recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Prinsipal–agent-teori** prøver å identifisere og forklare problemer som kan oppstå mellom to, eller flere parter, når det skal gjøres en transaksjon imellom dem. Et eksempel kan være forholdet mellom arbeidsgiver og arbeidstaker, men prinsipal–agent-teorien er relevant for en hel del ulike typer transaksjoner.

I grunnleggende mikroøkonomisk teori tas det ofte for gitt at aktørene innenfor økonomien vil klare å optimalisere sin produksjon gitt de eksterne forholdene som råder, men det sies lite om hvordan de lykkes i å allokere ressursene innad i firmaet slik at profitten maksimeres. Det er blant annet når en bryter med den ovenfornevnte forenklingen og åpner denne «sorte boksen» (firmaet) at en ser eksempler på hvordan prinsipal–agent-problemer kan oppstå. 

Hovedingrediensene i teorien er motstridende objektiver, eller mål, og privat informasjon. Dette bygger på paradigmet om at alle aktørene innenfor økonomien handler ut ifra egeninteresser og ønsker å fremme sin egen vinning, iallfall til en viss grad. Det er klart at sosial atferd blir mer kompleks ettersom relasjoner bygges, det være seg innenfor familie, i små bedrifter eller i andre sammenhenger.

Et eksempel kan være en arbeidsgiver (prinsipalen) som delegerer en oppgave til en arbeidstaker (agenten) hvorpå arbeidstakeren sitter med informasjon som arbeidsgiveren ikke har. Dette kan være informasjon om hvordan agenten akter å utføre oppgaven eller om kostnaden agenten har i forbindelse med arbeidet. Dette kan resultere i moralsk risiko (moral hazard) og uheldig utvalg som bidrar til økte kostnader for prinsipalen. Det er i prinsipalens interesse å eliminere slike agentkostnader. Derfor oppstår det gjerne en kontraktssituasjon der målet er å redusere den asymmetriske informasjonen mellom partene. Utformingen av disse kontraktene er ikke trivielt og matematikk spiller en viktig rolle i slik kontraktsoptimalisering. Det finnes, innenfor mikroøkonomien, en stor litteratur om kontraktsteori.

Full informasjon
----------------

Den enkleste modellen for kontraktsutforming er når begge parter kan obsevere hverandre fullt ut, og at det derfor ikke finnes privat informasjon. I eksempelet ovenfor vil det si at arbeidsgiveren vet hvilken innsats arbeidsgiveren vil gi til hvilken minimumskostnad. Derfor vil prinsipalen tilby en arbeidskontrakt hvor agenten får tilstrekkelig betalt for en gitt ytelse. Denne kombinasjonen mellom betaling og ytelse gir agenten akkurat den nytten som er nødvendig for at han\hun skal takke ja til arbeidskontrakten, kjent som participation constraint. Denne kontrakten er utformet slik at den maksimerer arbeidsgiverens nytte.

Litteratur
----------

* The Theory of Incentives: The Principal-agent Model (Jean-Jacques Laffont and David Martimort, 2002)
* Contract Theory (Patrick Bolton and Mathias Dewatripont, 2005)
* The Economic Theory of Agency: The Principals Problem (Stephen A. Ross, 1973, American Economic review, 63, 134-139)
* Agency Theory: An Assessment and Review (Kathleen M. Eisenhardt,The Academy of Management ReviewVol. 14, No. 1 (Jan. 1989), pp. 57-74)
*For musikeren med samme navn, se Bjørn Christiansen (musiker).*

**Bjørn Christiansen** (født 6. august 1927 i Nannestad, død 3. juli 1987 i Bergen) var en norsk psykolog og professor ved Universitetet i Bergen fra 1967 fram til sin død. Christiansen var sentral i etableringen av Det psykologiske institutt, senere fakultet, ved Universitetet i Bergen, og i etableringen av profesjonsstudiet i psykologi i Bergen i 1960- og 1970-årene. Han var også en betydningsfull psykologisk forsker med en rik vitenskapelig produksjon.

Christiansen ble cand.psychol. ved Universitetet i Oslo i 1950. I 1960 tok han doktorgraden (dr.philos.) på avhandlinga *Attitudes towards Foreign Affairs as a Function of Personality*. Han hadde forskningsopphold i ved flere universiteter i USA (blant annet i New York og San Diego og ved Rutgers University i New Jersey).

Frem til 1969 var det bare Universitetet i Oslo som hadde profesjonsstudium i psykologi, og i 1960-årene arbeidet Christiansen for å etablere et slikt studium i Bergen. I arbeidet med å etablere psykologi som fag i Bergen la han vekt på at studentene skulle få ei brei og omfattende tilnærming til faget gjennom ei femårig grunnutdanning etter grunnfag. Han la videre opp til omfattende praktisk klinikktjeneste. Også i egen forskning spente Christiansen vidt med arbeider blant annet innen sosialpsykologi, personlighetspsykologi, utviklingspsykologi og fysiologisk psykologi.

Christiansen hadde flere sentrale verv innen psykologien. Han var æresmedlem av Norsk Psykologforening, og ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Bjørn\_Christiansen[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* En oversikt over hans arbeider finnes i Jan Petter Myklebust og Reidar Ommundsen (red.): *Psykologprofesjonen mot år 2000. Helsepsykologi, samfunnspsykologi og internasjonale perspektiver. Minneskrift til Bjørn Christiansen* (1987).

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Friidrett: |
| Konkurrerte for KyprosKypros Kypros |
| Friidrett Det europeiske småstatsmesterskapet i friidrett |
| Gull | Schaan 2018 |  1000 m stafett |
| Friidrett De europeiske småstatslekene |
| Sølv | Serravalle 2017 |  4x400 m |

**Sanda Colomeiteva** (født 13. juni 2000) er en kypriotisksk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Hennes fremste internasjonale meritt er gull på 1000 meter stafett ved Det europeiske småstatsmesterskapet i friidrett 2018.

Idrettskarriere
---------------

2016
Hun kom på fjerdeplass på 200 meter og sjuendeplass på 400 meter under det kypriotiske mesterskapet i friidrett 2016.

2017
Hun deltok i en U20-landskamp mellom Kypros, Ukraina, Hviterussland, Israel og Romania i mai, og kom der på fjerdeplass på 100 meter, og Kypros fikk bronse på 4 x 100 meter stafett. I De europeiske småstatslekene 2017 fikk Kypros sølv på 4 x 400 meter stafett med Colomeiteva på laget. Individuelt kom hun på sjuendeplass på 100 og 200 meter. Hun deltok også på 4 x 100 meter stafett, der Kypros kom på fjerdeplass.

I det kypriotiske mesterskapet i friidrett kom hun på femteplass på 100 og 200 meter. 

2018
Hun satte personlig rekord på 60 meter innendørs i januar, med 7,74 sekunder, og deltok i Juniorbalkanmesterskapet i friidrett innendørs 2018, der hun tangerte denne rekorden. Hun kom på tredjeplass i sitt innledningsheat, og nådde ikke finalen. 

Hun satte ny personlig rekord på 200 meter i april, med 24,06. I Det europeiske småstatsmesterskapet i friidrett 2018 kom hun på femteplass på 200 meter, og hun deltok også på Kypros' stafettlag som vant 1000 meter stafett, der hun løp sammen med Olivia Fotopoulou, Kalliopi Kountouri og Christiana Katsari.

Referanser
----------

1. 1 2  IAAF - *Sanda Colomeiteva - Results*, besøkt 18. juni 2018.
2. ↑  CSSE 2018 - *Live Results* Arkivert 23. juni 2018 hos Wayback Machine. besøkt 18. juni 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sanda Colomeiteva – World Athletics Rediger på Wikidata
**Ruth Anker Høyer** (født 19. januar 1945, død 30. juni 2023) var en danskfødt norsk advokat, dommer og kvinnesaksforkjemper. Hun var tingrettsdommer i Oslo tingrett (tidligere betegnet byrettsdommer i Oslo byrett) fra 1994 til 2015, var leder i Norske Kvinnelige Juristers Forening og hadde flere verv både i Advokatforeningen og Norsk Kvinnesaksforening.

Karriere
--------

Hun ble utdannet cand.jur. i Danmark i 1970, og flyttet deretter til Norge. Hun arbeidet i Rikstrygdeverket, Likestillingsrådet og Forbrukerrådet, samt som dommerfullmektig i Oslo skifterett og som advokat, fra 1985 med egen advokatpraksis, før hun ble tingrettsdommer i 1994. Hun arbeidet særlig med familierett. Etter at hun gikk av med pensjon som tingrettsdommer var hun ekstraordinær lagdommer i Borgarting lagmannsrett.

Hun var leder for Norske Kvinnelige Juristers Forening, sentralstyremedlem i Norsk Kvinnesaksforening, medlem av redaksjonen i *Kvinnesaksnytt*, leder for Oslo Advokatforening og medlem av Advokatforeningens hovedstyre. Hun var også styreleder i Studiehjem for unge piker.

Hun var medlem av flere offentlige utvalg, blant annet Advokatkonkurranseutvalget som avga NOU 2002: 18.

Hun var gift med tingrettsdommer i Asker og Bærum Jon Bonnevie Høyer, som er sønn av juristen Grete Bonnevie og dattersønn av høyesterettsdommer Thomas Bonnevie og av kvinnesakskvinnen Margarete Bonnevie.

Bibliografi
-----------

* Ruth Høyer (1976): *Ekteskap og forsørgelse*. Likestillingsrådet.
* Ruth Anker Høyer (1988): «Kvinner i posisjon i den juridiske profesjon». I Gunnar Bergby, Karin Bruzelius, Gerda Vislie og Brita Westergaard (red.), *Underveis: Festskrift til Eva Kolstad*. Aventura.

Referanser
----------

1. 1 2   www.juristforbundet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Våre minnesider, jf. dødsannonse i *Aftenposten* 4. juli 2023.
3. 1 2  «Ruth Anker Høyer». *Hvem er hun?*. Cappelen. 1989. s. 158. ISBN 8202116759.
4. 1 2  Aftenposten 19. januar 2015 side 24
5. ↑  *Kvinnesaksnytt*, årg. 23, nr. 2, s. 16
"Et par Georgia crackers" som illustreres av James Brønner Champney i memoaren *The Great South* ved King Edward, 1873
**Cracker**, noen ganger **hvit cracker** eller **cracka**, er et etnisk slanguttrykk eller skjellsord rettet mot hvite mennesker, og brukes spesielt mot fattige på landsbygda hvite i Sørstatene. Det er noen ganger brukt i en nøytral sammenheng med referanse til en innfødt fra Florida eller Georgia (se Florida cracker og Georgia cracker).

Etymologi
---------

Uttrykk fra 1783 på en spesiell type *kjeks* (engelsk: *crackers) brukt nedsettende* om menn som "stammer fra fanger som ble overført fra Storbritannia til Virginia på forskjellige tider, og som arver så mye uskikkelighet fra sine forfedre, at de er de mest gudsforlatte sett av mennesker på jorden". Benjamin Franklin, refererte i sine memoarer (1790), referert til "en rase av vagabonder og **crackers**, like ville og barbariske som indianerne" som lever i "ørken - skog og fjell".

Referanser
----------

1. ↑  Cash, Wilbur Joseph (1941). *The Mind of the South*. Vintage Books. ISBN 9780679736479. Besøkt 6. mars 2020.
2. ↑  Foreman, Tom. «'Cracker' conveys history of bigotry that still resonates». CNN. Cable News Network. Besøkt 6. mars 2020.
3. ↑  «Cracker». Besøkt 30. november 2018.
4. ↑  Ste. Claire, Dana. *Cracker: Cracker Culture in Florida History*. University Press of Florida.
5. ↑  Irvin Painter, Nell (2011). *The History of White People*. W. W. Norton & Company. ISBN 9780393079494.
6. ↑  Franklin, Benjamin (1790). *Memoirs of the Late Dr. Benjamin Franklin: With a review of his pamphlet, entitled "Information to those who would wish to remove to America"*. London: A. Grant.  Published posthumously, editor unknown.
Landenes stemmegivning:██ For

██ Mot

██ Avsto

██ Fraværende

██ Ikke medlem av FN

**Resolusjon A/RES/68/262** er en ikke-bindende FN-resolusjon som gjaldt Russlands anneksjon av Krim. Resolusjonen bekreftet at FNs generalforsamling forpliktet seg til å ankerkjenne Ukrainas territoriell integritet innenfor internasjonalt anerkjente grenser og understreket ugyldigheten av folkeavstemningen på Krim.

Resolusjonen ble vedtatt av FNs generalforsamling 27. mars 2014 etter en åpen høring under 80. plenumsmøte i den 68. sesjon. Sesjonen i FNs generalforsamling ble innkalt spesielt for å ta opp Russlands anneksjon av Krimhalvøya, som hittil hadde vært del av Ukraina som autonom republikk.

Dokumentet er et svar fra De forente nasjoner til Russlands anneksjon av deler av territoriet til Ukraina og fikk tittelen «Ukrainas territorielle integritet». 

Den ble vedtatt med 100 mot elleve stemmer, mens 58 land avsto og 24 var fraværende under avstemningen.

Resolusjon ble fremmet av Canada, Costa Rica, Tyskland, Litauen, Polen og Ukraina. De elleve landene som stemte imot var Armenia, Belarus, Bolivia, Cuba, Nord-Korea, Nicaragua, Russland, Sudan, Syria, Venezuela og Zimbabwe.

Resolusjonen var en følge av de tidligere mislykkede forsøkene i FNs sikkerhetsråd på å finne en politisk løsning på den såkalte Krimkrisen». Det var blitt sammenkalt syv møter i rådet, men resultatet av dette arbeidet var veto fra Russland..

Se også
-------

* De forente nasjoner
* Krimkrisen 2014

Referanser
----------

1. ↑  «UN General Assembly adopts resolution affirming Ukraine's territorial integrity». Xinhua. 28. mars 2014. Besøkt 15. januar 2016.  (en)
2. ↑  «Backing Ukraine’s territorial integrity, UN Assembly declares Crimea referendum invalid». UN. 27. mars 2014. Besøkt 15. januar 2016.  (en)

Eksterne lenker
---------------

* Full tekst av resolusjonen 68/262 (engl.)

| * v
* d
* r
Artikler om krigen i Ukraina |
| --- |
| Bakgrunn | 
* Minsk-avtalen (1991)
* Folkeavstemningen over Ukrainas selvstendighet 1991
* Avnazifisering
* Oransjerevolusjonen

 |
| 2014–2022 | 
* Euromajdan
* Minskavtalene (2014 og 2015)
* Russlands anneksjon av Krim i 2014
* Folkeavstemningen på Krim 2014
* FN om folkeavstemningen fra 2014
* Nedskyting av Iljusjin Il-76 i 2014
* Malaysia Airlines Flight 17
* Krigen i Donbas
* Den russisk-ukrainske krisen 2021–2022

 |
| 2022– | 
* Russlands invasjon av Ukraina 2022
* Butsja-massakren
* «Moskva»

 |
| Reaksjoner | 
* Slava Ukrajini!
* Nansen-programmet for Ukraina
* Idrettslige sanksjoner
* EUs militære misjon

 |
Regjeringen Löfven i oktober 2014
Partilederne i Alliansen i mars 2006
**Desemberavtalen** (svensk: *decemberöverenskommelsen*) er en rikspolitisk avtale i Sverige mellom Sveriges socialdemokratiska arbetareparti, Miljöpartiet de gröna, Moderata samlingspartiet, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna og Kristdemokraterna.

Avtalen ble offentliggjort 27. desember 2014. Opprinnelig var det forventet at det skulle holdes riksdagsvalg 22. mars 2015. Valget skulle avholdes bare sju måneder etter riksdagsvalget 2014, hvor ingen blokker fikk flertall. Etter at regjeringen Löfvens budsjett ikke fikk flertall i Riksdagen erklærte statsminister Stefan Löfven at han den 29. desember 2014 ville lyse ut nyvalg. Det ville blitt det første nyvalget i Sverige siden riksdagsvalget 1958.

Det ble imidlertid ikke noe av valget, etter at seks riksdagspartier ble enige ved desemberavtalen om hvorledes Sverige kan regjeres med en minoritetsregjering frem til valget i 2022.

Overenskomsten innebærer følgende:

* Den statsministerkandidat som samler støtte fra den partikonstellasjon som er større enn alle andre tenkbare regjeringskonstellasjoner, skal lede regjeringen.
* En minoritetsregjering skal kunne få igjennom sitt budsjett.
* Utbrytninger fra budsjettet skal ikke være mulige.[*klargjør*]
* Overenskomsten peker ut tre politiske områder (forsvar og sikkerhet, pensjoner, energi) for samarbeid og samtale.

Vänsterpartiet og Sverigedemokraterna er de eneste riksdagspartiene som ikke er med i avtalen.

Desemberavtalen ble nedstemt på Kristdemokraternas (KD) årsmøte den 9. oktober 2015, etter KD hadde sagt opp avtalen ble den i løpet av kvelden også sagt opp av de andre borgerlige partiene.

Mandatfordeling etter valget 2014
---------------------------------

Mandatfordeling etter valget 2014 var som følger:

* Sveriges socialdemokratiska arbetareparti (S): 113
* Moderata samlingspartiet (M): 84
* Sverigedemokraterna (SD): 49
* Miljöpartiet de gröna (MP): 25
* Centerpartiet (C): 22
* Vänsterpartiet (V): 21
* Folkpartiet liberalerna (FP): 19
* Kristdemokraterna (KD): 16

Etter valget i 2014 har partiene vært delt inn i tre blokker, hvor ingen har hatt majoritet.

* De rødgrønne partiene: 159
* Alliansen: 141
* Sverigedemokraterna: 49

Referanser
----------

1. ↑  «Löfven: Blir inget extraval», *Aftonbladet*, 27. desember 2014.
2. ↑  Mattias Mächs (3. desember 2014): Stefan Löfven utlyser extraval. *Svenska Dagbladet*
3. ↑  Lars Molteberg Glomnes (3. desember 2014): Löfven varsler nyvalg i Sverige. *Aftenposten*
4. ↑  «Klart: Inget extra val», *Expressen*, 27. desember 2014.
5. ↑  *Överenskommelse* Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine. socialdemokraterna.se.
6. ↑  «Så här blir vårt liv efter DÖ», artikkel i *Svenska Dagbladet* 10. oktober 2015

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Johannes Sponland** (født 27. april 1881 i Hemne, død 5. mai 1962 i Ålesund) var en norsk fotograf. Han etablerte seg i Ålesund etter bybrannen i 1904. Han videreførte arkivet etter fotograf Ekroll Stamsvig (1877-1958). Sponland ble en dyktig, populær og svært produktiv fotograf. Hele 14 ansatte arbeidet i firmaet i en tid da varesortimentet var heller lite. Aktiviteten på fagoppdrag, framkalling og kopiering av amatørfilm var derimot omfattende. I årene 1917–1920 hadde han over 5 000 oppdrag årlig. (Fotografene i dag har knapt 500).

Aalesunds Museum eier Sponlandarkivet. FylkesFOTOarkivet i Møre og Romsdal har digitalisert 45 000 Sponlandbilder som er søkbare på nett under arkivnr. AM-95003.

Sponland var den yngste og ble snart den ledenede av sine samtidige kollegaer Sigvald Moa (1879–1938), Enok O. Simonnæs (1856–1947) og Herman Julius Haagensen (1855–1937)

Referanser
----------

1. 1 2 3   Fotografregisteret, besøkt 10. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  (no) Johannes Sponland i Fotografregisteret.

Litteratur
----------

* Kjell Skorgevik: *Fotografer i Ålesund i glassplatenes tid'*, 1985, Aalesunds Museum skrift nr. 15.

Eksterne lenker
---------------

* FylkesFOTOarkivet[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** NMFF **·** Geni **·** KulturNav
 |
**Pejorativ** (fra latin: *peior*, «verre») er et adjektiv eller substantiv, som betyr «nedsettende» eller «noe nedsettende» i motsetning til *meliorativ*. Ord og fraser er *pejorative* hvis de impliserer underkjennelse.

Når ordet brukes som adjektiv har pejorativ to betydninger: (1) tendere til å gjøre eller bli bedre, og (2) tendere til å oppmuntre og støtte. Når ordet brukes som substantiv betyr pejorativ en bagatellisering eller nedsettende ord eller uttrykk.

Ikke alle forekomster av kritikk er pejorativ.

Av og til kan et begrep i utgangspunktet være et pejorativt ord, men til slutt bli adoptert i en ikke-pejorativ forstand. I andre sammenhenger kan et ord oppfattes pejorativt av noen, men ikke alle. I atter andre sammenhenger har noen grupper forsøkt å gjenerobre nedsettende ord som er brukt mot dem. Uttrykk som for eksempel *nigger*, *homo*, *nerd*, *geek* og *pakkis* kan bli oppfattet pejorativt hvis det brukes av folk som ikke er medlem av den aktuelle gruppen.

Referanser
----------

1. 1 2  «Pejorativ», *Bokmålsordboka*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Pejoratives – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Muttjønn naturreservat** dekker et område fra Ramsås i sør og rundt Øvre og Nedre Muttjønn samt Stulsdalen, sørøst for Follsjå i Notodden kommune.

Skogen i området er gammel, og verneverdiene er særlig knyttet til gammel brannpåvirket lavlandsfuruskog, med et mangfold av arter.

Det har i gammel tid vært skogsdrift i området. Fløting foregikk i vårflommen på Lona som løper ut fra Muttjønna. Det var reguleringsdammer i både Øvre og Nedre Muttjønn.

Det er ikke tillatt å endre naturmiljøet. Dyr og planter er vernet, men forskriften gir en del unntak. Blant annet er det tillatt å sanke matsopp og bær, og dessuten "forsiktig rydding av småbusker" i forbindelse med storviltjakt. Bålbrenning er tillatt i samsvar med øvrig lovverk.

Referanser
----------

1. ↑  «Norgeskart». Kartverket. Besøkt 30. januar 2022.
2. ↑  «Muttjønn naturreservat» (PDF). Klima- og miljødepartementet. Desember 2021. Besøkt 30. januar 2022.
3. ↑  (no) Muttjønn naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
4. ↑  «Fløting i vassdrag rundt Follsjø». Notodden Historielag. 2011. Arkivert fra originalen 30. januar 2022. Besøkt 30. januar 2022.
5. ↑  «Forskrift om vern av Muttjønn naturreservat, Notodden kommune, Vestfold og Telemark». Lovdata. Besøkt 30. januar 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Alidsjan Ibragimov** (russisk Алиджан Рахманович Ибрагимов; født 5. juni 1953 i oblast Fergana, Usbekiske SSR i Sovjetunionen; død før eller den 3. februar 2021 i Brussel i Belgia) var en kasakhisk forretningsmann.

Liv og virke
------------

Ibragimov stammet fra en uigurisk familie. Han ble født i Usbekistan men vokste opp i det kirgisiske Tokmak. Etter studier i Moskva dro han til da fortsatt sovjetiske Kasakhstan. I 1990-årene grunnla han sammen med Aleksander Majhkeviysj og Patokh Tsjodiev gruveselskapetn Eurasian Natural Resources. Ifølge USA-utgaven av Forbes Magazine var Ibragimov i 2019 med en formue på 2,3 milliardet US-Dollar blant Kasakhtans rikeste; året etter var han ikke lenge oppført på listen. I Forbes-uthaven i Kasakhstan anslo man høsten 2020 hans formue til 900 millioner dollar. Han var eier til 200 millioner-dollars og 101 m lange superyacht *I Dynasty*.

Ibragimov var fift og hadde seks sønner.

Han døde i 2021 av covid-19 i en alder av 67 år på sin eiendom i Belgia.

Referanser
----------

1. 1 2   ru.sputnik.kz[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.tagesanzeiger.ch[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.dhnet.be[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.forbes.com[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2  *Умер бизнесмен из топ-5 списка Forbes Казахстана Алиджан Ибрагимов.* I: Sputnik, 3. februar 2021.
6. 1 2  Hans-Jürgen Maurus: *Der unglaubliche Krimi um einen kasachischen Milliardär und seine Schweizer Villa.* In: *SonntagsZeitung*, 11. April 2021, S. 35 (E-Paper; Tagesanzeiger.ch)
7. ↑  Forbes Magazin: Alijan Ibragimov, lest 11. april 2021.
Mandagen har fått sitt navn fra Måne som i norrøn mytologi var en personifisering av månen.
**Mandag** er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 den første dagen i uka. På estisk, latvisk, litauisk og kinesisk heter dagen «førstedag». I enkelte land, deriblant USA, regnes mandag som den andre dagen i uka. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er søndag den første ukedagen. Navnet for mandag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk og portugisisk er «andredag».

Tidligere var søndagen den første dagen i uken også i Norge, men det ble endret fra 1. januar 1973. Da ble hviledagen søndag flyttet fra starten til slutten av uken i Norge. Forut for endringen var det en stortingsdebatt hvor noen gikk hardt inn for å beholde søndag som første dag på grunn av den kristne tradisjon, men flertallet stemte for å endre kalendersystemet til å følge arbeidsuken.

Etymologi
---------

Romerne kalte mandag for «månens dag» (*diēs Lūnae*), og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin, slik som *lunedì, lundi, dilluns, lunes, luni, lündeschdi, gliendasgis.* Betegnelsen ble også lånt inn i keltiske språk, som walisisk *dydd Llun* og skotsk-gælisk *Diluain*. Germanerne oversatte betegnelsen til sitt eget språk, og dagens vestgermanske språk har former som *Monday, Montag, moandei, Moundai, mundai, mööndii, maandag.* På nordgermanske språk heter det *mandag* på bokmål og dansk, *måndag* på nynorsk og svensk, *mánudagur* på islandsk og *mánadagur* på færøysk. Den germanske betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk *maanantai*, sørsamisk *måanta*, umesamisk *mánnuodahkka*, pitesamisk *mánnodak*, lulesamisk *mánnodahka* og nordsamisk *mánnodat* (ved siden av *vuossárga*).

Referanser
----------

1. ↑  journalist, Ida Korneliussen (27. februar 2012). «Når var den første mandagen?». *forskning.no* **(norsk)**. Besøkt 31. januar 2020.

Se også
-------

* Den gale mandagen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Monday – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Ukedager |
| --- |
| mandag **·** tirsdag **·** onsdag **·** torsdag **·** fredag **·** lørdag **·** søndag |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND
 |
Den årige "Festa Pugnaloni" stammer fra år opprøret 1166, man lager store mosaikkbilder til ære for Madonna.
**Acquapendente** er et lite sted og en kommune i provinsen Viterbo som ligger nord i Lazio, omtrent midt i Italia ti kilometer nord for den store Bolsenasjøen, en kratersjø.

Her bor litt under 6 000 innbyggere som kaller seg "acquesiani" og livnærer seg med litt jordbruk og turisme. Det var bebodd av etruskerne og senere del av romerriket.

Stedet ligger langs Via Francigena som er veien fra Roma til Frankrike, og ble i 964 omtalt som **Acquapendentem** i et skriv fra keiser Otto I (912–73). Navnet betyr "hengende fossefall", fra de mange små fosser i elven Paglia som kommer fra Monte Amiata, en utdødd vulkan.

Omkring år 1100 rådet Matilde av Toscana. Det lå under Fredrik I av Det tysk-romerske rike da man i 1166 gjorde et opprør, som i dag minnes med den årlige "Festa Pugnaloni".

Omkring 1380 ble det en del av republikken Siena, i 1449 fikk den bystatus. Bispesetet i Castro (Lazio) ble flyttet hit etter ødeleggelsene i 1649, men nedlagt i 1986.

Anatomen Girolamo Fabrizi d'Acquapendente (1537–1619) var født her, mer kjent som Hieronymus Fabricius.

Referanser
----------

1. ↑  «Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
2. ↑  «Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
3. 1 2  Legend Pugnaloni fra cittaslow.org, sist lest den 26. april 2018.
4. ↑  Girolamo Fabrizi di Acquapendente har en utredning om både anatomen og stedets navn.
5. ↑  *Roma og Latium*. NKS-forlaget. 1988.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Acquapendente – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Acquapendente – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Navnet på ukedagen tirsdag i ulike språk i Europa:  

██ Fra latinsk «Mars' dag»

██ Fra protogermansk «Tys dag»

██ «Andre dag»

██ «Tredje dag»

██ «Før onsdag»

██ «Mellom-uke»

**Tirsdag** er den andre dagen i arbeidsuka, mellom mandag og onsdag, ifølge ISO 8601, den internasjonale standarden for skrivemåte og utveksling av data om dato og tid. På estisk, latvisk, litauisk, ungarsk, kinesisk og alle slaviske språk heter dagen «andredag».

I enkelte land, deriblant USA, regnes tirsdag som den tredje dagen i uka. Det samme var tilfelle i Norge fram til 1973 da kalenderen begynte å følge arbeidsuka med mandag som første dag i uka og søndag som siste dag. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er tirsdag den tredje ukedagen. Navnet for tirsdag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk, portugisisk og islandsk er «tredjedag».

Etymologi
---------

I den romerske kalenderen ble tirsdagen kalt *diēs Mārtis* på latin, «(den romerske krigsguden) Mars' dag», og det heter den fremdeles på nesten alle språk som stammer fra latin, med former som *martedì, mardi, dimarts, martes, marți, margis,* og *merdi.* Betegnelsen ble også lånt inn i albansk (*e martë*) og keltiske språk som walisisk *dydd Mawrth* og skotsk-gælisk *Dimàirt*). Krigsguden Mars ble oversatt til krigsguden Ty, hvorav bokmål og dansk *tirsdag*, nynorsk *tysdag*, færøysk *týsdagur*, svensk *tisdag* og engelsk *Tuesday*. Betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk *tiistai*, sørsamisk *dæjsta*, umesamisk *dïjstahkka*, pitesamisk *dijstak*, lulesamisk *dijstahka* og nordsamisk *disdat* (ved siden av *maŋŋebárga*).

Se også
-------

* Feitetirsdag

Referanser
----------

1. ↑  Ida Korneliussen (27. februar 2012) Når var den første mandagen? Forskning.no.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Tuesday – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

| * v
* d
* r
Ukedager |
| --- |
| mandag **·** tirsdag **·** onsdag **·** torsdag **·** fredag **·** lørdag **·** søndag |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND
 |
**Tanum-Norli** var et norsk forlag. Det ble opprettet i 1976 ved en sammenslåing av forlagsdelen i de to *forlagsbokhandlerfirmaene* Johan Grundt Tanums forlag, som var stiftet i 1933, og Olaf Norlis forlag, som var stiftet i 1890 av Olaf Norli.

Johan Grundt Tanum, som eide Tanum bokhandel og Johan Grundt Tanum Forlag, kjøpte Olaf Norlis Forlag da det var til salgs i 1959 og gjorde det om til et aksjeselskap. Aksjene ble overdratt til Tanums forlag i løpet av ti år. Så står det: 

*I denne perioden var navnet på firmaet «De samarbeidende forlag Johan Grundt Tanum Forlag og Olaf Norlis Forlag». Senere, etter at sammenslutningen var et faktum, var Tanum-Norli i første omgang et naturlig navn*
Forlaget ble overtatt av Aschehoug i 1982; Aschehoug ga forlaget det nye navnet *Tano Aschehoug* inntil det i 2000 ble fusjonert med den rest av Universitetsforlaget som Aschehoug hadde overtatt.

Personer
--------

### Forlagssjefer i TANO

* 1985–1993: Tove Kolle
* 1993–1995: Astrid de Vibe
* 1995–1999: Laila Stange

Referanser
----------

1. ↑  Den norske Bokhandels historie IV av Tveterås og Tveterås; side 302

Eksterne lenker
---------------

* Tano Aschehoug i Store norske leksikon

Portal: Litteratur
***Kontsert Betkhovena*** (originaltittel: *Концерт Бетховена*) er en sovjetisk film fra 1936, regissert av Mikhail Gavronskij og Vladimir Sjmidtgof.

Handling
--------

Tenåringsguttene Yanka Malevich og Vladik Korsak fra Hviterussland er veldig flinke i musikk. Yankas far, en musikk-lærer, viser begge tenåringene hvordan de kan spille fiolin. Han forbereder dem til å delta på en musikk-konkurranse, som snart skal arrangeres i Moskva. Men Yanka skader hånden sin, og han kan ikke lenger spille fiolin. 

Professoren, irritert på både sønnen sin og vennen hans, stopper undervisningen for begge to. Men tenåringene gir ikke opp de nye omstendighetene sine, og de begynner å trene sammen på egenhånd - i hemmelighet for alle voksne.

Skuespillere
------------

* Mark Tajmanov som Janka Malevitsj
* Borja Vasiljev som Vladek Korsak
* Vladimir Gardin som Malevitsj
* Ljudmila Sjabalina som Zjenja
* Aleksandr Larikov som Korsak

Referanser
----------

1. ↑  КОНЦЕРТ БЕТХОВЕНА
2. ↑  Концерт Бетховена

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kontsert Betkhovena* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**CE Europa** (**Club Esportiu Europa**) er en spansk/katalansk fotballklubb, fra distriktet Gràcia i Barcelona. Det er den eneste idrettsklubben i verden med ordet Europa i navnet. Klubben er mest kjent for fotballaget sitt, som i 1928, sammen med sine naboer FC Barcelona og RCD Espanyol, var blant de 10 lagene som grunnla La Liga. Sesongen 2021/22 spiller de i 2. divisjon (nivå 4).

Hymne
-----

Europa, Europa, Europa sempre endavant!!   

no tinguem por del que vindrà  

el futur hem de guanyar!!  

Europa, Europa, Europa sempre endavant!!  

que la nostra fe en la victòria  

a tothom faci vibrar  

Portem amb orgull el blau escapulari  

sentim els colors ben endintre del cor  

Europa, Europa, Europa sempre endavant!!  

que la nostra fe en la victòria  

a tothom faci vibrar...  

i que la nostra gran història  

poc a poc poguem retrobar  

EUROPA, EUROPA, EUROPA... ENDAVANT, ENDAVANT!!

Eksterne lenker
---------------

* CE Europas offisielle hjemmeside
* Penya Torcida Escapulada
* Caliu Gracienc Supporterklubb
* CE Europas statistikk i Campionat de Catalunya
* CE Europa i Copa Catalunya

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** BNE
 |
*For den norske versjonen, se Ex on the Beach (Norge).*
***Ex on the Beach*** er en reality-TV-serie som sendes på MTV. Serien ble første gang lansert i februar 2014 og hadde premiere 22. april 2014. Åtte enslige menn og kvinner nyter en sommerferie i paradis, mens de leter etter kjærlighet. Men de får følge av sine ekskjærester for å skape dramatikk. Hver ekskjæreste er med enten for hevn eller for å vekke deres kjærlighet tilbake til live. Serien er kommentert av den irske komikeren Andrew Maxwell.

12. desember 2017 det ble kunngjort at Vicky Pattison, med Joss Mooney, ville lede en spin-off av serien kalt *Ex on the Beach: Body SOS*, hvor hun vil forsøke å hjelpe folk å komme i form.

En norsk versjon av serien kom i 2018.

Referanser
----------

1. ↑  «Coming soon! Brand New MTV Series Ex On The Beach». mtv.co.uk. Besøkt 12. mars 2014.
2. ↑  «MIND BLOWN: This Is What The Ex On The Beach Narrator Looks Like». MTV Australia. Arkivert fra originalen 12. mai 2018. Besøkt 5. mai 2018.
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ex on the Beach* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) *Ex on the Beach* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
* Official website
Kafr 'Aqab sett fra øst.
**Kafr 'Aqab** (arabisk: كفر عقب, hebraisk: כפר עקב) er det nordligste palestinsk-arabiske nabolaget i Øst-Jerusalem. Det ligg innenfor kommunegrensen til Jerusalem og to kilometer fra Ramallah.

Kafr 'Aqab er helt i nord, rett ved Ramallah.

Ifølge Palestinsk statistisk sentralbyrå hadde det i 2006 et folketall på 10 411.

Selv om Kafr 'Aqab ble annektert likesom resten av Øst-Jerusalem av Israel og er under full israelsk kontroll, er nabolaget skilt fra Jerusalem av Israels sperremur på Vestbredden. Med dette er Kafr 'Aqab i praksis en sørlig del av byområdet Ramallah. Videre grenser Kafr 'Aqab til Burqas marker i øst, al-Bireh i nord, Rafat og Qalandiya i vest, og Ar Ram, Qalandiya og Qalandiya Camp i sør.

Referanser
----------

1. ↑  Israeli, Palestinian boys soccer tournament exposes reality of Jerusalem life
2. ↑  Projected Mid -Year Population for Jerusalem guvernement by Locality 2004- 2006 Arkivert 7. februar 2012 hos Wayback Machine. Arkivert 2012-02-07 hos Wayback Machine Palestinsk statistisk sentralbyrå.
3. ↑  Kafr 'Aqab village profile, ARIJ, s. 4

Eksterne lenker
---------------

* Velkommen til Kafr 'Aqab

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
«Skum» har flere betydninger.
Badeskum
**Skum** er i bredeste forstand bobler i en væske eller fast stoff. Det er normalt et svært komplekst system bestående av polydisperse gassbobler i tynne filmer som drenerer væske fra skummet. Skum blir også brukt om lignende systemer slik som skumgummi. Fint skum kan sees på som et kolloid.

Skumstruktur
------------

Skum i naturen er svært forskjellige, så studier av skum blir gjort med idealiserte matematiske systemer. Weaire-Phelan-strukturer er antatt å være den optimale enhetscellen for et perfekt ordnet skum. Et skum er et nettverk av sammenkoblede filmer. Filmene kalles lameller og sammenkoblingene Plateau-grenser.

Flere betingelser må oppfylles for at skum skal dannes: mekanisk arbeid, overflateaktive substanser og dannelsen av skum må være raskere enn nedbrytingen.

For å danne skum må det utføres et arbeid (W) for å øke overflatearealet (ΔA):

{\displaystyle W=\gamma \Delta A\,\!}
hvor γ er overflatespenningen.

Stabiliteten av skummet gis av van der Waalske krefter mellom molekylene i skummet, elektrisk dobbeltlag forårsaket av dipolare tensider og Marangonieffekten.

Flere effekter virker destabiliserende på skummet, slik som gravitasjonen som drenerer væske fra skummet ned til skumbasen, osmotisk trykk som gir grenering fra lamellene til Plateau-grensene og Laplacetrykk som gir diffusjon av gass fra små bobler til større.

Se også
-------

* Skumdemper

Galleri
-------

* Nærbilde av havskumNærbilde av havskum
* AluminiumsskumAluminiumsskum
* SkumplastSkumplast

Referanser
----------

1. ↑  Lucassen, J. (1981). Lucassen-Reijnders, E. H. red. *Anionic Surfactants - Physical Chemistry of Surfactant Action* **(english)**. NY, USA: Marcel Dekker.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
***Spermophagus calystegiae*** er en bille som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Den er registrert i Norge, men er sjelden (? muligens bare på importerte matvarer). Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise frø.

*Spermophagus calystegiae* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Spermophagus calystegiae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Spermophagus calystegiae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Spermophagus calystegiae* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Spermophagus calystegiae* hos NCBI Rediger på Wikidata
* *Spermophagus calystegiae* - Fauna Europaea
* Norsk entomologisk forening
**Konsekvensnøytralitet** er innen journalistikk et prinsipp som innebærer at konsekvensene av publisering av en tekst, en reportasje eller en nyhet ikke skal ha innflytelse på om saken bør publiseres. Ifølge dette synet er medienes oppgave er å få nyhetene fram i lyset, uavhengig av hvem som eventuelt måtte tjene eller tape på det.

Flere punkter i presens vær varsom-plakat går inn på spørsmål som omhandler konsekvensnøytralitet. VVPs hovedprisnipper fastslår at pressen har rett til å informere om det som skjer i samfunnet og avdekke kritikkverdige forhold. Konsekvenser av publiseringen unnlates (bevisst) å nevnes som kriterium på om publisering bør finne sted. Blant punkter i VVP som avgrenser på grunn av konsekvenser er blant annet (3.9) *"Vis særlig hensyn overfor personer som ikke kan ventes å være klar over virkningen av sine uttalelser.*", (4.3) "*vær varsom ved bruk av begreper som kan virke stigmatiserende"* samt (4.8) *"når barn omtales, er det god presseskikk å ta hensyn til hvilke konsekvenser medieomtalen kan få for barnet"*

Begrepet konsekvensnøytralitet ble skapt av den svenske nyhetsjournalisten Erik Fichtelius på 1980-tallet.

Referanser
----------

1. ↑  «Vær Varsom-plakaten». *Presse.no*. Besøkt 29. november 2020.
2. ↑  Fichtelius, Erik (2008). *Nyhetsjournalistik - Tio gyllene regler*. Sveriges Utbildningsradio. ISBN 9789125080043.
3. ↑  Fichtelius, Erik (2016). *Vad är en nyhet och 100 andra jätteviktiga frågor*. «Är nyheten sann och relevant, alltså viktig för publiken, så ska den publiceras oavsett om det är bra eller dåligt för en viss stat, politiker eller affärsverksamhet. Reportern ska inte ha som avsikt att uppnå en viss effekt eller politisk åtgärd med sin rapportering»
**Oslo lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Oslo i 1912 under navnet Oslo lærerskole. Skolen ble i 1992 fusjonert inn i Bislet høgskolesenter, og fra 1994 i Høgskolen i Oslo, nå Oslomet – storbyuniversitetet.

Skolen ble etablert i 1912 som privatskole drevet av seks kristelige organisasjoner. Etter hvert overtok Indremisjonsselskapet som eneeier før skolen ble overtatt av staten i 1947. Skolen het Oslo offentlige lærarskule fra 1947; Oslo lærerskole fra 1967 og Oslo lærerhøgskole fra 1981. Skolen hadde lokaler i Wergelandsveien 29. Bygget er nå overtatt av Litteraturhuset i Oslo.

Det var lenge to lærerskoler i Oslo: Oslo lærerhøgskole og Sagene lærerhøgskole. Det ble sagt at Oslo lærerhøgskole var preget av sin fortid som kristelig skole, mens Sagene var radikal/rød.

Litteratur
----------

* Odd Ramsfjell. *Tradisjon og fornyelse i norsk allmennlærerutdanning : Oslo lærerhøgskole 1912-1992*. Utgitt av Høgskolen i Oslo, 1997. ISBN 82-579-0112-1
* *Oslo lærerskole gjennem 25 år 1912-1937*. Oslo, 1937. 100 sider

Referanser
----------

1. ↑  «Vår historie». Høgskolen i Oslo og Akershus. 28. september 2015. Arkivert fra originalen 10. juni 2016. Besøkt 3. februar 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Oslo lærerhøgskole». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Riksantikvaren kulturminne **·** Forvaltningsdatabasen
 |
***Orsodacne*** er en slekt av biller som inntil nylig ble regnet til den store familien bladbiller (Chrysomelidae). De ligner på familien trebladbiller (Megalopodidae), men kan skilles fra disse på at oversiden er helt snau, og at bakbeina ikke er påfallende store. Èn art, *Orsodacne cerasi*, finnes i Norge.

Utseende
--------

Middelsstore (4 – 10 mm), avlange biller, rød- eller gulaktige til svarte. Oversiden er snau, glinsende og ganske kraftig punktert. **Hodet** er fremoverstrakt og tydelig innsnevret bak (med "hals"). Antennene er omtrent så lange som hodet og brystskjoldet til sammen, mer eller mindre perlekjedeformede, og består av 11 ledd. **Brystskjoldet** (pronotum) er omtrent så langt som bredt, med avrundede sider. **Dekkvingene** er mye bredere enn brystskjoldet, med tydelige "skuldre", parallellsidige, sterkt og jevnt punktert. **Beina** er middels lange og slanke, føttene er fem-leddete, men det fjerde leddet er svært lite (pseudotetramere føtter). Bakbeina er ikke påfallende store og grove. Den norske arten, *Orsodacne cerasi*, er ganske variabel i fargen. Fargen på dekkvingene kan variere mellom halmgul og svart, også brystskjold og bein varierer en god del i farge.

Levevis
-------

*Orsodacne cerasi*, som er den eneste arten i Norge, kan finnes på blomstene av en rekke forskjellige planter med åpne blomster, særlig i rosefamilien og skjermplantefamilien.

Systematisk inndeling
---------------------

Det er mulig at noen av artene listet under bare er å regne som fargevarianter.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden)Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien trebukker og bladbiller, Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
				+ Familien **pollenbladbiller, Orsodacnidae** Thomson, 1859
					- Underfamilien Orsodacninae Thomson, 1859
						* Slekten *Orsodacne* Latreille, 1802
							+ *Orsodacne arakii* Chujô, 1942
							+ *Orsodacne atra* (Ahrens, 1810)
							+ *Orsodacne cerasi* (Linnaeus, 1758)
							+ *Orsodacne chlorotica* Latreille, 1804
							+ *Orsodacne humeralis* Latreille, 1804
							+ *Orsodacne kurosawai* Chujô, 1939
							+ *Orsodacne variabilis* Baly, 1877

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Orsodacne* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Orsodacne* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Orsodacne* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Orsodacne* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Orsodacne* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Orsodacne* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Orsodacne* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Orsodacne* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Orsodacne* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Bilde av *Orsodacne cerasi*:
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
**Jahn Arne Olsen** (født 1953) er tidligere politiker og partileder for Rød Valgallianse fra 1983 til 1987. Etter at han gikk av som partileder ble han journalist, og så redaktør i Finnmark Dagblad fra 1996 til 2001 I sine siste år i arbeidslivet var han fra 2003 generalsekretær i Norsk Journalistlag. Han pensjonerte seg i 2015.

Olsen ble medlem i AKP (m-l) i 1968, Som aktivist i Sosialistisk Ungdomsforbund (SUF), var han blant annet aktiv innen skolepolitikk og i forbindelse med folkeavstemninga om EF-medlemskap 1972, der han var motstander av norsk medlemskap i EEC/EF. Han fortsatte å være aktiv i studentpolitikk utover i 1970-åra. Første gang han dukker opp på ei valgliste ser ut til å være i 1979, da han sto på fjerde plass i kommunestyrevalget i Tromsø. Han ble da oppført som verftsarbeider – veien fra student til arbeider er ikke overraskende i en tid da sjølproletarisering var vanlig i RV-miljøet. Han engasjerte seg også i fagbevegelsen, og dukker i 1980 opp som leder i klubben på Tromsø Skipsverft.

Olsen var første kandidat ved stortingsvalget 1985 i Troms. Jahn ble ikke valgt til stortinget i 1985. Etter å ha gått av som leder i RV i 1987 ble han mer passiv, og i 1989 meldte han seg ut av AKP.

Referanser
----------

1. ↑  Jf. f.eks. *Tromsø 1972.02.18*. Digital versjon på Nettbiblioteket.
2. ↑  *Klassekampen 1979.07.26*. Digital versjon på Nettbiblioteket.
3. ↑  *Klassekampen 1980.04.18*. Digital versjon på Nettbiblioteket.
4. ↑
5. ↑  *Nordlys 2003.08.09*. Digital versjon på Nettbiblioteket.

Eksterne lenker
---------------

* Denne artikkelen er hentet fra (no) Jahn Arne Olsen på NLIs Lokalhistoriewiki.
* .
* *Fra Tostrup til Teams*. Utg. Norsk journalistlag. 2021. Digital versjon på Nettbiblioteket.
***Cimberis*** er en slekt av snutebiller. De er regnet som de mest primitive i snutebille-gruppen (Curculionoidea). Både larver og voksne lever av pollen, de aller fleste artene på hannkongler av bartrær. Det finnes to arter i Norge.

Utseende
--------

Små (2 – 5 mm), avlange biller, mørke på farge. Oversiden er kledt med fine, utstående hår. **Hodet** er trukket frem til en mer eller mindre lang snute som ofte er noe utvidet mot spissen. Antennene er 11-leddete, perlekjedeformede, litt tykkere mot spissen, ikke knebøyde. De sitter festet på snuten, nær spissen. Fasettøynene er temmelig store, runde og utstående. **Brystskjoldet** (pronotum) er omtrent så langt som bredt, markert smalere enn dekkvingene, sett ovenfra avrundet. **Dekkvingene** er parallellsidige, med markerte «skuldre», tett og kraftig punkterte, men uten tydelige punktrekker. **Beina** er middels lange, slanke, føttene er fire-leddete med det tredje leddet dypt delt i to fliker.

Levevis
-------

Av de 22 slektene de nålevende nemonychidene deles inn i, lever alle bortsett fra to på hannkongler (hannblomster) av ulike slags nakenfrøete planter (hovedsakelig bartrær), der de spiser pollen. Artene i denne gruppen lever på furu-slekten (*Pinus*). Alle de nakenfrøete plantene er såkalt primitive plantegrupper som har eksistert lenge og det er sannsynlig at de mange fossile artene hadde et lignende levevis. De utvokste larvene kryper ut av hannkonglen, faller til bakken, graver seg ned og forvandler seg til en puppe. Puppestadiet kan vare opptil 2 år.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **barblomstsnutebiller, Nemonychidae** Bedel, 1883
					- Underfamilien **furublomstsnutebiller**, Cimberidinae des Gozis, 1882
						* Stammen Cimberidini
							+ Slekten ***Cimberis*** des Gozis, 1882 - 9 arter, Holarktisk
								- *Cimberis attelaboides* (Fabricius, 1787) – i Norge
								- *Cimberis bihirsuta* Hatch, 1971
								- *Cimberis compta* (LeConte in LeConte & Horn, 1876)
								- *Cimberis decipiens* Kuschel, 1989
								- *Cimberis elongata* (LeConte in LeConte & Horn, 1876)
								- *Cimberis pallipennis* (Blatchley & Leng, 1916)
								- *Cimberis parvulus* Hatch, 1972
								- *Cimberis pilosa* (LeConte in LeConte & Horn, 1876)
								- *Cimberis turbans* Kuschel, 1989

Referanser
----------

1. 1 2  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.

Kilder
------

* Kuschel, G. 1983. *Past and present of the relict family Nemonychidae* (Coleoptera, Curculionoidea). *Geo Journal* 7: 499-504.
* Legalov, A.A. (2017) Contribution to the knowledge of the family Nemonychidae (Coleoptera) with descriptions of new taxa. *Ukrainian Journal of Ecology* 7(2): 64–87.

Eksterne lenker
---------------

*Cimberis attelaboides*:. 

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*