Denne artikkelen **trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon**. Du kan forbedre denne artikkelen ved å legge inn referanser til gode kilder. Hvem som helst kan fjerne kildeløst materiale uten forvarsel, men den foretrukne tilnærmingen er i første omgang å markere de setningene/påstandene som trenger kildebelegg ved å tilføye *{{Trenger referanse|dato=2024-04}}* etter påstanden. *2019*

«Stilleben med vinglass, appelsiner, en tallerken sopp og et sølvfat med sukkertøy» av Georg Flegel (1566–1638)
Salgsdisk med sjokoladekuler i KaDeWe i Berlin 2010.
Godteri av marsipan formet som forskjellige frukter i Paris 2006.
**GGodteri** er en fellesbetegnelse på sukkertøy, drops og pastiller, knekk, tyggegummi, vingummi, marsipan, nougat, lakris, gelégodteri, sjokolade og andre sukkervarer. Godteri inneholder vanligvis store mengder sukker og/eller salt, men kan også framstilles med andre søtningsstoffer, og en rekke kunstige tilsetningsstoffer for å gi passende smak, konsistens, farge og holdbarhet.

Godteri solgt i løsvekt kalles smågodt.

Norge
-----

### Godterimarkedet

Bransjen beregner at markedet for godterier, pastiller og tyggegummi i Norge (2006) har en verdi på om lag NOK 6,7 milliarder målt i omsatt verdi ut av butikk. Av dette utgjør godterier 84 %, pastiller ca. 10 % og tyggegummi ca. 6 %.

### Godteriprodusenter

Det er en rekke kjente produsenter av godteri i nærings- og nytelsesmiddelindustrien og en mengde merkevarer. Freia (Mondelēz International), Nidar og Brynild dominerer det norske markedet pr. 2007. I tillegg finnes det småskalaprodusenter, som blant annet Hval Sjokoladefabrikk. Flere er organisert i Norske Sjokoladefabrikkers Forening som er en gruppe med sjokoladebaserte og søtlige frontfigurer.

Litt over halvparten av alt godteriet og sjokoladen i Norge ble i 2004 importert fra utlandet. I tillegg kommer sukkervarer kjøpt ved grensehandel og taxfreebutikker. Internasjonale godteriselskaper er Cloetta Fazer, Nestlé, Mars Incorporated, Mondelēz International og en stor mengde andre.

* Et utvalg søtsaker fra svenske Malaco 2008.Et utvalg søtsaker fra svenske Malaco 2008.

### Forbruk

Ulike typer godteri i en Kiwi-butikk i Bergen. «Salgsøya» er plassert nær kassene der kundene ofte står i kø. Foto: 2017 

|  |
| --- |
| En skål svensk godteri solgt i løsvekt – kjent som smågodt.
Nordmenn spiste i gjennomsnitt 9,2 kg sjokolade og 4,9 kg sukkervarer hver i 2004. Tida omkring jul og påske er en stor sesong for å spise sjokolade og godteri.
Med økt kjøpekraft er brus, saft og godteri ikke lenger bare lørdagskos, men hverdagskos for mange norske ungdommer. Dette virker negativt inn på helsetilstanden og er en viktig medvirkende årsak til fedme blant barn og unge.[] Det er også mulig at økt bruk av sukker kan ha stoppet utviklingen av stadig bedre tannhelse fra midten av 1990-årene. |

Søthet
------

Utdypende artikkel: Søtningsstoff

Søthet er en smakssak, og graden av søthet bestemmes individuelt. Det finnes mange syntetisk fremstilte søtningsstoffer, den kanskje mest kjente er sakkarin. Sakkarin er ca. 300 ganger søtere enn sukrose.

Se også
-------

* Konfekt
* Sjokolade
* Sukkertøy

Eksterne lenker
---------------

* (en) Candy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Candy – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Artikler om godteri i Matportalen.no
* Norske Sjokoladefabrikkers Forening om sukkerinntaket i Norge
* Nidar sjokoladefabrikk om kosthold
* Sunnere godteri
* Grønn Hverdag om miljøvennlig godteri Arkivert 3. januar 2007 hos Wayback Machine.
* Godteri med vitaminer
* Oppskrifter på hjemmelagd godteri
* Om sukkeravhengighet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |