**Maximilian I** av Habsburg (født 22. mars 1459 i Wien, død 12. januar 1519 i Wels, Oberösterreich) var keiser av Det tysk-romerske rike. Han ble kalt «den siste ridder».

Han var sønn av keiser Fredrik III. I 1477 giftet han seg med datteren og arvingen av hertug Karl den dristige av Burgund, Maria av Burgund. Gjennom dette ekteskapet fikk Maximilian gjennom sin kone ved svigerfarens død i 1479 Nederlandene og Franche-Comté, mens Frankrike tok kontroll over det egentlige Burgund.

1486 ble Maximilian valgt til konge av romerne (tysk konge) ved siden av sin keiserlige far, og da denne døde syv år senere ble han enekonge. I det følgende året marsjerte Frankrike inn i Italia, noe som førte til de langvarige italienske kriger som først etter Maximilians død ble løst til gunst for riket.

Av hans forsøk på å reformere det hellige romerske riket, ble særlig inndelingen i rikskretser av varig betydning.

Maximilian ble i 1508 kronet som romersk keiser.

For å redusere det voksende trykket mot det tysk-romerske rike fra herskerne av Frankrike, Polen, Ungarn. Böhmen og Russland, møttes Maximilian med Vladislav av Bøhmen og Ungarn og Sigismund I av Polen i Wien. De ekteskapsforbindelser som er ble arrangert bragte Habsburgerne et tiår senere den ungarske og bøhmiske kronen. Maximilians etterfølger som keiser var hans sønnesønn Karl V, da hans sønn, Karl Vs far, Filip I av Kastilia var død allerede i 1506. Til oppdrager for sitt barnebarn og regent over Nederlandene hadde keiseren utsett sin datter Margarete av Østerrike, som fylte denne oppgaven med sikkert instinkt.

Hans gravmonument i hoffkirken i Innsbruck ble aldri ferdigstilt.

Maximilian gjorde mye for å fremme åndslivet i sitt riket, han var en stor kunstelsker og gikk inn for humanismen. Han utga selv poetiske verker, som *Theuerdank* som allegoriserte hans brudekonkurranser, den ufullendte *Weißkunig* som omhandlet hans gjerninger frem til 1513 og den kun planlagte *Freydal* om hans turneringer.

I 1512 kom han i forbindelse med Albrecht Dürer og gav den store renessansemaleren en årlig pensjon.

Familie og etterkommere
-----------------------

Maximilian giftet seg 19. august 1477 i Gent med arvehertuginne Maria av Burgund (1457–1482). De hadde barna:

* Filip I av Castilla, (1478–1506) – gift med Johanna av Castilla, dermed konge av Spania
* Margarete av Østerrike, (1480–1530) – gift med Don Johann, prins av Aragon

Han ble gift på nytt 16. mars 1494 i Hall i Tirol med prinsesse Bianca Maria Sforza (1472–1510), som ved hans side ble romersk keiserinne. De hadde ingen barn.

Litteratur
----------

* Bernd Schneidmüller/Stefan Weinfurter (Hrsg.): *Die deutschen Herrscher des Mittelalters, Historische Porträts von Heinrich I. bis Maximilian I.*, Verlag C.H. Beck : München 2003

Galleri
-------

* Keiser Maximilian I (1459-1519) og familien hans, deriblant barnebarnet Karl V av Det tysk-romerske rike, tidlig på 1500-tallet.  Maleri: Bernhard StrigelKeiser Maximilian I (1459-1519) og familien hans, deriblant barnebarnet Karl V av Det tysk-romerske rike, tidlig på 1500-tallet.  Maleri: Bernhard Strigel
* Maximilian mottar hyllesten fra de verdslige og geistlige stender, herunder paven.  Maleri: Fra Magarethe av Østerrikes Liber missarum, av Petrus Almaire, 1515Maximilian mottar hyllesten fra de verdslige og geistlige stender, herunder paven.  Maleri: Fra Magarethe av Østerrikes *Liber missarum*, av Petrus Almaire, 1515
* Maximilian som ridder.  Maleri: Peter Paul Rubens, 1618Maximilian som ridder.  Maleri: Peter Paul Rubens, 1618

Referanser
----------

1. 1 2   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Maximilian I, Holy Roman Emperor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Maximilianus I, Imperator Romanus Sacer – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* Biografi på historiker.de[*død lenke*] (tysk)

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Fredrik III** | **Konge av Tyskland og tysk-romersk keiser**(1508–1519) | Etterfølger:**Karl V** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Österreichisches Musiklexikon **·** Encyclopædia Universalis **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BPN **·** ULAN **·** HDS **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |