportering av atferd og holdninger i form av en rekke spørsmål som deltakeren selv besvarer. Den som administrerer testen overværer vanligvis gjennomføring av testen, og det er også denne personen som i etterkant bearbeider resultatene, tolker svarene og gir tilbakemelding til deltakeren.

MMPI-II
-------

Fra 1989 har den reviderte versjonen av MMPI (**MMPI-II**) vært tilgjengelig. Dette ble gjennomført for å sikre høyere grad av gyldighet og pålitelighet som følge av at den opprinnelige testen ble lansert på midten av 40-tallet. Den nye testen er nesten identisk med den gamle, men enkelte ledd har blitt skiftet ut på grunn av svak eller manglende relevans i dagens samfunn. Enkelte av leddene inneholdt også ord som i dag ikke finnes i det vanlige ordforrådet, eller disse ordene har en annen betydning enn tidligere. En annen viktig faktor for at man så behovet for en revidert utgave av MMPI var at samfunnet har endret seg i stor grad i form av holdninger, typisk atferd og moral, samt hva som oppfattes som normalt og unormalt.

MMPI på norsk
-------------

MMPI-versjonen for voksne er oversatt til norsk.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NDL
 |
**Carl Petter Nyman** (født 28. august 1816, død 22. oktober 1891) var en forretningsmann fra Stavanger som var aktiv innen byens kvekermiljø og var med på å starte Det Norske Totalavholdsselskap.

Nyman dro til sjøs som ung, og jobbet seg oppover til han fikk ry som en god skipsfører, og ble senere skipsreder, handelsmann og bedriftseier. Han startet med sildehandel i 1860-årene. Skipene hans dro til Østersjøområdet og solgte sild og fraktet korn tilbake. Gjennom denne handelen ble han en av de viktigste kornhandlerne i Stavanger. Han eide også et skipsverft. En økonomisk nedgang på 1880-tallet rammet Nyman hardt, og i 1887 gikk han konkurs.

I 1851 kjøpte han Kjelvene på Storhaug, en eiendom på 210 000 alen (132 mål). Han kjøpte også senere ytterligere 54 000 alen (34 mål) land og dyrket opp hele eiendommen. Våningshuset på eiendommen ble reist står fremdeles. Det er i dag Nymansveien 44, og ligger på hjørnet mellom Nymansveien og Skolegaten, og bærer i dag en minneplate fra Byhistorisk Forening Stavanger.

I 1854 gav Nyman en tomt på ca. 800 m² til kvekersamfunnet i Stavanger. Disse trengte en gravplass, og Nyman gav dem derfor denne tomten. Gravplassen er fremdeles i bruk av byens kvekere.

Nyman var ikke kveker selv på dette tidspunktet, men året etter gikk han inn i menigheten og ble et sentralt medlem. Han var venn av Asbjørn Kloster og var med da Kloster stiftet den første totalavholdsforeningen i 1859, og satt også i foreningens første styre.

Carl Petter Nyman giftet seg i 1844 med Cecilie Rasmussen. De fikk tretten barn sammen. Ektefellene døde med to dagers mellomrom. Begge ligger gravlagt på kvekergravplassen.

Litteratur
----------

* Hans Eirik Aarek, *Kvekergravstedet. Øver Haukeligate 39, Stavanger*, Kvekerforlagets småskrifter nr. 46A, Kvekerforlaget 2011. ISBN 978-82-90311-91-4 Side 7

Eksterne lenker
---------------

* Artikkel om Nyman hos Byhistorisk Forening Stavanger Arkivert 13. desember 2014 hos Wayback Machine.
**Tormod Flaten** (født 1963[] i Oslo) er en norsk eufonium-artist og musikklærer.

Flaten startet sin karriere med eufonium i Vestre Slidre Skolekorps som 11-åring. I 1994 flyttet han til Vestlandet for å spille for brassbandet Eikanger-Bjørsvik Musikklag, som var blitt europamestre i 1988 og 1989.

I 1996 vant han norgesmesterskapet for solo messinginstrument og startet på Griegakademiet. Der gikk han ut med toppkarakter i 1998. Etter en rekke konserter og konkurranser utenlands fullførte han i 1993 sin bachelorgrad ved Griegakademiet.

Diskografi
----------

* *Flight*, (2002)
* *Norwegian Euphonium*, (2005)
* *From the Deep*, (2008)

### Eikanger-Bjørsvik Musikklag

* *Kings Messenger* (1995), med Elgar Howarth, Howard Snell & Ray Farr
* *Best by Farr* (1997), med Ray Farr
* *Best by Farr Vol. II* (1997), med Ray Farr

Deltar på
* Kaizers Orchestra: *Ompa til du dør* (2001)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Tormod Flaten i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | CRIStin
 |
«Kart over Norge til Brug ved Almue og Borger Skole» utgitt i Kristiania i 1835. Fra Nasjonalbiblioteket
**Carl Bonaparte Roosen** (født 8. oktober 1800 i Arendal, død 15. februar 1880 i Kristiania) var en norsk offiser, kartograf og sosial reformator.

Han var sjef for Trondheim ingeniørdetasjement. Han hadde interesser innenfor flere områder og var arbeidet spesielt for skisportens fremme i Trøndelag. Han tok han mye initiativ til å bygge arbeiderboliger på Kalvskinnet og i Kolonien på Lademoen. I tillegg var han med på å stifte Trondheims Arbeiderforening. En av sakene han kjempet imot var anonseprivilegium i *Adresseavisa*, fordi han mente det var imot ytringsfriheten. En annen sak han kjempet for var å beholde 17. mai som en nasjonal festdag. Han var også arkeologisk og historisk interessert, han mente da at Nidarosdomen ikke skulle gå igjennom en restaurering, fordi han mente Domkirken skulle fortelle sin egen historie. 

Kaptein Roosens vei er oppkalt etter Kaptein Roosen, og krysser Møllebakken to ganger. Veien befinner seg vest for Trondheim, den går forbi Fagerlia og fortsetter opp mot bymarka og slutter noen hundre meter i fra golfbanen, i en rundkjøring.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Carl Bonaparte Roosen, Norsk biografisk leksikon ID Carl\_Roosen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Terje Bratberg red, (2008). Trondheim byleksikon, 2. utg, s. 724 + 27 sider kart. Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1762-1.
* Terje Bratberg, Carl Roosen, Norsk biografisk leksikon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Carl B. Roosen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Wikistrinda **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC
 |
**Anisoderini** er en gruppe av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

Middelsstore (9-20 millimeter), avlange, er eller mindre brunlige bladbiller. Hodet er lite, antennene tynne og rundt halvparten så lange som kroppen, som er nokså jevnbred. Pronotum er noe rundet, beina forholdsvis korte.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Denne gruppen lever for det meste på bananplanter, bambus og planter i ingefærfamilien.

Utbredelse
----------

Gruppen er utbredt i Sørøst-Asia og Australia.

Systematisk inndeling
---------------------

Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene.

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
					- stamme **Anisoderini** Chapuis, 1875
						* slekten *Anisodera* Chevrolat *in* Dejean, 1836
						* slekten *Estigmena* Hope, 1840
						* slekten *Lasiochila* Weise, 1916

Litteratur
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Anisoderini* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Anisoderini* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Anisoderini* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Anisoderini* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Kjærhølstemmen er ett av de eldre kulturminnene i Arendal kommune. Den må ha stemt opp Kjærhølen siden de første vanndrevne oppgangsagene ble bygd på Sagene i Austre Moland.  Foto: Karl Ragnar Gjertsen 
**Molandsvassdraget** er et lite vassdrag i Arendal kommune i Agder. *Molandsvannet* er det sentrale element i vassdraget. Dette vannet er oppdelt i flere kiler eller fjorder, med smale sund mellom. Molandsvannet er regulert med en stem, *Haustemmen*, ved utløpet fra vannet.

Skogsterrenget i heiene vest og nord for Molandsvannet er vassdragets øvre område og flere små elver renner ut i vannet herfra.

Omkring Molandsvannet ligger bygda Austre Moland, som lenge var egen kommune, men i dag er det ei bygd i Arendal kommune. Austre Moland kirke ligger vakkert til på et nes ved vannet.

Molandsvannet dreneres gjennom *Sageneelva*, en ganske kort elv, som renner i små fosser og stryk ned mot *Langangsvannet*. Sageneelva het tidligere *Fosså*. Fra Langangsvannet er det små kanaler og vann, *Rånene*, ut til *Neskilen* ved Eydehavn.

Vannfallet i Sageneelva ble tidligere godt utnyttet. Her var det opptil syv oppgangssager ved elva, det var bekkekverner, mølle, ålekar og trolig en stampemølle. 
I tilknytning til denne virksomheten var det en del bolighus og små plasser.

Vannet i Sageneelva reguleres med en stor stem eller demning som kalles *Kjærhølstemmen*. Demningen er bygd av steinblokker, og de eldste deler av den må være fra 1600-tallet eller eldre. Bak stemmen ligger et lite vann, *Kjærhølen*.

Sageneelva er grense mellom gårdene Ottersland og Fløystad i Austre Moland.

Sageierne på Otterland og Fløystad fikk på 1600-tallet kongelige privilegier til å sage bord for eksport. Skurlasten ble transportert til Neskilen som var et velkjent sted for skiping av trelast.

Sagene Mølle er en bygdemølle som ble etablert midt på 1800-tallet. Den er i dag et kulturminne, men kan settes i gang ved besøk.

Motorveien mellom Arendal og Tvedestrand, E18, passerer over Molandsvassdraget på Sagene bru. 

Molandsvassdraget ble i 1993 vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan IV for vassdrag.

Referanser
----------

1. ↑  Ingunn Hellerdal (20. desember 2013). «Ny E18 Arendal – Tvedestrand Konsekvensutredning for kulturminner/kulturmiljøer, nyere tid». s. 33–34. Arkivert fra originalen 5. mars 2016. Besøkt 21. mai 2015.
2. ↑  «018/4 Molandsvassdraget». *nve.no*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 15. juni 2021. Besøkt 15. oktober 2021.

Kilder
------

* Engelskjønn, Anders A: Sagene – et samfunn ved elva Fosså/Sageneelva. Austre Moland Historielag: «Dei gav oss ein arv», årbok 2013
**Næringslivets sikkerhetsråd** (**NSR**) ble etablert den 21. november 1977 som Industriens Sikkerhetsutvalg (ISU). 

Sikkerhetsutvalget skulle bestå av representanter for Norges Industriforbund, Norsk Arbeidsgiverforening og Industrivernet, med Industrivernet (senere endret til Næringslivets sikkerhetsorganisasjon) som sekretariat. En representant for Forsvarets overkommando/Sikkerhetsstaben skulle ved behov delta i utvalget på konsultativ basis. Administrerende direktør i Norges Industriforbund Jan Didriksen ble valgt som formann i det nyopprettede utvalget. Utvalget skulle begrense sin virksomhet til informasjon og veiledning overfor industribedrifter om beskyttelsestiltak mot industrispionasje.

Opprettelsen av Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) førte til at Industriens Sikkerhetsutvalg endret navn til Næringslivets sikkerhetsråd i 1989.

Inntil 2004 var NSR integrert i NSO hvoretter NSR ble en selvstendig medlemsforening stiftet av NHO, Virke Finansnæringens Hovedorganisasjon (FNH), Sparebankforeningen, Arbeidsgiverforeningen Spekter, Den Norske Krigsforsikring for Skib og Rederiforbundet. Året etter meldte Bedriftsforbundet seg som stifterorganisasjon. Siden 2010 er FNH og Sparebankforeningen representert av Finans Norge.

NSRs formål er å forebygge kriminalitet i og mot næringslivet. Dette gjøres gjennom et formalisert og aktivt nettverk mot politi og offentlige sikkerhetsmyndigheter, og mot næringslivet. I NSRs konsultative råd sitter representanter for:

* Politidirektoratet, inklusive Kripos og Økokrim
* Politiets sikkerhetstjeneste
* Nasjonal sikkerhetsmyndighet
* Tolldirektoratet
* Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
* Landsorganisasjonen i Norge
* Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund
* Næringslivsrepresentanter

NSRs motto er «Mot kriminalitet – for næringsliv og samfunn».

Bladet *Kvartalsbrevet* kom i 1985, senere (1994) avløst av bladet *Sikkerhet* som i dag er et felles blad for NSR og NSO.

Referanser
----------

1. ↑   Utgave 2017-05-22 av GRID[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Næringsfrihet** i rettsfilosofisk forstand er retten til å skaffe seg det som trengs til livsopphold uten å spørre noen om lov. Begrepet oppstod på 1700-tallet og er fundamentalt innen økonomisk liberalisme. I økonomisk forstand er næringsfrihet retten til å drive økonomisk virksomhet uten innblanding fra offentlige myndigheters side. I de fleste land er det sterke begrensinger på næringsfriheten gjennom statlige monopoler, og lovgivning som gjelder konsesjoner og miljø. På menneskerettsområdet danner næringsfriheten grunnlaget for retten til fritt yrkesvalg. I Norge var næringsfriheten vernet av Grunnlovens paragraf 101, som ble opphevet ved Stortingsvedtak 13. mai 2014 og erstattet av en ny paragraf 101 som sikrer retten til å organisere seg i fagforeninger, samt forbyr bruken av militær myndighet mot befolkningen under gitte omstendigheter.

Det var ifølge Grunnlovens §101 forbudt å gi privatpersoner eller firmaer varige privilegier med karakter av monopol. Håndverksfrihet ble gjennomført i 1839, og handelsfrihet ble gjennomført i 1842.

Referanser
----------

1. ↑  Lovdata: *Kunngjøring av Stortingets vedtak 13. mai 2014 om endringer i Grunnloven*
**Binominal** (latin - «dobbelt navn») er den spesielle formen arter skal navngis innenfor den biologiske nomenklaturen. Alle arter har et dobbeltnavn, der slekt og artsepitet alltid oppgis. For eksempel heter røyskatt *Mustela erminea*, der *Mustela* er røyskattslekten og *erminea* er arten. Slekten dekker alle arter som er bygget stort sett likt med bare størrelse eller farge som forskjell. I Norge er det fire arter av *Mustela*, for uten røyskatt er det snømus - *Mustela nivalis*, ilder - *Mustela putorius* og mink - *Mustela* (*Neovison*) *vison*.

Binominalnavnet skal skrives i *kursiv*. Dersom en tekst står i kursiv, skal binominalnavnet stå i normal skift. Etter gjeldende nomenklatur skal slektsnavnet alltid skrives med stor forbokstav, både når det står alene og som del av et binominal, mens artsepitetet skrives med små bokstaver.

Der mange arter av samme slekt skal navngis etter hverandre, eller i tekster der et fåtall arter navngis flere ganger (som over), er det tillatt å forkorte slektsleddet til bare forbokstaven. Dette må bare gjøres der det ikke er noen fare for sammenblanding, og så lenge det fulle binominalnavnet har vært skrevet fullt ut tidligere i teksten slik at det ikke er noen tvil om hvilken art som beskrives. For røyskattslekten vil lista med norske arter gjerne bli skrevet som *Mustela erminea*, *M. nivalis*, *M. putorius* og *M. vison*. For enkelte arter er det forkortede binominalnavnet så vanlig at det brukes som populærnavn, slik som *T. rex* for *Tyrannosaurus rex*.

Binominalsystemet ble grunnlagt av Carl von Linné og brukes for å navngi alle dyr, planter, sopp, protister og bakterier.

Referanser
----------

1. 1 2  Baglo, R. & Grundt, H. (2. mars 2011). «Nomenklatur (navnsetting)». *Biologi 1*. NDLA. Besøkt 11. desember 2015. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. 1 2  «Slik skriver du artsnavn riktig». Artsdatabanken.no. Besøkt 11. desember 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
***Rita*** er den første soloplaten til Rita Engebretsen, kjent fra plateserien Frem fra Glemselen sammen med Helge Borglund. Det skulle gå 10 år fra platedebuten i 1973 der hun sang på samleplaten *Stjerne 73* og 11 plater med «Frem fra Glemselen», før hun i 1983 endelig kom på markedet med sin egen soloplate. Da plateselskapet Talent ga ut platen *Frem fra Glemselen kap.11* i 1982, promoterte de Engebretsen ved blant annet å gi ut to spor fra denne «Frem fra Glemselen»-platen på singel: «Fly lille fugl» / «Hawaiivise». Det var store forventninger til Engebretsen. Plateserien «Frem fra Glemselen» hadde da solgt opp mot en million plater. Debutalbumet *Rita* kom i januar 1983, og inneholdt for det meste oversatte slagermelodier, mye fra svensk – Kikki Danielsson blant annet.

Albumet ble ganske godt mottatt både i presse og blant publikum, i motsetning til sangmakker Helge Borglunds debut i 1980, som kun besto av nye sanger. På dette albumet kjente man igjen Engebretsen med sanger som «Barnehjemsbarn» og «Sanger skal klinge» som var i samme gate som «Frem fra Glemselen»-visene. Engebretsen synger også en norsk versjon av «House of the Rising Sun», samt at hun har oversatt «How Great Thou Art» selv til norsk. Plateselskapet Talent gikk konkurs i 1983 slik at platen til Engebretsen hadde kort levetid på markedet og solgte derfor ikke mer enn i underkant av 7000 eksemplarer. Den ble re-utgitt i 1987 som kassett av Arne Bendiksen.

Sporliste
---------

1. «Det er forsent» (*«It's Too Late»*) (Graham Sacher / Dave Meyers / Gunnar Jørstad)
2. «Lære meg leve livet» (Lasse Holm / B. Lindberg / Gunnar Jørstad)
3. «Kan du love» (*«Come on Over»*) (Barry & Robin Gibb / Lars Børke)
4. «Jeg er på vei» (T. Wynett / Steinar Kristiansen)
5. «Jeg elsker deg enda» (*«Streets Of Laredo»*) (Trad / Per Johan Skjærstad
6. «Sangen skal klinge» (Lasse Holm / Geir Hamnes)
7. «California» (Ed Salvino / Robert Jung / Steinar Kristiansen)
8. «Tider kommer, tider går» (*«Tåget måste gå»*) (Stjernfeldt / Gunnar Jørstad)
9. «Soloppgangens hus» (*«House of the Rising Sun»*) (A. Price / Knut Bjørnsen)
10. «Alle veier går til deg» (*«Every Street Leads Back to You»*) (Potger / L. Schulmann / Steinar Kristiansen)
11. «Barnehjemsbarn» (*«Nobody's Child»*) (Cy Coben / Mel Foree / Øystein Johansen)
12. «En herlig tid» (*«How Great Thou Art»*) (Trad / Rita Engebretsen / Gunnar Jørstad)

Andre medvirkende
-----------------

* Studio: Talent Studio
* Tekniker: Gard «Dutte» Christensen
* Produsent: Ole Vidar Lien
* Arrangør: Pete Knutsen
* El.piano, flygek, el.gitarer: Pete Knutsen
* El.piano,flygel: Henryk Lysiak
* Ak.gitar: Arne Schulze
* Bass: Terje Methi
* Trommer: Thor Andreassen
* Strykere fra Kringkastingsorkestret
* Kor: Iselin Alme, Hege Schøyen, Gro Hallan
* Foto: Helge Jørgensen
* Design: Team Trykk

Utgivelser
----------

* 1983 LP/MC Talent Music Organisation TLS 3080
* 1987 MC Arne Bendiksen Records ABX 60002
*For forretningsmannen, se Einar Aas (forretningsmann)*

**Einar Jan Aas** (født 12. oktober 1955) er en norsk tidligere fotballspiller. Han var den første nordmann som spilte profesjonell fotball i England, og den første norske spilleren som har spilt profesjonell fotball i både England og Tyskland. På de lagene han spilte inntok han hele tiden en posisjon som midtstopper. Aas' karriere ble amputert pga. lange skadefravær.

Karriere
--------

Aas spilte for Moss Fotballklubb i sin ungdom. Han var en plasseringssikker og rask midtstopper.

*VG* kåret han til *Årets forsvarsspiller* i 1979.

### Klubblag

Aas startet karrieren i Moss FK i 1973. I 1976 rykket laget opp til 1. divisjon som den gang var toppdivisjonen i norsk fotball. Året etter fikk han prøve seg på det norske fotballandslaget. Han fikk tilsammen 35 landskamper for Norge. Han var med på det norske landslaget som i 1981 slo England 2-1 i en kvalifiseringskamp til fotball-VM.

Aas startet sin profesjonelle karriere i Bayern München i 1980. Sesongen etter gikk han til Nottingham Forest i England, som på den tiden ble ledet av manager Brian Clough. Aas pådro seg høsten 1981 et beinbrudd som satte en stopper for karrieren. 

I 1984 kom han tilbake til Moss FK, hvor han avsluttet karrieren med norsk seriemesterskap i 1987.

### Landslag

Aas debuterte på landslaget i 1978, og spilte 35 landskamper totalt og scoret tre mål.

Personlig liv
-------------

Han tok eksamen ved Kirkeparken videregående skole. Han har gått på Norges idrettshøgskole.

Meritter
--------

### Med Bayern München

* Bundesligaen: 1980 og 1981

### Med Moss Fotballklubb

* Eliteserien: 1987

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, oppført som Einar Jan Aas, Transfermarkt spiller-ID 95417, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Профиль игрока на snl.no», arkiv-URL web.archive.org[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  .
4. ↑  «Einar Aas». 5. august 2012. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp).
5. ↑  Bugge, Mette (5. september 2008). «40 år og fortsatt full fart». *Aftenposten* **(norsk)**. s. 20.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Einar Aas – UEFA Rediger på Wikidata

* (en) Einar Aas – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Einar Aas – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Einar Aas – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Einar Aas – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (de) Einar Aas – fussballdaten.de Rediger på Wikidata

* (en) Einar Aas – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (de) Einar Aas – Tysklands fotballforbund Rediger på Wikidata

* (no) Einar Aas – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
* (en) Einar Aas på eu-football.info

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Salmonellose** er betegnelsen på en sykdom forårsaket av bakterien Salmonella. Denne artikkelen tar for seg sykdommen slik den arter seg hos sau. Se ellers Salmonellose hos mennesker.

Årsak og forekomst
------------------

Skyldes forskjellige varianter av salmonellabakterien som invaderer tarmen. Det finnes svært mange varianter, med varierende symptomer.
Husdyr i Norge har lav forekomst av de mest sykdomsfremkallende variantene. Småfugl er ofte bærere av varianter som kan gi sykdom hos både mennesker og dyr, men denne smitteveien er sjelden. Ifølge E. Straiton[1] spres bakterien med rotter og andre gnagere.
Varianten Salmonella diarizonae er en variant som er særs vanlig blant norske sauer uten at den forårsaker sykdom. Den kan imidlertid føre til mild diaré og abort i enkelte flokker enkelte år. Faktorene som utløser dette er ikke kjent[2].

Salmonella abortusovis er en viktig abortårsak hos sau i andre land, men blir ansett å ikke forekomme i Norge.[2] E. Straiton[1] nevner variantene *S. typhimurium* og *S. dublin* som sykdomsfremkallende varianter i Storbritannia, i tillegg til S. montevideo som det er sjelden å støte på.

Symptom
-------

Vanlige symptomer er nedsatt matlyst, kraftig skummende diaré og påfølgende avmagring og uttørring. Lam er de mest mottagelige[1] og dødeligheten hos disse kan være høy. Lammene slutter å die og kan få høy feber.[1]
Andre tegn er abort eller akutt død på grunn av blodforgiftning.[2]

Behandling
----------

I forhold til E. coli infeksjoner er salmonellose vanskelig å kurere med antibiotika. Stell og tilførsel av elektrolyttoppløsning for unngå dehydrering er det beste botemiddelet[1].

Forebygging
-----------

Salmonellainfeksjon er en meldepliktig B-sykdom og import av levende dyr medfører en smitterisiko. Syke dyr bør isoleres og vaksinering har liten effekt.[1]

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Eddie Straiton, "Sheep Ailments - recognition and treatment", 7th edition (2001) ISBN 1-86126-397-X
2. 1 2 3  Synnøve Vatn, Lisbeth Hektoen, Ola Nafstad "Helse og Velferd hos sau" 1. utgave, Tun Forlag (2008) ISBN 978-82-529-3180-8
**Per Boye Hansen** (født 11. oktober 1957 i Oslo) er en norsk operaregissør, fra høsten 2019 sjef for Nasjonaloperaen og Statsoperaen i Praha, Tsjekkia. Han har tidligere blant annet arbeidet som direktør for Festspillene i Bergen (2005–2012), og fra 2012 til høsten 2017 operasjef ved Den Norske Opera & Ballett.

I årene 1984 til 1989 var han regiassistent ved operaen i Köln. I flere år arbeidet han som regiassistent ved Festspillene i Salzburg.

Fra 2001 til 2005 var han Casting Director/Operndirektor for Komische Oper Berlin.

Hansen er utdannet i musikkteaterregi og tok diplomeksamen fra Staatliche Hochschule für Musik, Essen Ruhr, ved linjen for musikkteater-regi.

Han grunnla Oslo Sommeropera i 1983 hvor han var kunstnerisk leder fram til 1992, og Oslo Arts Management AS i 1990 som han ledet fram til 2000. 

Han er fra 2011 leder av juryen for Den internasjonale Ibsenprisen.

Referanser
----------

1. ↑  Redaksjonen (26. september 2011). «Per Boye Hansen ny operasjef». *Ballade*. Norsk Musikkinformasjon. Arkivert fra originalen 28. september 2011. Besøkt 27. september 2011.
2. 1 2 3  Biografi hos Festspillene Arkivert 12. november 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  Berliner Morgenpost 2003
4. ↑  Ny komité for Den internasjonale Ibsenprisen. *Regjeringen.no* (28. januar 2011)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** NKC
 |