**Daśabhūmikasūtraen**, også kalt **de ti fundamenters sūtra** og **de ti stadiers sūtra** (sanskrit: *daśabhūmikasūtra*, devanāgarī: दशभूमिकासूत्रम, tibetansk: འཕགས་པ་བྱང་ཆུབ་སེམས་དཔའི་ས་བཅུ, wylie:  *'phags pa byang chub sems dpa'i sa bcu*, tradisjonell kinesisk: 十地經, pinyin: *shídì jīng*), er en innflytelsesrik tekst innenfor māhayānabuddhismen. Sūtraen beskriver ti stadier av utvikling som en bodhisattva går gjennom før opplysningen. Disse ti stadiene tilsvarer de ti pāramitāer. De er også stadiene 41–50 i de 52 stadiene til en bodhisattva. Sūtraen behandler også emner som buddhanaturen og aspirasjonen for opplysning.

Daśabhūmikasūtraen er bevart i manuskripter på sanskrit fra Nepal, så vel som i den tibetanske buddhistiske kanon og i fem forskjellige oversettelser til kinesisk. I den tibetanske versjonen og i to av de kinesiske oversettelsene er sūtraen et kapittel i *avataṃsakasūtraen*. I Nepal og Sentral-Asia sirkulerte den også som en separat tekst. Fra Sentral-Asia kom den til Kina, og tre av de kinesiske oversettelsene er en separat tekst. 

Sūtraen utgjør det ene av to kapitler i *avataṃsakasūtraen* som er bevart på sanskrit (det andre er *gaņdhavyūasūtraen*).

Navnet
------

Nedenfor ser vi sūtraens tittel på sanskrit og ulike østasiatiske språk:

| Språk | Navn | Alternativt navn |
| --- | --- | --- |
|
| Sanskrit | Daśabhūmikasūtra (दशभूमिकासूत्रम) | Āryabodhisattvadaśabhūmika (आर्यबोधिसत्त्वदस्हभूमिक) |
| Tibetansk | Sa bcu'i le'u (ས་བཅུའི་ལེའུ།) | 'Phags pa byang chub sems dpa'i sa bcu (འཕགས་པ་བྱང་ཆུབ་སེམས་དཔའི་ས་བཅུ) |
| Kinesisk | Shídì jīng (十地經) | Shízhù jīng (十住經) |
| Koreansk | Sipchi kyŏng (십지경) | Sipju kyŏng (십주경) |
| Japansk | Jūjikyō (ジュウジキョウ) | Jūjū kyō (ジュウジュウキョウ) |
| Vietnamesisk | Thập địa kinh | Thập trụ kinh |

Forgylt bronsestatue av Buddha Vairocana fra det mongolske Liao-dynastiet (907–1125). Statuen er fra det 11. århundre. Høyre hånd som omslutter venstre pekefinger symboliserer enheten mellom guddommelig erkjennelse og de villfarne menneskenes illusjoner. Buddha Vairocana er sentral i hele *avataṃsakasūtraen* og dermed også i daśabhūmikasūtraen.  Foto: Metropolitan Museum of Art (26. august 2008)
Den tibetanske versjonen er integrert som kapittel 31 i *avataṃsakasūtraen*, og bærer tittelen *kapittel om de ti fundamenter* (ས་བཅུའི་ལེའུ།, *sa bcu'i le'u*). En alternativ tittel er  *'phags pa byang chub sems dpa'i sa bcu* (འཕགས་པ་བྱང་ཆུབ་སེམས་དཔའི་ས་བཅུ) som er en oversettelse av sanskrit *āryabodhisattvadaśabhūmika* (आर्यबोधिसत्त्वदस्हभूमिक).

Sanskritordet *daśa* (दश) betyr *ti*, og *bhūmi* (भूमि) betyr *fundament*, *[jordisk] grunn* og *jord*. En ordrett oversettelse av *daśabhūmika* (दशभूमिकासू) er *ti fundamenter*, og tibetansk *sa bcu'i* (ས་བཅུའི) er derfor en ordrett oversettelse.

Den engelske tittelen på teksten er *Scripture of the Ten Stages*, *Scripture of the Ten Grounds*, *Scripture of the Ten Bhūmis* og *Dasabhumika Sutra*.

I begge kinesiske oversettelsene er kapittelets tittel gjengitt som *shídì jīng* (十地經). *Jīng* (經) er en oversettelse av sanskritordet *sūtra*, og *shídì* (十地) betyr *ti fundamenter*.

Det finnes også tre kinesiske oversettelser av daśabhūmikasūtraen som en separat tekst. Den eldste av dem bærer tittelen *sūtraen om de ti stadier* (十住經, *shízhù jīng*), hvor *shízhù* (十住) er en oversettelse av *ti stadier*. Den yngste heter *den buddhistiske teksten sūtraen om de ti fundamenter* (佛説十地經, *fóshuō shídì jīng*), mens den tredje bærer tittelen *overlevering av de altomfattende ti stadiers sūtra* (漸備一切智悳經, *jiānbèi yíqiè zhìdé jīng*).

De koreanske, japanske og vietnamesiske titlene er i sin tur oversettelser fra kinesisk.

I denne artikkelen har vi valgt benevnelsen **daśabhūmikasūtraen** (på engelsk: *Dasabhumika Sutra*).

Innhold
-------

Utdypende artikkel: Avataṃsakasūtraen

*Avataṃsakasūtraen* er en monumental tekst. Den tibetanske oversettelsen fra årene 878-901 e.Kr. er den mest komplette og består av 46 kapitler. To kapitler er bevart på sanskrit som egne tekster: Daśabhūmikasūtraen og *gaņdhavyūasūtraen*. Disse to kapitlene utgjør omkring 1/3 av hele teksten, og det sistnevnte utgjør mer enn 1/4 av teksten.

Det finnes også to kinesiske utgaver: En oversettelse av Buddhabhadra i 34 kapitler fra årene 418–421 e.Kr. og en oversettelse av Śīkşānanda i 39 kapitler fra året 699 e.Kr. En oversettelse til kinesisk foretatt av Prajñā i årene 796–798 e.Kr. regnes ofte som et appendiks, fordi den inneholder «kapittel 40».

*Avataṃsakasūtraen* er inndelt i ni forsamlinger. Dersom vi fordeler kapitlene i de fire oversettelsene på disse forsamlingene, får vi følgende inndeling: 

| Forsamling | Tibetansk | Buddhabhadra | Śīkşānanda | Prajña |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|
| Første | 1–11 | 1–2 | 1–6 |  |
| Andre | 12–17 | 3–8 | 7–12 |
| Tredje | 18–23 | 9–14 | 13–18 |
| Fjerde | 24–27 | 15–18 | 19–22 |
| Femte | 28–30 | 19–21 | 23–25 |
| Sjette | 31 | 22 | 26 |
| Syvende | 32–43 | 23–32 | 27–37 |
| Åttende | 44 | 33 | 38 |
| Niende | 45–46 | 34 | 39 | 1–2 («39–40») |

Daśabhūmikasūtraen er altså ensbetydende med sjette forsamling. Scenarioet utspiller seg i den himmelen som kalles *paranirmitavaśavartin* (परनिर्मितवशवर्तिन्) – den sjette og høyeste regionen i devaloka. På kinesisk kalles denne himmelen *tāhuà zìzài tiān* (他化自在天), og på tibetansk heter den *gzhan 'phrul dbang byed, gzhan 'phrul dbang byed kyi lha*. Forkynnelsen finner sted i gudenes hall som er fylt med maṇijuveler.

Mens gudene samles, kommer bodhisattvaen Vajragarbha (金剛藏菩薩, *jīngāngzàng púsà*) til syne. Han ikler seg Buddhas supernormale evner og går inn i en dyp tilstand av meditasjon, fra hvilket han forklarer undervisningen om de ti stadier til bodhisattvaen Frigjorte Måne (解脫月菩薩, *jiětuō yuè púsà*).

Sūtraen behandler ti stadier av utvikling hos en bodhisattva, men også emner som buddhanaturen og aspirasjonen for opplysning.

### De ti stadier

Utdypende artikler: Bhūmi, de 52 stadiene til en bodhisattva og pāramitā

Sūtraen beskriver ti stadier av utvikling (*bhūmis*) som en bodhisattva går gjennom før opplysningen. Dette er også stadiene 41–50 i de 52 stadiene til en bodhisattva.

De ti stadiene kan deles inn i tre kategorier: 1) «veien av å se» (見道, *jiàndào*), 2–7) «veien av meditasjon og kultivering» (修道, *xiūdào*) og 8–10) «veien av ingen mer læring» (*aśaikṣamārga*). Disse tre kategoriene utgjør i sin tur de tre siste veiene av de fem veier til opplysning (*pañcamārga*).

De ti stadiene (十地, *shídì*) er en rød tråd og en gjennomgangstone i daśabhūmikasūtraen, og sūtraen er derfor inndelt i ti kapitler. Tallet 10 er i det hele tatt fremtredende i hele *avataṃsakasūtraen*, noe som går frem av syv kapitler i Śīkşānanda's oversettelse:

| Kapittel | Tittel |
| --- | --- |
|
| 15 | De ti boligene (十住品, *shízhù pĭn*) |
| 20 | De ti praksisene (十行品, *shíxíng pĭn*) |
| 25 | De ti dedikasjonene (十迴向品, *shíhuí xiàng pĭn*) |
| 26 | Daśabhūmikasūtraen |
| 27 | De ti mentale konsentrasjonene (十定品, *shídìng pĭn*) |
| 28 | De ti gjennomtregningene (十通品, *shítōng pĭn*) |
| 29 | De ti utholdenhetene (十忍品, *shírĕn pĭn*) |
|

Hvert av de ti kapitlene tilsvarer også ti *pāramitās* eller «perfeksjoner». Også Theravādaskolen inkluderer ti *pāramitās*, men rekkefølgen og innholdet er litt annerledes enn i mahayānaskolene. Lotusūtraen nevner seks perfeksjoner (de seks første i listen nedenfor), mens daśabhūmikasūtraen opererer med ytterligere fire. Rekkefølgen varierer mellom de to tekstene, noe som går frem av tabellen nedenfor.

| Pāramitā | Betydning | Kapittel |
| --- | --- | --- |
|
| 1 *Dāna* paramita | generøsitet, gi av seg selv (布施波羅蜜) | 1 |
| 2 *Śīla paramita* | ærbarhet, moralitet, riktig opptreden (持戒波羅蜜) | 2 |
| 3 *Kṣānti paramita* | tålmodighet, toleranse, overbærenhet, aksept, uutslitelighet (忍辱波羅蜜) | 3 |
| 4 *Vīrya paramita* | energi, utholdenhet, kraftfullhet, innsats (精進波羅蜜) | 9 |
| 5 *Dhyāna paramita* | konsentrasjon i ett punkt, kontemplasjon (禪定波羅蜜) | 5 |
| 6 *Prajñā paramita* | visdom, innsikt (智慧波羅蜜) | 6 |
| 7 *Upāya paramita* | dyktige midler | 7 |
| 8 *Praṇidhāna paramita* | løfte, besluttsomhet, aspirasjon | 8 |
| 9 *Bala paramita* | åndelig kraft | 4 |
| 10 *Jñāna paramita* | kunnskap | 10 |

### 1. Pramuditā bhūmiḥ, det svært gledelige

Statue av Tsongkhapa (ཙོང་ཁ་པ།, 1357–1419), grunnleggeren av den tibetanske retningen gelugpa, ved Linden-Museum i Stuttgart i Tyskland. Tsongkhapa var en viktig tibetansk kommentator til daśabhūmikasūtraen.  Foto: Daderot (6. desember 2015)
Dette er det stadium (歡喜地, *huānxǐ dì*) hvor man gleder seg over å erkjenne et delvis aspekt av sannheten. Bodhisattvaen jubler over å ha skuet virkeligheten som virkelighet for første gang. Den indiske buddhistiske filosofen Nāgārjuna (150–250) beskrev dette som den første direkte persepsjon av *tomheten* eller *śūnyatā*. Dette stadium kalles også «veien av å se» (見道, *jiàndào*), på sanskrit *darśana-mārga*, og er samtidig den tredje av de fem veier til oppvåkning (*pañcamārga*).

Bodhisattvaen arbeider med å perfeksjonere generøsiteten (*dānapāramitā*) og utvikler evnen til å gi bort alt uten anger og uten tanke på lovprisning eller belønning. Alle fenomener betraktes som tomme for egen eksistens og er gjenstand for forfall, lidelse og død, og derfor mister bodhisattvaene all tilknytning til dem.

Tsongkhapa (ཙོང་ཁ་པ།, 1357–1419), grunnleggeren av den tibetanske retningen gelugpa, skrev at bodhisattvaer på dette stadium forstår at personer ikke eksisterer gjennom deres egen natur. Derfor overvinner de den falske idéen om at de fem aggregater danner en i sannhet eksisterende person. De eliminerer også tilbøyelighetene for en korrupt etikk så fullstendig, at disse tilbøyelighetene ikke vender tilbake.

Bodhisattvaer på dette stadiet er primært motiverte av tro. De trener seg i etikk for å rense sinnet for negativitet, og på denne måten forberede seg selv på kultiveringen av den mundane meditative absorbering i neste stadium.

### 2. Vimalā bhūmiḥ, det rustfrie

I det «rustfrie stadium», også kalt «frihet fra urenheter» (離垢地, *lígòudì*, sanskrit: *vimalā*, *vimalābhūmiḥ* eller *vimalābodhisattva-bhūmiḥ*) dveler man i prinsippet om middelveien. Man opplever støvet i verden av sansende vesener, men er likevel uten tilknytning. På tibetansk kalles det *dri ma med pa* (དྲི་མ་མེད་པ).

Dette stadiet kalles også *det stadium som ikke er urent* (無垢地, *wúgòudì*). Denne benevnelsen er imidlertid tvetydig, for innenfor den kinesiske skolen *Tiāntái* brukes den også om det 51. stadium av de 52 stadiene til en bodhisattva.

Bodhisattvaer på det andre trinnet, perfeksjonerer etikken og overvinner alle tendenser mot engasjement i negative handlinger. Deres kontroll blir så fullstendig at selv i drømmer har de ingen umoralske tanker. Om en slik bodhistattva sier Tsongkhapa –

Mange steder er Buddha portrettert med et indre smil eller tilfredshet. Denne gleden er *pramuditā* – gleden over å skue virkeligheten for første gang. Buddhastatue i tempelet *Chaukhtatgyi Buddha* i Yangon, Myanmar.  Foto: Arttantra (11. november 2016)

> Ved alle anledninger i våkenhet og i drømme, er hans bevegelser eller aktiviteter i kropp, tale og sinn rene for selv sublime lovbrudd... Han fullfører de tre veier av dydige handlinger med sin kropp – avstå fra drap, tyveri og seksuelt dårlig oppførsel, de mellomste fire – avstå fra løgn, splittende tale, hard tale og meningsløst pjatt, i sin tale, og de siste tre – avstå fra griskhet, ondsinnede hensikter og feilaktige synspunkter, i sitt sinn. Ikke bare avstår han fra det som er ulovlig, men han fullbyrder også alle de positive bragdene relatert til den korrekte etikk.
> 
> 
> 
> 
> 

Og, ifølge Nāgārjuna:

> *Det andre kalles det rustfrie,  
> fordi alle de ti [dydige] handlinger  
> i kropp, tale og sinn er rustfrie.  
> Og de dveler naturlig i disse [dyder av etikk].  
> Gjennom modningen av [disse kvaliteter],  
> blir perfeksjonen av etikk suveren.  
> De blir universelle monarker som hjelper vesener,  
> mestere av de strålende fire kontinenter og de syv dyrebare objekter.*
> 
> 
> 

Bodhisattvaens sinn blir rent og han får sinnsro, noe som er et krav for å utøve de fire *dhyānas* (meditative absorberinger) og de fire *arūpajhānas* (formløse absoberinger).

### 3. Prabhākarī bhūmiḥ, lys-skaperen

Dette er det stadium (發光地, *fāguāng dì*), hvor man utstråler visdommens lys. På sanskrit blir det kalt *prabhākarī*, *prabhākari-bhūmi*, *prabhā-karī bhūmiḥ* eller *prabhā-karī*. På tibetansk heter det  *'od byed pa`i sa*.

Utsnitt av Nāgārjuna sammen med de 84 *mahāsiddhaer*. Tibetansk maleri med jordmineral-pigment på bomull, og størrelse 71.12x45.72cm. Maleriet er malt av skolen gelugpa, og daterer seg fra 1700-1799. Nagarjuna's verk *daśabhūmika vibhāsa śastra* er en viktig kommentar til daśabhūmikasūtraen.  Foto: Rubin Museum of Art, katalognr acc.# P2000.14.3 (Desember 2005)
Tsongkhapa har sagt at den tredje bhūmi kalles «lys-skaperen» fordi «visdommens flamme brenner alt drivstoff fra kunnskapsobjektene, og den oppstår sammen med et lys som i sin natur er i stand til å oppheve alle avskygninger av dualitet under den meditative likevekten». På dette nivået kultiverer bodhisattvaer perfeksjonen av tålmodighet. Likevekten blir så dyp at –

> selv om noen ...skulle hakke i sønder kroppen til denne bodhisattva, ikke bare kjøttet, men også beinene, ikke i store seksjoner, men bit for bit, ikke kontinuerlig, men med pauser i mellom, og ikke avslutte på kort tid, men skjære over en lang periode, blir ikke bodhisattvaen sint på gjerningsmannen.
> 
> 
> 
> 
> 

Torturisten er motivert av plagende tanker og sår frø for sin fremtidige lidelse. Derfor føler ikke bodhisattvaen sinne, men en dyp sorg og medlidenhet overfor denne grusomme personen, som ikke forstår hvordan karma opererer. Utøvere på dette tredje nivå overvinner tendenser til sinne, og reagerer aldri negativt med hat (eller irritasjon) overfor ondsinnede handlinger eller ord. Deres likevekt forblir konstant, og alle sansende vesener betraktes med kjærlighet og medlidenhet.

Sinne og harme mot en person, fjerner ikke de skader som man allerede har erfart. Det er kontraproduktivt ved at det ødelegger sinnsroen og fører til ugunstige fremtidige situasjoner. Ingenting oppnås gjennom sinne, og hevn gjør ingenting for å endre fortiden.

På dette nivået utøves meditasjon på de fire *rūpajhānas* (meditasjoner på form), de fire *arūpajhānas* (meditasjoner på det formløse), de fire *brahmavihārās* («umålelige»: *mettā* eller kjærlig vennlighet, *karuṇā* eller medlidenhet, *mudita* eller empatisk glede og *upekkhā* eller sinnsro) og *abhijñā* (høyere kunnskaper).

### 4. Arciṣmatī bhūmiḥ, det strålende intellekt

Dette er det stadium (焰慧地, *yànhuì dì*) hvor den strålende visdommens flamme brenner bort alle jordiske begjær. På sanskrit kalles det *arciṣmatī* (अर्चिष्मती) eller *arciṣmatī bhūmiḥ*. På tibetansk kalles det  *'od 'phro ba`i sa*.

På dette trinn fullbyrder man dyden av perfeksjonen av bestrebelse, slik at man ødelegger hindringene på kultiveringens vei, noe som gir visdom.

Ifølge Wonch'uk blir dette nivået kalt «strålende intellekt», fordi bodhisattvaene «konstant avgir utstrålingen av opphøyd visdom». Han siterer også *māhayānasūtrālaṃkārakārikā* av Maitreyanātha, som forklarer at bodhisattvaer på dette nivået brenner opp de plagsomme hindringer og hindringene for allvitenhet gjennom strålene fra deres visdom. De går inn i progressivt dypere meditasjoner og oppnår en mektig mental smidighet. Dette øker deres evne til å praktisere meditasjon over en lengre tidsperiode. De ødelegger de dypt rotfestede forhindringer og kultiverer de 37 faktorer for oppvåkning (*bodhipakkhiyādhammā*).

Gjennom disse 37 øvelser, utvikles en stor dyktighet i meditative absorberinger og kultivering av visdom. Samtidig svekkes kunstige og medfødte forestillinger om sann eksistens.

### 5. Sudurjayā bhūmiḥ, det som er vanskelig å mestre

Dette er det stadium (難勝地, *nánshèng dì*) hvor man overvinner illusjoner av uvitenhetens mørke langs middelveien. På sanskrit kalles det *sudurjayā* eller *sudurjayā-bhūmi*.

Kinesisk illustrasjon av Vasubandhu som patriark av Zen-buddhismen. Vasubandhu skrev to kommentarer til daśabhūmikasūtraen.  Opplastet av Mikuki (19. november 2006)
Det femte stadium kalles «vanskelig å mestre» fordi det involverer krevende øvelser med store anstrengelser. Det kalles også «vanskelig å overvinne» og medfører en dypsindig visdom og innsikt som er vanskelig å overgå eller undergrave. Nāgārjuna sier:

> Det femte er ekstremt vanskelig å overvinne  
> 
> ettersom alle onde vesener finner det ekstremt vanskelig å overvinne ham;  
> 
> Han blir dyktig i å kjenne de subtile  
> 
> meninger av de edle sannheter og så videre.
> 
> 
> 

Bodhisattvaer på dette stadium perfeksjonerer samādhi. De utvikler sterke krefter av meditativ stabilisering og overvinner tendenser til distraksjon. De blir mentalt sentrerte og dveler i sinnsro. De gjennomtrenger den fulle meningen i de fire edle sannheter og de to sannheter (konvensjonell sannhet og endelig sannhet) og oppfatter alle fenomener som tomme, forbigående og utsatte for lidelse.

### 6. Abhimukhī bhūmiḥ, manifestere virkeligheten

I dette stadium (現前地, *xiànqián dì*) møter utøveren den manifesterte virkeligheten *(abhimukhī)*. Fenomenenes avhengige oppståen blir åpenbart, og man forstår direkte «det ordløse» (*animitta*, tibetansk: *mtshan ma med pa*). Det ordløse refererer til det faktum at fenomener synes å besitte deres tilsynelatende kvaliteter som en del av deres egen natur, men når man undersøker dette oppdager man at kvalitetene bare er mentale konstruksjoner og ikke er en del av naturen til objektene.

Den høyeste visdom begynner å manifesteres, og man begynner å kontemplere over at dharma, nirvana og saṃsāra ikke er en dualitet. Bodhisattvaen manifesterer meditativ visdom og unngår å klamre seg til både syklisk gjenfødelse og nirvana. Når de har overvunnet enhver klamring, kan bodhisattvaene på dette nivået oppnå nirvana, men på grunn av oppvåkningen bestemmer de seg for å bli i denne verden for å hjelpe andre sansende vesener. De kultiverer *prajñāpāramitā* gjennom hvilken de oppfatter alle fenomener som manglende iboende eksistens. Deres vesen er som drømmer, illusjoner, refleksjoner eller magisk skapte objekter. Alle begreper om «jeg» og «andre» blir transcendert, sammen med forestillinger om «iboende eksistens» og «iboende ikke-eksistens». Bodhisattvaene kontemplerer på slikheten (*tathātā*), med sinn som er uforstyrret av falske idéer.

Oppslagsverket *yogācārabhūmiśāstra* setter dette stadium i sammenheng med den overlegne visdom som er samtidig med gjensidig oppståen. I denne teksten kalles det *boligen av overlegen innsikt som er assosiert med opphøret av avhengig oppstående transmigrasjon* (緣起流轉止息相應增上慧住, *yuánqǐ liúzhuǎn zhǐxī xiāngyìng zēngshàng huìzhù*) på sanskrit *pratītya-samutpāda-pravṛtti-nivṛtti-pratisaṃyukto 'dhiprajña-vihāraḥ* og på tibetansk *rten cing 'brel par 'byung ba la 'jug pa dang ldog pa dang ldan pa'i lhag pa'i shes rab la gnas pa*.

### 7. Dūraṃgamā bhūmiḥ, gått hinsides

I det syvende stadium (遠行地, *yuǎnxíng dì*) hever man seg over de to lavere vogner (*śrāvakayāna* og *pratyekabuddhayāna*). Man forlater fenomenenes verden og hviler i mystisk kontemplasjon. På sanskrit kalles det *dūraṃgamā*, *dūraṃgamāyāṃ bhūmau* eller *dūraṃgamā bhūmiḥ*, på tibetansk *ring du song ba*.

Bodhisattvaer på det syvende nivå utvikler evnen til å kontemplere umerkelig og uavbrutt og gå inn i avanserte meditasjoner for en lengre tidsperiode, og således passere hinsides både de mundane og de supermundane veiene til *śrāvakaer* og *pratyekabuddhaer*. Av denne grunn kalles dette nivået for «gått hinsides».

Nāgārjuna sier: 

> Det syvende blir kalt «gått hinsides» fordi  
> 
> mengden av hans kvaliteter har økt,  
> 
> Øyeblikk etter øyeblikk kan han gå inn i  
> 
> equilibriumet av opphør,
> 
> 

På dette nivået perfeksjonerer bodhisattvaene deres evner til å utøve meditasjon og praksis (sanskrit: *upaya-kausalya*, tibetansk: *thabs la mkhas pa*), som er evnen til å anvende deres undervisning på individuelle trekk og behov blant tilhørerne. De utvikler også evnen til å kjenne andres tanker, og er hvert øyeblikk i stand til å praktisere alle perfeksjonene (*pāramitās*). Alle tanker og handlinger er uten lidelser, og de handler konstant spontant og effektivt for andres nytte.

### 8. Acalā bhūmiḥ, det ubevegelige

Koreansk deksel til et kapittel av *avataṃsakasūtraen*. Indigo-farget papir med rader med gyldne blomster, og en tittelbeholder. Tidfestet til omkring 1400.  Foto: British Library, Or. 7377 (2013)
I det åttende stadium (不動地, *bùdòng dì*) dveler man trygt i middelveien og *dharma* og kan ikke opprøres av noen ting. Dette er et stadium hvor alle gode øvelser kan utføres uten streben. Det blir derfor også kalt *den uanstrengte bhūmiḥ* (無功用地, *wúgōngyòng dì*). På sanskrit heter det *acalā* eller *acalābhūmiḥ*. Ifølge *saṃdhinirmocanasūtraen* blir selv de mest sublime former for latente lidelser eliminerte på dette stadium.

Nāgārjuna sier:

> Det åttende er det ubevegelige, det ungdommelige stadium,  
> 
> gjennom fraværet av konsepter er han ubevegelig;  
> 
> Og sfærene av hans kropp, tale og sinnets  
> 
> aktiviteter er utenfor fatteevne.
> 
> 

Fordi de er kjent med «det ordløse» (*animitta*), blir ikke deres sinn beveget av idéer om ord eller begreper. Dette stadiet er irreversibelt, fordi det ikke lenger er noen mulighet til å vakle langs veien eller oppleve tilbakeslag. Bodhisattvaer på dette stadiet er bestemt for full Buddhanatur, og har ikke lenger noen trang til å søke nirvana bare for seg selv. De kultiverer «perfeksjonen av aspirasjon» (*praṇidhānapāramitā*), som betyr at de foretar ulike eder om å akkumulere årsakene til fremtidige dyder. De arbeider altruistisk og gjennomsyrer verden med følelser av kjærlig vennlighet (*mettā*) overfor alle sansende vesener, og har transcendert enhver tendens mot misforståelse (*anattā*).

Deres forståelse av tomheten (*śūnyatā*) blir så fullstendig at den velter overende medfødte vrangforestillinger, slik at virkeligheten kommer til syne i et helt nytt lys. De går inn i meditasjon på tomheten med liten anstrengelse. Bodhisattvaer på dette nivået kan sammenlignes med folk som har våknet fra en drøm, og hvor alle deres sanser påvirkes av denne nye bevisstheten. De oppnår den meditative tilstand som kalles «tålmodighet overfor ikke oppståtte fenomener» hvor de ikke lenger tenker i begreper om iboende årsaker eller iboende årsaksløshet. De utvikler også evnen til å manifestere ulike former av å instruere andre. Medlidenhet og kyndige midler (*upāya*) blir automatiske og spontane. Det er ikke lenger noe behov for å planlegge eller kontemplere over hvordan man handler altruistisk, fordi bodhisattvaer på dette åttende nivået automatisk reagerer korrekt i enhver situasjon.

### 9. Sādhumatī bhūmiḥ, den gode intelligens

På det niende stadium (善慧地, *shànhuì dì*) forkynner man dharma fritt og uten restriksjon på alle steder og i alle språk uten feil. Dette stadium kalles «den gode intelligens», på sanskrit *sādhumatī* eller *sādhumatī bhūmiḥ*, på tibetansk *legs pa'i blo gros sa* eller *legs pa'i blo gros*. På dette punktet akselreres bevegelsen mot oppvåkning. Før dette stadium har fremgangen vært liksom en båt som taues gjennom en havn. På det niende nivået blir man derimot som et skip som når havet og hever seilene. Man oppnår full forståelse av de tre vognene *śrāvakayāna*, *pratyekabuddhayāna* og *bodhisattvayāna* (*mahāyāna*) og perfeksjonerer evnen til å undervise i læren. *Saṃdhinirmocanasūtraen* sier:

> 
> På grunn av oppnåelsen av feilfrihet og svært omfattende intelligens i mestringen av undervisningen av læren på alle aspekter, kalles det niende nivået for den «gode intelligens»."
> 
> 
> 

Denne frie forkynnelsen skyldes igjen oppnåelsen av «de fire former for uhindret forståelse» (四無礙解, *sì wúài jiě*), på sanskrit *catasṛbhiḥ pratisaṃvidbhiḥ*, *catasraḥ pratisaṃvidaḥ* eller *pratisaṃvid*, på tibetansk *so so yang dag par rig pa bzhi po*. Dette er forståelsen av fundamentale konsepter, mening, grammatikk og fremførelse. Asaṅga (315–390) forklarer at deres intelligens overgår alle mennesker og guder, og at de oppfatter alle navn, ord, meninger og språk og kan forstå ethvert spørsmål fra ethvert vesen. De har også evnen til å svare en person med en enkelt lyd, som blir forstått av hvert vesen i henhold til deres evner. De perfeksjonerer *vīrya*, hvilket betyr at på grunn av styrken i deres mesterskap i de fire analytiske kunnskaper og deres meditasjon, praktiseres *paramitas* kontinuerlig.

### 10. Dharmameghā bhūmiḥ, skyen av doktrinen

Det tiende og siste stadium (法雲地, *fǎyún dì*) også stadiet av dharmaskyen (*dharmameghā*) eller stadiet av den store dharmaskyen (*mahādharmamegha*), på tibetansk *chos kyi sprin*, er det stadium hvor man sprer den buddhistiske visdommen (*dharma*) ut i verden, på samme måte som en sky upartisk sender ned regn på alle ting.

Nāgārjuna sier at

> 
> Den tiende er skyen av dharma fordi  
> 
> regnet av den utmerkede lære faller,  
> 
> Bodhisattvaen er blant forsamlingen  
> 
> til lyset av Buddhaene.
> 
> 
> 

På dette stadiet utvikler bodhisattvaene grenseløs makt ved hjelp av mantraer. De kultiverer *prajñāpāramitā*, som, ifølge Asaṅga, gjør dem istand til å øke sin opphøyde visdom. Dette styrker i sin tur de andre *pāramitāene*. Som et resultat etablerer de en glede over læren.

De oppnår perfekte kropper, og deres sinn er renset for de mest sublime spor av lidelser. De manifesteres i utallige former av altrustistiske hensyn og transcenderer de ordinære lover av tid og rom. De er i stand til å plassere komplette verdenssystemer inne i en enkelt pore, uten å forminske verdenene eller øke størrelsen på poren. Og når de gjør dette, føler ikke de vesener som bebor disse verdener noe ubehag, og bare avanserte bodhisattva'er legger merke til det.

Bodhisattva'er på dette nivået mottar en form for *myndiggjøring*, innvielse eller dåp fra utallige Buddhaer. Disse blir kalt «de store stråler av lys», fordi utstrålingen fra disse Buddhaer skinner i alle retninger. Denne innvielsen hjelper dem med å fjerne de resterende hindringer for allvitenhet og gir dem økt selvtillit og styrke. I det avsluttende øyeblikk på dette stadium går de inn i en meditativ tilstand som kalles «vajralignende meditativ stabilisering», hvor de siste hindringer for buddhanaturen overvinnes. De reiser seg fra denne meditasjon som Buddhaer.

Doktrinære påvirkninger
-----------------------

Utdypende artikler: Tathāgatagarbha, tathāgatagarbhasūtraene og yogācāra

De ti stadiene ovenfor inngår som stadiene 41–50 i de 52 stadiene til en bodhisattva. Læren om disse stadiene hadde sin opprinnelse i retningen *tathāgatagarbha* i det gamle India, men fikk sin endelige utforming i kinesisk buddhisme, og i østasiatisk buddhisme generelt. Sentralt i denne retningen stod dyrkelsen av den indre Buddha (buddhanaturen) eller *buddhādhātu* («buddhariket») innenfor hvert enkelt menneske. Alle mennesker er potensielle buddhaer eller opplyste, og har en «livmor» eller et embryo (*garbha*) til tathāgata (Buddha). Tathāgatagarbhasūtraene forkynte disse idéene, deriblant tathāgatagarbhasūtraen, sūtraen om dronning Śrīmālās løvebrøl og mahāyāna mahāparanirvāṇasūtraen.

Daśabhūmikasūtraen bærer også preg av tankegangen til *yogācāra*, en retning som hevdet at det fantes en uforanderlig del i menneskelige bevissthet. Denne retningen opererte med 41 stadier til en bodhisattva (den regnet ikke med de ti første og den nest siste) og beskrev de ti stadiene i denne artikkelen som stadiene 31–40.

En seksjon i oppslagsverket *yogācārabhūmiśāstra* beskriver bodhisattvaveien (*bodhisattvabhūmi*) i form av seks stadier eller *bhūmis*:

| Bhūmi | Sanskrit | Kinesisk | Tibetansk |
| --- | --- | --- | --- |
|
| 1. Konstaterende praktisering | Adhimukticaryābhūmi | *shèngjiě xíng dì* (勝解行地) | *mos pas spyod pa'i sa* |
| 2. Ren eksaltert overbevisning | Śuddhādhyāśayabhūmi | *jìng shèngyìyào dì* (淨勝意樂地) | *lhag pa'i bsam pa dag pa'i sa* |
| 3. Øvelser som gir resultater | Caryāpratipattibhūmi | *xíng zhèngxíng dì* (行正行地) | *spyod la 'jug pa'i sa* |
| 4. Sikkerhet | Niyatabhūmi | *duò juédìng dì* (墮決定 地) | *nges par gyur pa'i sa* |
| 5. Praktiseringen av sikkerhet | Niyatacaryābhūmi | *juédìng xíng zhèngxíng dì* (決定行正行地) | *nges pa'i spyod pa'i sa* |
| 6. Oppnåelsen av perfeksjon | Niṣṭhāgamanabhūmi | *dào jiūjìng dì* (到究竟地) | *mthar thug par 'gyur ba'i sa* |
|

Betydning
---------

Utdypende artikler: De ti stadiers skole, Huāyán zōng og Kegon

Sanskritversjoner
-----------------

To sanskrit-manuskripter som er skrevet i newari, befinner seg i *The National Archives of Nepal*, Kathmandu, Nepal, og bærer tittelen *ārya śrī daśabhūmikā sūtram* (devanāgarī: आर्यश्रीदशभूमिकासूत्रम), «den store herren [Buddha's] sūtra om de ti stadier».

Et tredje manuskript fra Nepal *(Daçabhumiçvara)* er bevart i Cambridge University Library.

Sanskrit-teksten ble redigert og utgitt av J. Raldor i 1926.

Den tibetanske versjonen
------------------------

Utdypende artikkel: Avataṃsakasūtraen

Teksten inngår som kapittel 31 (*kapittel om de ti fundamenter*, ས་བཅུའི་ལེའུ།, *sa bcu'i le'u*) i den tibetanske oversettelsen av *avataṃsakasūtraen* i Kangyur.

Oversettelsen ble foretatt mellom 878 og 901 e.Kr. i klosterkomplekset Samye, i nærheten av Lhasa. Originalen var et manuskript fra Nepal i 39 000 vers og 46 kapitler, med tittelen *Buddhāvataṃsaka nama mahāvaipulya sūtra* (devanāgarī: बुद्धवतम्सक नम महावैपुल्य षूत्र). Den tibetanske tittelen er *Sangs-rgyas phal-po-che zhes-bya-ba shin-tu-rgyas pa chen po’i mdo* (སངས་རྒྱས་ཕལ་པོ་ཆེ་ཞེས-བྱ-བ་ཤིནཊུ-རྒྱས་པ་ཆེན་པོའི་མདོ). *Buddhāvataṃsaka* (बुद्धवतम्सक) betyr «Buddhas blomsterkrans». *Mahāvaipulya* (अहावैपुल्य) betyr «den store utvidelse eller tilføyelse», og ble brukt av mahāyānaskolene om deres mest hellige tekster.

Oversetterne var den innfødte tibetaneren Lotsa Ba Yeshé Dé fra skolen Nyingma i samarbeid med tre indiske munker: Jinamitra, Prajñāvarman og Surendrabodi.

Padmakara Translation Group har påtatt seg oppgaven å oversette den tibetanske versjonen til engelsk. Pr 23. september 2019 pågår oversettelsene av 10 av *avataṃsakasūtraens* 46 kapitler (deriblant daśabhūmikasūtraen), mens 36 ennå ikke er påbegynt.

Oversettelser til kinesisk
--------------------------

Den inngår også i to oversettelser av Avataṃsakasūtraen til kinesisk, basert på originalmanuskripter fra den sentralasiatiske oasebyen Khotan: Buddhabhadras oversettelse i årene 418–421 e.Kr. (kapittel 22), og Śīkşānandas oversettelse i året 699 e.Kr. (kapittel 26)

I tillegg ble den tre ganger oversatt til kinesisk som en separat tekst, av Dharmarakṣa (233–311), Kumārajīva (344–413) og Sīladharma.

| # | Dharmaraksha | # | Kumārajīva | # | Sīladharma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Chūfā yì yuè yù zhù pĭn(初发意悦豫住品) | 1 | Huān xĭ dì(歡喜地) | 1 | Púsà jíxĭ dì(菩薩極喜地) |
| 2 | Līgòu zhù pĭn(离垢住品) | 2 | Lígòu dì(離垢地) | 2 | Púsà lígòu dì(菩薩離垢地) |
| 3 | Xīng guāng zhù pĭn(兴光住品) | 3 | Míng dì(明地) | 3 | Púsà fāguāng dì(菩薩發光地) |
| 4 | Hūiyào zhù pĭn(兴光住品) | 4 | Yàn dì(焰地) | 4 | Púsà yànhùi dì(菩薩焰慧地) |
| 5 | Nán shèng zhù pĭn(晖曜住品) | 5 | Nánshèng dì(難勝地) | 5 | Púsà nánshèng dì(菩薩難勝地) |
| 6 | Mùqián zhù pĭn(目前住品) | 6 | Xiànqián dì(現前地) | 6 | Púsà xiànqián dì(菩薩現前地) |
| 7 | Xuán miào zhù pĭn(玄妙住品) | 7 | Yuănxíng dì(遠行地) | 7 | Púsà yuănxíng dì(菩薩遠行地) |
| 8 | Bùdòng zhù pĭn(不动住品) | 8 | Bùdòng dì(不動地) | 8 | Púsà bùdòng dì(菩薩不動地) |
| 9 | Shànzāi yì zhù pĭn(善哉意住品) | 9 | Miàoshàn dì(妙善地) | 9 | Púsà shànhùi dì(菩薩善慧地) |
| 10 | Jīngāng zàngwèn púsà zhù pĭn(金刚藏问菩萨住品) | 10 | Făyún dì(法雲地) | 10 | Púsà făyún dì(菩薩法雲地) |

Indiske kommentarer
-------------------

Tre kommentarer til Daśabhūmika sūtra ble skrevet av to av māhayāna-buddhismens mest profilerte skikkelser. Den første, **Daśabhūmika Vibhāsa Shastra**, ble forfattet av Nāgārjuna (ca. 50 e.Kr.), grunnleggeren av Madhyamika eller «middelveien», også kalt *Shūnyavāda*, «tomhetens skole» eller «tomhetens advokater». Den er bevart i en oversettelse til kinesisk, foretatt av Kumārajīva (344–413), i 35 kapitler og 17 bokruller.

To andre indiske kommentarer er tilskrevet Vasubandu (316–396), født i Gandhāra i Purushapura (dagens Peshawar), som sammen med sin halvbror Asanga grunnla Yogāchara-skolen («utøvere av Yoga», også kalt Vijñānavāda eller «bare bevissthet»):

* **Daśabhūmivyākhyanavyākhyana** (tibetansk: *Sa bcuvi rnam par bshad pavir nam par bshad pa*), som er bevart i en oversettelse til oversatt tibetansk.
* **Daśabhūmikabhāsya** i 10 kapitler, som ble oversatt til kinesisk av Bodhiruchi (d. 527) i 12 bokruller under tittelen Shídì Jing Lùn (十地經論)

Vasubandhus kommentar ble den sentrale teksten i de ti stadiers skole, som oppstod i Kina under Suí-dynastiet.

Kinesiske kommentarer
---------------------

I begynnelsen av 1900-tallet ble det oppdaget to små kinesiske kommentarer til Vasubandhus kommentar i «de tusen Buddhaers huler» i Dun Huang. Den første av disse, Shídì Yìjì Juăn-dì Yì (十地義記卷第一), ble skrevet av en ukjent forfatter i en ukjent tidsperiode. Den andre, med tittelen Shí-dì Lùn Yì-shū Juăn-dì Yì – Dì-èr (十地論議疏卷第一ｷ第二), i 2 bokruller, ble skrevet av Fă Shàng (法上) fra det nordlige Zhōu-dynastiet (北周, 557–581).

Se også
-------

* Avataṃsaka sūtraen

Noter
-----

**Type numrering**
1. ↑  Bodhisattva Vajragarbha eller «diamantlager bodhisattvaen», tibetansk *rdo rje snying*, kinesisk *jīngāngzàng púsà* (金剛藏菩薩) og *fùrìluo nièluo pó* (縛日囉孽囉婆) er en av «de 16 ærede» (十六尊, *shíliùzūn*) i Bhadrakalpa (賢劫, *xiánjié*) eller «den gode tidsalder» ifølge den esoteriske og tibetanske retningen *dzogchen*. I daśabhūmikasūtraen og sūtraen om perfekt opplysning er Vajragarbha en bodhisattva som forkynner dharma.
2. ↑  Denne forklaring blir gitt av Wonch'uk som bruker daśabhūmikasūtraen som kilde.
3. ↑  Oppslagsverket *yogācārabhūmiśāstra*, eller «kompendium om Yogautøvelsens stadier», ble ifølge tibetansk tradisjon forfattet av *Asaṅga* (315–390), mens kinesisk tradisjon tilskriver det Maitreyanātha (270–350). Moderne forskere tror at kompendiumet mest sannsynlig ble komponert av flere generasjoner av forskjellige forfattere. En oversettelse til tibetansk er å finne i Tengyur (Toh. 4035), seksjonen *sems tsam* (སེམས་ཙམ།) eller Cittamātra i den tibetanske buddhistiske kanon. Fra 3. juli 646 til 11. juni 648 foretok Xuánzàng en oversettelse til kinesisk i 100 bokruller under tittelen *yú jiā shīdì lùn* (瑜伽師地論).
4. ↑  Denne forklaringen blir gitt av Wonch'uk, på bakgrunn av en kommentar til daśabhūmikasūtraen, men han oppgir ikke den eksakte tittelen.
5. ↑  Av Kangyurs 1 092 tekster, er 52 ferdig oversatte, 278 pågår, mens 862 ikke er påbegynt pr 23. september 2019.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Buswell 2017, «Daśabhūmikasūtra»
2. 1 2 3  DDB 十地經 Daśabhūmika-sūtra
3. 1 2 3 4  DDB 十住經 Sutra on the Ten Stages
4. 1 2 3 4 5 6  Dege Kangyur, «Buddhāvataṃsaka»
5. 1 2 3 4 5 6 7  Stanley 2005
6. ↑  Wiktionary, दश
7. ↑  Wiktionary, भूमि
8. 1 2  Taishō, bind 10, tekst nr 286
9. 1 2  SAT 十住經 No. 286
10. 1 2  Tripikata Koreana, tekst 98
11. 1 2  Taishō, bind 10, tekst nr 287
12. 1 2  SAT 佛説十地經 No. 287
13. 1 2  Tripikata Koreana, tekst 1388
14. 1 2  Taishō, bind 10, tekst nr 285
15. 1 2  SAT 漸備一切智悳經 No. 285
16. 1 2  Tripikata Koreana, tekst 89
17. 1 2  Taishō, bind 9, tekst nr 278
18. 1 2  SAT 大方廣佛華嚴經 No. 278
19. 1 2  Tripikata Koreana, tekst 79
20. 1 2  Tripikata Koreana, tekst KS15
21. 1 2 3  Taishō, bind 10, tekst nr 279
22. 1 2  SAT 大方廣佛華嚴經 No. 279
23. 1 2  Tripikata Koreana, tekst 80
24. 1 2  Tripikata Koreana, tekst KS17
25. ↑  Taishō, bind 10, tekst nr 293
26. ↑  SAT 佛説十地經 No. 293
27. ↑  Tripikata Koreana, tekst KS16
28. ↑  Tripikata Koreana, tekst KS52
29. ↑  Tripikata Koreana, tekst KS1262
30. ↑  Hsuan Hua, IV. The Spoken Meanings’ Universal Pervasion
31. ↑  DDB 他化自在天 heaven where one can partake of the pleasures created in other heavens
32. ↑  DDB 四無礙解 Vajragarbha Bodhisattva
33. ↑  DDB 賢劫 good eon
34. ↑  Foguang Buddhist Dictionary (佛光大辭典), side 3577
35. ↑  Tripikata Koreana, tekst 400
36. ↑  SAT 佛説十地經 No. 842
37. ↑  Taishō, bind 17, tekst nr 842, side 913b3
38. 1 2 3  DDB 十地 10 stages
39. 1 2 3  DDB 五十二位 52 stages
40. 1 2  DDB 歡喜地 ground of joy
41. 1 2  Rigpa Shedra, «Five paths»
42. 1 2  Glossary 1998
43. ↑  Hopkins 1974, Precious Garland, vers 441
44. ↑  Wonch'uk 1985, side 523.3
45. ↑  Hopkins 1985, Compassion, side 140–142
46. 1 2  DDB 歡喜地 ground of freedom from defilement
47. 1 2  DDB 無垢地 undefiled stage
48. ↑  Hopkins 1985, Compassion, side 193–194
49. 1 2  DDB 發光地 ground of the emission of light
50. ↑  Hopkins 1985, Compassion, side 204
51. ↑  Hopkins 1985, Compassion, side 206
52. ↑  DDB 焰慧地 ground of burning wisdom
53. ↑  Wonch'uk 1985, side 527.5
54. ↑  DDB 難勝地 ground of overcoming difficulty
55. ↑  Hopkins 1985, Compassion, side 85
56. ↑  Wonch'uk 1985, side 531.1
57. ↑  DDB 瑜伽師地論 Discourse on the Stages of Concentration Practice
58. ↑  Kragh 2013, side 75
59. ↑  Dege Tengyur, «Cittamātra»
60. ↑  SAT 大方廣圓覺修多羅了義經 No. 1579
61. ↑  Tripikata Koreana, tekst 570
62. ↑  Taishō, bind 30, tekst 1579
63. ↑  DDB 現前地 ground of Direct appearance
64. ↑  DDB 緣起流轉止息相應增上慧住 ground of superior insight
65. ↑  DDB 遠行地 ground of traveling a distance
66. ↑  Wonch'uk 1985, side 532.6
67. 1 2  Hopkins 1974, Precious Garland, vers 86
68. ↑  DDB 不動地 ground of immovability
69. ↑  Brunnholzl 2019, side 208
70. ↑  DDB 善慧地 ground of excellent wisdom
71. ↑  Wonch'uk 1985, side 116.3
72. ↑  DDB 四無礙解 ground of unimpeded understanding
73. ↑  Lamotte 1973, side 208
74. ↑  DDB 四無礙解 ground of the Dharma cloud
75. ↑  Hopkins 1985, Compassion, side 87
76. ↑  Lamotte 1973, side 208-299
77. ↑  Kragh 2013, side 165-166
78. ↑  Matsuda 1996
79. ↑  Pandit Divya Vajra Vajracharya [Editor:Hera Kaji Bajracharya]: Arya Shri Dasabhumika Sutram, Lalitapur, 2002
80. ↑  Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 26, tekst nr 1521 (菩薩十住行道品)  
Zhōnghuá dàzángjīng, bind 29, tekst nr 634  
Tripitaka Koreana, bind 16, tekst nr 584
81. ↑  Derge Tenguyr, Mdo Sde (Sūtra), bind 218, tekst nr 3998.
82. ↑  Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 26, tekst nr 1522  
Zhōnghuá dàzángjīng, bind 26, tekst nr 598
83. ↑  Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 85, tekst nr 2758
84. ↑  Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 85, tekst nr 2799

Kilder
------

### Bøker

* Brunnholzl, Karl (oversetter); Asanga (2019). *A Compendium of the Mahayana: Asanga's Mahayanasamgraha and Its Indian and Tibetan Commentaries (Tsadra)*. Snow Lion, 5. februar 2019. ISBN 978-1559394659. ISBN 155939465X. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Foguang Buddhist Dictionary (1989). *Foguang Buddhist Dictionary (佛光大辭典,* fóguāng dà cí diǎn*)*. 8 bind, Taiwan Gaoxiong Shi : Fo guang chu ban she : Fa xing zhe Fo guang da zang jing bian xiu wei yuan hui (佛光出版社 : 發行者佛光大藏經編修委員會), 1988-1989. OCLC 46453987.
* Hopkins, Jeffrey (oversetter); Nagarjuna (1974). *The Precious Garland and the Song of the Four Mindfulnesses*. Volum 2 av Wisdom of Tibet series, George Allen & Unwin, London, 1974. ISBN 978-0042940892. ISBN 0042940893. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Hopkins, Jeffrey (oversetter); Tsongkhapa (1985). *Compassion in Tibetan Buddhism*. Snow Lion Publications, 3. utgave, 1. juni 1980. ISBN 978-0937938041. ISBN 0937938041. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Hua, Hsuan. *Flower Adornment Sutra Preface*. City of Ten Thousand Buddhas, besøkt 2. september 2019.
* Kragh, Ulrich Timme (red) (2013). *The Foundation for Yoga Practitioners: The Buddhist Yogācārabhūmi Treatise and Its Adaptation in India, East Asia, and Tibet*. Harvard Oriental Series (bok 75), Harvard University Department of South Asian Studies, 26. august 2013. ISBN 978-0674725430. ISBN 0674725433.
* Lamotte, Étienne (1973). *La somme du Grand Véhicule d'Asanga*. Publications de L'Institut Orientaliste de Louvain (bok 8), Louvain: Institut Orientaliste, 1. januar 1973. ISBN 978-9042928237. ISBN 9042928239.
* 松田, 和信 Matsuda, Kazunobu; Senta, Yunesuko Higashi Ajia Bunka Kenkyu (1996). *Two Sanskrit manuscripts of the Daśabhūmikasūtra preserved at the National Archives, Kathmandu*. Bibliotheca codicum Asiaticorum; 10, Centre for East Asian Cultural Studies for UNESCO, Toyo Bunko (出版社), Tokyo, Japan, 1. januar 1996. ISBN 978-4896566093. ISBN 4896566092, OCLC 989143610. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Sutra Translation Committee of the United States and Canada (1998). *The Seeker's Glossary of Buddhism* (PDF). The Corporate Body of the Buddha Educational Foundation/Buddha Dharma Education Association Inc. Taipei, 2. utgave, 1998, side 759-760. Archived from the original on 30. april 2013. Besøkt 1. september 2019. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
* Wonch'uk (1985). *Commentary on the Sutra Explaining the Thought (Arya-gambhīra-saṃdhinirmocana-sūtra-ṭīkā; 'Phags pa dgongs pa zab mo nges par 'grel pa'i mdo'i rgya cher 'grel pa*. Delhi Karmapae Choedhey, Gyalwae Sungrab Partun Khang, Delhi, *mdo 'grel,* vol. *thi* [119].

### Nettsteder

* Buswell Jr. Robert E.; Lopez Jr. David S. (2017). *«Daśabhūmikasūtra»*. Princeton University Press Print, online 2017. ISBN 9780691157863. eISBN 9780190681159. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Degé Kangyur. *Ornaments of the Buddhas ཕལ་ཆེན། · phal chen/ Buddhāvataṃsaka*. The Sūtra of the Ornament of the Buddhas (Toh 44). Padmakara Translation Group.
* Degé Tengyur. *སེམས་ཙམ། · sems tsam/ phal chen/ Cittamātra*. Toh 4020-4085, Padmakara Translation Group.
* Muller, Albert Charles (DDB) (1993). *十地經 Basic Meaning: Daśabhūmika-sūtra*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), 1. september 1993, oppdatert 11. desember 2011. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (DDB) (2004). *十住經 Basic Meaning: Sutra on the Ten Stages*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), 3. juli 2004, oppdatert 7. juni 2010. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *五十二位 Basic Meaning: fifty-two stages*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *十地 Basic Meaning: ten stages*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *歡喜地 Basic Meaning: ground of joy*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *離垢地 Basic Meaning: ground of freedom from defilement*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *無垢地 Basic Meaning: undefiled stage*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *發光地 Basic Meaning: ground of the emission of light*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *焰慧地 Basic Meaning: ground of burning wisdom*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *難勝地 Basic Meaning: ground of overcoming difficulty*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *現前地 Basic Meaning: ground of direct appearance*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *緣起流轉止息相應增上慧住 Basic Meaning: abode of superior insight that is associated with the cessation of dependently-arisen transmigration*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *遠行地 Basic Meaning: ground of traveling a distance*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *不動地 Basic Meaning: ground of immovability*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *善慧地 Basic Meaning: ground of excellent wisdom*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *四無礙解 Basic Meaning: four kinds of unimpeded understanding*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *法雲地 Basic Meaning: ground of the Dharma-cloud*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *金剛藏菩薩 Basic Meaning: Vajragarbha Bodhisattva*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *賢劫 Basic Meaning: good eon*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *他化自在天 Basic Meaning: heaven where one can partake of the pleasures created in other heavens*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Muller, Albert Charles (1995). *瑜伽師地論 Basic Meaning: Discourse on the Stages of Concentration Practice*. Digital Dictionary of Buddhism (電子佛教辭典), juli 1995. [*død lenke*]
* Rigpa Shedra (2007). *Five paths*. Rigpa Shedra, 12. januar 2007.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *大方廣佛華嚴經 No. 278*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *大方廣佛華嚴經 No. 279*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *漸備一切智悳經 No. 285*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *十住經 No. 286*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *佛説十地經 No. 287*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *佛説十地經 No. 293*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *大方廣圓覺修多羅了義經 No. 842*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* SAT Daizōkyō Text Database (2018). *瑜伽師地論 No. 1579*. SAT Daizōkyō Text Database, versjon 2018, 30. mars 2018.
* Stanley, D. Phillip (2005). *སངས་རྒྱས་ཕལ་པོ་ཆེ་ཞེས་བྱ་བ་ཤིན་ཏུ་རྒྱས་པ་ཆེན་པོའི་མདོ། (D.45) Catalog Record*. The Tibetan and Himalayan Library, 2005.
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 79 (VIII :1) (T.278) (H.271)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *KS 15 (T. 278)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 80 (VIII:425) (T. 279) (H. 272)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *KS 17 (T. 279)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 89 (VIII:1047) (T.285) (H. 278)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 98 (VIII:1131) (T. 286) (H. 279)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 1388 (XXXVII:543) (T. 287) (H. 280)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *KS 16 (T. 293)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *KS 52 (T. 293)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 1262 (XXXVI:1) (T. 293) (H. 286)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 400 (XIII:75) (T. 842) (H. 812)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Lancaster, Lewis R.; Park, Sung-bae (2004). *K 570 (XV:465) (T. 1579) (H. 1309)*. The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
* Wiktionary (2019). *दश*. Wiktionary, 9. juli 2019.
* Wiktionary (2019). *भूमि*. Wiktionary, 10. mars 2019.
* Wittern, Christian (2002). *T10N0278 大方廣佛華嚴經 da4 fang1 guang3 fo2 hua1 yan2 jing1 だいほうこうぶつけごんきょう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002. [*død lenke*]
* Wittern, Christian (2002). *T10N0279 大方廣佛華嚴經 da4 fang1 guang3 fo2 hua1 yan2 jing1 だいほうこうぶつけごんきょう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.
* Wittern, Christian (2002). *T10N0285 漸備一切智悳經 jian4 bei4 yi1 qie4 zhi4 de2 jing1 ぜんびいっさいちとくきょう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.
* Wittern, Christian (2002). *T10N0286 十住經 shi2 zhu4 jing1 じゅうじゅうきょう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.
* Wittern, Christian (2002). *T10N0287 佛説十地經 fo2 shuo1 shi2 di4 jing1 ぶっせつじゅうじきよう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.
* Wittern, Christian (2002). *T10N0293 大方廣佛華嚴經 da4 fang1 guang3 fo2 hua1 yan2 jing1 だいほうこうぶつけごんきょう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.
* Wittern, Christian (2002). *T17N0842 大方廣圓覺修多羅了義經 da4 fang1 guang3 yuan2 jue2 xiu1 duo1 luo2 liao3 yi4 jing1 だいほうこうえんがくしゅたらりょうぎきょう*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.
* Wittern, Christian (2002). *T30N1579 瑜伽師地論 yu2 jia1 shi1 di4 lun4 ゆがしじろん*. WWW Database of Chinese Buddhist texts, versjon 2A, 2. desember 2002.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |