Zvezda tilkobet Zarja (såvidt synlig i overkant av bildet) med et Progress-romskip tilkoblet Zvezda i nedkant
**Zvezda** (russisk: Звезда, betyr «stjerne»), også kjent som «Zvezda Service Modul», er en komponent til Den internasjonale romstasjonen (ISS). Det var den tredje modulen som ble skutt opp, og sørger for deler av romstasjonens støttesystemer for å opprettholde liv ombord, og er også bo-kvarter for 2 av mannskapet. Det er den strukturelle og funksjonelle senteret til den russiske delen av stasjonen. Zvezda ble skutt opp med en Proton-rakett 12. juli 2000 og ble koblet sammen med Zarja-modulen 26. juli samme år. Raketten var en av de første som hadde reklame på seg, det var dekorert med logoen til restaurantkjeden «Pizza Hut», som selskapet betalte 1 millioner dollar for.

Konstruksjon
------------

Kjernestrukturen av Zvezda, kjent som "DOS-8" var tilog begynne med bygd på 1980-tallet, for å være kjernen av det skulle bli Mir-2 romstasjonen. Dette betyr at Zvezda er tilsvarende til den kjernemodulen (DOS-7) ombord på Mir. Den var faktisk merket med Mir-2 for en lang tid på fabrikken. Designet stammer imidlertid helt tilbake til de originale Saljut-stasjonene. Hoveddelene var ferdig bygget i februar 1986, og mesteparten av det interne utstyret var installert i oktober 1986.

Modulen var bygget av det russiske selskapet «S.P. Korolev Rocket and Space Corporation Energia» og er den eneste 100% russisk bygget og finansierte delen av ISS sammen med Pirs.(Zarya ble bygget av Russland, men ble finansiert og eies av USA).

Spesifikasjoner
---------------

Zvezda under bygging
John Phillips arbeider på Elektron-systemet inne i Zvezda

| Spesifikasjoner |  |
| --- | --- |
| Total lengde av modul | 13,1 m |
| Vingespenn | 29.7 m |
| Diameter | 4.15m |
| Masse | 19 051 kg |

Se NASA – Zvezda Service Module for ytterligere spesifikasjoner.

Zvezda består av en sylindrisk «arbeidsrom» hvor mannskapet jobber og lever, et sylindrisk «Transfer-kammer» som har en tilkoblings-port, en trykkløs del (Assembly Compartment)av modulen omringer «Transfer-kammeret», og et siste «transfer-rom» med tre tilkoblings-porter.

«Transfer-rommet» er festet i Zarja-modulen og har tilkoblingsporter ment for Science Power Platform og den Universal Docking Module. For tiden er kun Pirs koblet til. Den kan brukes som en luftlås, men hvis luken svikter, vil det være umulig å bevege seg til resten av stasjonen, så denne muligheten har aldri blitt brukt. «Transfer-kammeret» er utstyrt med automatisk tilkoblings-utstyr og er brukt til å motta Soyuz og Progress-romskip.

Zvezda inneholder soveplasser for 2 kosmonauter, en tredemølle fra NASA og en sykkel for trening, toalett og andre hygieniske fasiliteter og en bysse med kjøleskap og fryser. Modulen har hele 14 vinduer spredd på de ulike delene. Den inneholder også Elektron-systemet som sørger for å skille ut og resirkulere kondensert fuktighet og vann fra avfallssystemet, samt å sørge for hydrogen og oksygen. Hydrogenet blir sluppet ut i rommet, mens oksygenet blir brukt ombord. Det er 18 små raketter på modulen og to store for fremdrift, og 8 batterier for å lagre elektrisk kraft.

Elektron-systemet har krevd vesentlig vedlikehold, og har stoppet flere ganger. Dette har medført at mannskapet ombord har måtte bruke andre oksygen-kilder for lengre perioder. Det inneholder også Vozdukh-systemet som fjerner karbondioksid fra luften. Zvezda har blitt kritisert av mannskapene ombord på romstasjonen for å være svært bråkete, og mannskapene har vært observert med øreplugger mens de jobber der.

Sammenkobling til ISS
---------------------

Sergei K. Krikalev inne i Zvezda på ISS Ekspedisjon 1
26. juli 2000 ble Zvezda den tredje modulen i ISS når den koblet seg til den bakre porten på Zarja. Zarja hadde allerede blitt tilkoblet den amerikanske Unity-modulen. Senere i juli overlot datamaskinene ombord i Zarja kommandofunksjonene til Zvezda.

11. september 2000 foretok 2 av mannskapet på STS-106 den endelige sammenkoblingen mellom Zvezda og Zarja: Under en 6 timer og 14 minutter lang romvandring, koblet kosmonaut Yuri Malenchenko og astronaut Ed Lu sammen 9 kabler mellom de to modulene, inkludert 4 kraft-kabler, 4 video- og datakabler og en fiberoptisk telemetri-kabel. Den påfølgende dagen (11. september, kl 12:20 a.m. CDT)kunne mannskapet ombord på STS-106 flyte inn i Zvezda for aller første gang.

### Farer ifm oppskyting

På grunn av russiske finansielle problemer ble Zvezda skutt opp uten noen backup og forsikring. På grunn av dette, konstruerte NASA en midlertidig kontroll modul i tilfelle det oppstod store forsinkelser, eller modulen ble ødelagt ved oppskyting.

Se også
-------

* Den internasjonale romstasjonen
* Liste over byggingen av ISS

Referanser
----------

1. ↑  «NASA – STS-106 (99)». Arkivert fra originalen 13. august 2010. Besøkt 19. juli 2007.
2. ↑  «NASA – STS-106 Report # 07». Arkivert fra originalen 1. juni 2019. Besøkt 19. juli 2007.
3. ↑  NASA – STS-106 Report # 10[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* NASA – ISS Assembly Mission 1R

| * v
* d
* r
Den internasjonale romstasjonen |
| --- |
| Moduler i bane | Zarja **·** Unity **·** Zvezda **·** Destiny **·** Quest **·** Pirs **·** Harmony **·** Columbus  **·** Kibō | ISS Patch |
| Andre komponenter | Integrated Truss Structure **·** Canadarm2 **·** Pressurized Mating Adapter **·** External Stowage Platforms **·** Dextre (SPDM) |
| Komponenter i jevnlig bruk | MPLM |
| Skal opp med romferge | Tranquility **·** Cupola **·** Docking Cargo Module **·** ExPRESS Logistics Carriers (Total 5) |
| Skal opp med Proton | MLM **·** ERA |
| Kansellerte moduler | Science Power Platform **·** Universal Docking Module |
| Romskip tilknyttet ISS | Romferge **·** Sojuz **·** Progress **·** H-II Transfer Vehicle **·** Automated Transfer Vehicle **·** SpaceX Dragon **·** K-1 **·** Orion **·** Starliner |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |