recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Line*** er en norsk film fra 1961 regissert av Nils Reinhardt Christensen. Filmen deltok i programmet ved Cannes filmfestival samme år. Filmen er basert på Axel Jensens roman med samme navn.

Filmmusikken Line: The Passionate Demons ble komponert av Egil Monn Iversen og utgitt av Warner Bros. Records Inc. på vinyl/EP i 1961.

Handling
--------

Dårlige nerver har forårsaket problemer for den unge sjømannen Jacob, og han blir tvunget til å mønstre av i Rotterdam. En doktor råder ham til å reise tilbake til Norge og snakke med faren sin, hvis tyranni var grunnlaget for Jacobs mentale tilstand og morens psykiske lidelse. Jacob vender snart tilbake til Norge. Men i stedet for å møte faren, oppsøker han sin tidligere venn Gabriel. Gabriel hjelper ham med å finne seg en ny jobb, og Jacob begynner å skrive en bok.

Jacob møter også Line, som han var veldig glad i før han dro til sjøs. Hun inviterer ham til en fest hvor de møter Laffen, som også er forelsket i Line. Line velger imidlertid Jacob, og de innleder et forhold. Men Line tror snart at hun har blitt gravid, og det oppstår konflikt mellom dem når hun ønsker å ta abort. Jakobs far sender en sjekk med penger til Jacob som en gest for forsoning, men Jacob ønsker fremdeles ikke kontakt med ham. Han tar imidlertid imot sjekken, og reiser på båt-ferie med Line.

Men når de er på ferie får de nyheten om at Laffen har blitt alvorlig skadet i en trafikk-ulykke. Jacob oppdager at Laffen var Lines første elsker. I irritasjon forlater han Line, for en annen kvinne. Men han vender senere tilbake til Line, selv om forholdet deres fremdeles er preget av konflikter. Jacob oppsøker til slutt faren sin, før han planlegger å reise til sjøs igjen.

Medvirkende
-----------

* Margarete Robsahm – Line
* Toralv Maurstad – Jacob
* Henki Kolstad – Gabriel Sand
* Sissel Juul – Hanne
* Elisabeth Bang – Jacobs søster
* Rønnaug Alten – Jacobs mor
* Truuk Doyer – A Passionate Demon
* Rolf Søder – Benna
* Rolf Christensen – Jacobs far
* Atle Merton – Laffen
* Per Lillo-Stenberg – Jeno
* Ragnhild Hjorthoy – Ellen
* Per Christensen – Putte
* Odd Borg – Kalle
* Ulf Wengård – Pål
* Frithjof Fearnley – Lines far
* Wenche Medbøe – Veslemøy
* Olava Øverland – En passasjer

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Line* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Line* i Nasjonalbibliotekets filmografi Rediger på Wikidata

* (no) *Line* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Line* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Line* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Line* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Lindøya naturreservat** omfatter den midtre og nordlige del av Lindøya i Oslo. Naturreservatet ble opprettet den 9.juli 1993. Gjennom verneplanen for Indre Oslofjord ble området utvidet 27. juni 2008. Naturreservatet dekker nå et areal på ca. 95 dekar, og omfatter det meste av kalkfuruskogen på øya. Dette er en sjelden naturtype som dannes der det er liten vanntilgang og tynt jordsmonn over kalkrik berggrunn. Kalkfuruskog er viktig fordi den inneholder mange sjeldne, trua og sårbare arter. Imidlertid har introduserte arter som syrin og russesvalerot stedvis fortrengt den opprinnelige vegatasjonen. Dette utgjør en stor trussel mot det biologiske mangfoldet.

Berggrunnen består i hovedsak av sandstein, leirskifer og kalkstein. Men disse er også gjennombrutt av ganger med lava etter vulkansk aktivitet for 250-300 millioner år siden. En av disse gangbergartene, lindøitt, har typelokalitet på Lindøya (derav navnet), og vises best på en liten odde nordvest på øya.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Lindøya naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase. Besøkt 5. september 2013.
2. ↑  Fylkesmannen i Oslo og Akershus, Opplysningsark Arkivert 2013-10-07, hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Naturbase
 |
Bà Nà Hills
**Bà Nà Hills** er et turiststed som ligger i Trường Sơn fjellene vest for byen Da Nang, sentralt i Vietnam.

Stedet ble grunnlagt i 1919 av franske kolonister som en fritids destinasjon og feriested. Den besto av hundrevis av villaer, restauranter og feriesteder. Under krigen ble mye av det urbane sentrum av Bà Nà ødelagt.

Det ligger på ca. 1500 meter over havet, og har utsikt over East Sea og de omkringliggende fjellene. På grunn av høyden er temperaturen her betydelig kjøligere (10–15 grader) enn langs kysten.

Det går flere taubaner opp til Bà Nà Hills.

Bà Nà
-----

På toppen ligger en franske inspirert landsby i gotisk stil med vakkert velstelte hager og pagoder. Linh Ung Pagoden stod ferdig i 2004, ved siden av den er en 27 meter høye statuen av Sakyamuni Buddha som sitter på en 6 meter høy rund lotus-sokkel.

Området er også en fornøyelsespark med berg-og-dal-bane, 3D film, innendørs tre etasjes klatrevegg, karaoke, voksmuseum, videospillehaller, gateartister og restauranter.

Bà Nà taubanen
--------------

Bà Nà taubanen ble åpnet 29. mars 2013, den har verdensrekorden (i 2022) for lengste enkeltspors taubane på 5771 meter og en høydeforskjell på 1369 meter. Taubanestasjonen ligger på 1487 moh.

Golden Bridge
-------------

Golden Bridge eller Golden Hand Bridge (vietnamesisk: Cầu Vàng) er en 150 meter lang gangbru. Den er designet for å forbinde taubane-stasjonen med en hage og gi en fin utsikt. Brua går i en bue og har to brupilarer formet som gigantiske hender, konstruert av stål, glassfiber og netting, designet for å se ut som steinhender som støtter strukturen. Bru ble åpnet i juni 2018.

Bilder
------

* En av taubaneneEn av taubanene
* Den Franske delen av Bà NàDen Franske delen av Bà Nà
* En Fransk kirkeEn Fransk kirke
* Linh Ung PagodenLinh Ung Pagoden
* 
* Den asiatiske delen av Bà NàDen asiatiske delen av Bà Nà
* Buddha statueBuddha statue
* 
* 
* Golden BridgeGolden Bridge
*

Referanser
----------

1. 1 2  «Ba Na Hills And 10 Things To Do in Vietnam’s Breathtaking Hidden Playground». *Typical Travel* **(engelsk)**. 26. juni 2019. Besøkt 22. mars 2022.
2. 1 2  «Ba Na Hill Resort travel». *Lonely Planet* **(engelsk)**. Besøkt 22. mars 2022.
3. ↑  «Longest non-stop single-track cable car». *Guinness World Records* **(engelsk)**. Besøkt 22. mars 2022.
4. ↑  «Sun Group, Doppelmayr and the Untold Story of the World’s Longest Cable Car Routes». *vietnamnews.vn* **(engelsk)**. Besøkt 22. mars 2022.
5. ↑  «The Ba Na Hills Cable Car Network - Price, Schedule, Map and More». *Hidden Hoian* **(engelsk)**. 8. oktober 2019. Besøkt 22. mars 2022.
6. ↑  «The New 'Golden Bridge' In Vietnam Is Hands-Down The Coolest Bridge Ever». *HuffPost* **(engelsk)**. 2. august 2018. Besøkt 22. mars 2022.
7. ↑  «Handy engineering: Vietnam's 'Golden Bridge' has giant support». *Reuters* **(engelsk)**. 1. august 2018. Besøkt 22. mars 2022.
8. ↑  «Golden Bridge». *web.archive.org*. 9. april 2019. Arkivert fra originalen 9. april 2019. Besøkt 22. mars 2022.
9. ↑  «Ba Na Hills Weather: What to Pack for the Day». *Hidden Hoian* **(engelsk)**. 7. desember 2019. Besøkt 22. mars 2022.
**Dichogami** er atskillelse av kjønnsfunksjoner i tid hos hermafrodittiske (tvekjønnete) organismer (for atskillelse i rom, se herkogami).

Selv om hermafrodittiske organismer er i stand til å sjølbefrukte er dette som regel ufordelaktig, pga. innavlsdepresjon. Mange organismer har derfor evolvert mekanismer for å unngå sjølbefruktning og det å atskille hannlig og hunnlig funksjon i tid er en slik mekanisme.

Dichogami er svært vanlig hos blomsterplantene der de fleste artene er hermafroditter. Hos blomsterplanter kan man skille mellom forholdene hos hver enkelt blomst og hos individet som helhet. Enkeltblomster kan ha kjønnsfunksjonene atskilt i tid, men hvorvidt sjølbefruktning er mulig innad i individet avhenger av hvorvidt blomstene er synkrone eller ikke. Slik befruktning mellom blomster innad i samme individ kalles hos planter nabopollinering (geitonogami).

Hvis hannlig funksjon er først aktiv kalles blomsten førsthannlig (protandrisk) og hvis hunnlig funksjon er først kalles den førsthunnlig (protogyn).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Gravsteiner i Tammerfors med det svenske etternavnet *Kyander* så vel som det finnifiserte *Kiianmies*.
**Fennomani** (av latin *fennus*, og gresk *mani'a*, «lidelsesfull kjærlighet»), «finskhetsvermeri», er en språklig nasjonal bevegelse i Finland, som første gangen dukket opp i det svenske tidsskriftet «Lyceum». Bevegelsen førte i 1851 til opprettelsen av en lærestol i det finske språk ved Helsingfors universitet og til den generelle anerkjennelsen av finsk som et offisielt språk. 

En sentral talsmann for fennomanidoktrinen var Johan Vilhelm Snellman, som i tidsskriftet *Saima* i årene 1844-1846 formulerte dens teser på en klar og entydig måte. Snellman var påvirket av de tyske nasjonalteoriene og tysk språkpurisme, som hevdet at et folks regelmessige utviklingsgang ble forstyrret av å oppta fremmedelementer i sin herkomst og sitt språk.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Kyiv vannkraftverk** ved Kyiv-demningen er to integrerte vannkraftverk ved byen Kyiv, som får vannkraft fra en egen jordfyllingsdam i elva Dnipro i Ukraina. Deler av produksjonen kommer fra et pumpekraftverk og deler fra et tradisjonelt vannkraftverk 25 km nedenfor pumpeverket. Vannføringen fra demningen er 14 440 m³/sek, og vertikal fallhøyde inntil 12,0 meter. Pumpekraftverket bruker det oppdemmede reservoaret på 3 km³ til vannkraftverket som sitt nedre reservoar. Totaleffekten er 603 MW.

Det tradisjonelle vannkraftverket har en installert effekt på 378 MW fordelt på 20 turbiner, mens pumpekraftverket yter 235 MW (netto 135 MW) fordelt på 6 turbiner. Årsproduksjonen er inntil 625 GWt elektrisk kraft. Damanlegget stod ferdig i 1968, mens pumpekraftverket stod ferdig i 1972. Demningen har sluser for elvetrafikk.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kyiv Hydroelectric Power Plant – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Industcards – «Hydroelectric power plants in Ukraine».
* Kyiv HHP - UkrHydro.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |

| * v
* d
* r
Demninger i Dnipro |
| --- |
| Kyiv **·** Kaniv **·** Krementsjuk **·** Midt-Dnipro **·** DniproHES **·** Kakhovka | Ukrainas flagg |
**Kyiv-Mohyla-akademiet** (ukrainsk: Національний університет «Києво-Могилянська академія» (НаУКМА), *Natsional'nyi universytet "Kyjevo-Mohylians'ka akademija"*) er Ukrainas eldste universitet, grunnlagt av Petro Mohyla i år 1615 i Kiev. Universitetet er et av landets ledende.

Historie
--------

På 1600-tallet var akedemiet et eliteuniversitet som lokket til seg studenter og vitenskapsmenn fra hele Europa. I 1817 ble universitetet stengt. I sovjettiden ble det åpnet en sjøkrigsskole på universitetes grunn. Etter Ukrainas selvstendighet i 1991 ble Kyiv-Mohyla-akademiet åpnet på nytt og utviklet seg raskt til en av Ukrainas ledende utdannelsesinstitusjoner. Akademiet har ca 3500 studenter.

Referanser
----------

1. ↑   eua.eu, besøkt 16. juli 2019[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  , Encyclopedia of Ukraine
3. ↑  Uppsala universitet Arkivert 2. februar 2014 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (uk) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) National University of "Kyiv-Mohyla Academy" – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kyiv-Mohyla-akademiet på Facebook Rediger på Wikidata

* Kyiv-Mohyla-akademiet på YouTube Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** NKC
 |
**Kyle Broflovski** er en fiktiv person fra den animerte tv-serien South Park. Han er en av de fire hovedpersonene som bor i byen South Park. 
Kyle er oppvokst i en jødisk familie med noen jødiske tradisjoner, i lag med faren hans Gerald Broflovski, moren Sheila Broflovski og hans adopterte lillebror Ike Broflovski fra Canada. 
Hans beste venn er Stan Marsh og de to har ganske like personligheter, og er stort sett enige og har oftest samme meninger om det som skjer i byen. Kyle blir ofte diskriminert av Eric Cartman fordi han er jøde, og de to fremstår paradoksalt som både som venner og som bitre fiender, da de hele tiden kommer i uenigheter og krangler, men på et eller annet merkelig vis fortsatt er venner. 

Kyle sin stemme er dubbet av en av seriens to skapere, Matt Stone. Kyle er også basert på Matt Stone, og har dermed samme fødselsdato og samme foreldrenavn i Gerald og Sheila(Ike er derimot ikke basert på en ekte lillebror, da Matt kun har en lillesøster). Kyle sine meninger om det som skjer i serien sies å vanligvis være identisk med Matt Stone sine.

Utseende og personlighet
------------------------

Kyle kjennetegnes med grønn ushanka på hodet, grønne votter, en orange ytterjakke og mørkegrønne bukse. Han har en svær orange jewfro-frisyre, men vanligvis har han på seg hatten fordi han skjemmes av håret. Vanligvis blir Kyle ansett som den mest intelligente av guttene, og gjør det veldig bra på skolen. Dette kommer også frem fordi resten av befolkningen i South Park oftest er så absurd dum, da Kyle og Stan ofte er de eneste i serien som noenganger virker å ha et snev av fornuft. Kyle er også den som kan virke å ha høyest moral av guttene, og er den som oftest reagerer på Eric Cartman sine ofte umoralske og ville påfunn og ellers urettferdighet(i motsetning til Stan som oftere lar ting bare være). Kyle i lag med Stan virker også å være opptatt av i slutten av mange episoder å trekken moralsk slutning ut fra det de har opplevd, og da starter han ofte nøkkelsetningen "You know, I've learned something today.." 
Kyle virker også å være sympatisk og glad i lillebroren sin Ike. 

| * v
* d
* r
South Park |
| --- |
| Sesonger | 
* 1
* 2
* 3
* 4
* 5
* 6
* 7
* 8
* 9
* 10
* 11
* 12
* 13
* 14
* 15
* 16
* 17
* 18
* 19
* 20

 |
| Karakterer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Hoved | 
* Stan Marsh
* Kyle Broflovski
* Eric Cartman
* Kenny McCormick

 |
| Universet | 
* Butters Stotch
* Bebe
* Big Gay Al
* Chef
* Clyde
* Ike
* Jimmy
* Liane Cartman
* Mr. Garrison
* Mr. Hankey
* Mr. Mackey
* Mr. Slave
* Pip
* Scott Tenorman
* Starvin' Marvin
* Terrance and Phillip
* Timmy
* Token
* Towelie
* Tuong Lu Kim
* Tweek
* Wendy

 |

 |
| Skapere | 
* Trey Parker
* Matt Stone

 |
| Andre utgivelser | 
* The Spirit of Christmas
* South Park, større, lengre og usensurert

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
***Baader*** er en tysk film fra 2002 som handler om Andreas Baader og Rote Armee Fraktion. Regissør Christopher Roth mottok i 2002 Alfred Bauer-prisen og ble nominert til Gullbjørnen for filmen.

I Norge ble filmen lansert på DVD i 2009 under tittelen *Baader Meinhof*, noe som var omstridt på grunn av forvekslingen med *Baader Meinhof*-filmen fra 2008.

Handling
--------

Filmen begynner i 1967 og handlingen er i begynnelsen lagt tett opp til de historiske hendelsene. I løpet av filmen glir filmen stadig mer i fiktiv retning. Virkelige opptak fra denne tiden – demonstrasjonen mot den iranske sjahen, Benno Ohnesorgs død eller opptak av Rudi Dutschke – blandes med fiksjon.

Filmen skildrer også statens kamp mot terrorgruppen, ledet av den fiktive kriminalpolitisjefen Kurt Krone, spilt av Vladim Glowna. I en scene møtes Krone og Baader, og det antydes et samarbeid, slik som i Rainer Werner Fassbinders film *Die dritte Generation*.

På slutten av filmen blir Baader, annerledes enn i virkeligheten, skutt av politiet.

Medvirkende
-----------

* Frank Giering: Andreas Baader
* Laura Tonke: Gudrun Ensslin
* Vadim Glowna: Kurt Krone
* Birge Schade: Ulrike Meinhof
* Bastian Trost: Jan Carl Raspe

Lansering i Norge i 2009 under ny tittel og strid om forvekslingsfare
---------------------------------------------------------------------

Filmen ble DVD-lansert i Norge i 2009 under tittelen *Baader Meinhof*. Dette er også den norske tittelen på en kinofilm fra 2008, Oscar-nominerte *Baader Meinhof* (originaltittel *Der Baader Meinhof Komplex*), som kommer på DVD i Norge i mai 2009. Det førte til kritikk at distributøren av 2002-filmen *Baader*, Scanbox, både valgte samme norske tittel som 2008-filmen, og laget et omslag som til forveksling lignet omslaget for 2008-filmen. Scanbox innrømmet at deres lansering av 2002-filmen var timet opp mot lanseringen av 2008-filmen, som distribueres av Nordisk Film Distribusjon.

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 18. april 2016.
2. ↑   *filmportal.de*, Wikidata Q15706812,
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16   (på cs) *ČSFD*, 2001, Wikidata Q3561957,
4. ↑   www.kinokalender.com, besøkt 24. november 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Baader* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Baader* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Baader* på Allociné Rediger på Wikidata

* (de) *Baader* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *Baader* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Baader* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
* Anmeldelse av filmen, dvdarkivet.no

Portaler: Tyskland | Film
Hafslo stavkirke omkring 1820. Illustrasjon fra «Hafslo: Bygd og ætter».
Grunnplan, langsnitt, tverrsnitt. FFnr 296 Hafslo stavkirke, etter en tegning av Georg Bull/Riksantikvaren
Runeinnskrift fra gravstein ved Hafslo stavkirke. Innskriften er tydet som «...er er ioron : iarþaþ», på norsk: «Her er Jorunn jordet.»
**Hafslo stavkirke** var en stavkirke i Hafslo i Sogn som ble revet i 1875.

Historie
--------

I 1271 omtales en *Haflidus persona de Hafrslo* i forbindelse med undertegningen av et gavebrev til kannikene ved Bergen domkirke. Direkte omtale av kirken finnes i Bergens Kalvskinn som «kirkian j hafslo» (1360) og i Aslak Bolts jordebok (1432). En gang før 1722 ble det opprinnelige koret erstattet med et laftet kor. Kirken ble til slutt revet i 1875, men da stod bare vestveggen og reisverket igjen av den opprinnelige kirken.

Utseende
--------

Ifølge en besiktigelsesrapport fra 1665 hadde kirken da fortsatt svalganger. Den hadde også et tårn i vestenden, neppe like gammelt som kirken. To våpenhus ble omtalt, noe som tyder på at kirken hadde to innganger. Svalgangene ble restaurert ved denne besiktigelsen. I 1722 stod bare skipet og svalgangene igjen av den opprinnelige kirken. Det ble påbygget et laftet kor. Kirken hadde også fått lagt inn et hvelvet loft og var «med snedkerverk vel forsynet».

Kirken var treskipet, med flathugne søyler. Den hadde i alt 18 søyler, syv på hver langside og to mellom hjørnestolpene på vestre smalside. Kirken hadde uvanlig mange tverrbjelker over midtskipet, langt flere enn det som er vanlig i stavkirker. Skipet var 44 fot ganger 30 fot (14 m x 9 m). Det laftede koret var 30 fot ganger 24 fot (9 m x 8 m).

Referanser
----------

1. ↑  Diplomatarium Norvegicum V:7
2. ↑  Munch, P.A. red. (1843). *Registrum praediorum et redituum ad ecclesias dioecesis Bergensis saeculo P. C. XIVto, pertinentium, vulgo dictum "Bergens Kalvskind" (Bjørgynjar Kalfskinn)*. Det Kongelige Frederiks universitet. s. 37.
3. ↑  Jørgensen, Jon Gunnar, red. (1997). *Aslak Bolts jordebok*. Riksarkivet. s. 182B. ISBN 8254800529.
4. ↑  Lorentz Dietrichson, som ligger til grunn for skildringen av bygningshistorien her.

Litteratur
----------

* Dietrichson, Lorentz (1892). «Hafslo kirke». *De norske stavkirker: Studier over deres system, oprindelse og historiske udvikling. Et bidrag til Norges middelalderske bygningskunsts historie*. Kristiania: Cammermeyer. s. 260–261.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hafslo stavkirke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Hafslo stavkirke». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
**Baard Bastian Larsen Kaalaas** (født 7. januar 1851 i Hamre på Osterøy, død 25. desember 1918 i Kristiania) var en norsk bryolog og pedagog.

Liv
---

Kaalaas arbeidet i flere år som folkeskolelærer, før han tok realartium i 1876 og reallærereksamen i 1878. Siden var han lærer ved flere privatskoler i Kristiania, blant andre Gjertsens skole. Fra 1878 begynte han å studere moser, særlig levermoser. Han studerte disse mosene rundt om i Norge, særlig på Vestlandet, dels på egen hånd, dels med stipend fra universitetet. Han skrev flere avhandlinger om Norges moseflora. Særlig hadde «Levermossernes udbredelse i Norge» grunnleggende betydning, og ble belønnet med Kronprinsens gullmedalje.

Utmerkelser
-----------

Kaalaasdalen på Spitsbergen er oppkalt etter ham.

Referanser
----------

1. ↑   Digitalarkivet, www.digitalarkivet.no, besøkt 31. mars 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk biografisk leksikon, www.nb.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Stadnamn på Svalbard og Jan Mayen[*død lenke*]

Kilder
------

(da) Jensen, C.:  «Kaalaas, Baard Bastian Larsen», i: *Salmonsens konversationsleksikon*, 2. utgave. Bd. XIII, København: J. H. Schultz, 1922, s. 334.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Baard Kaalaas i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** Botanist
 |
**Zillertal** er en sydlig sidedal til Unterinntal i Tirol. Dalen er forholdsvis bred, solfylt og ikke veldig bratt. Det drives derfor mye landbruk, og dalen er også attraktiv for turismen. Dalen har 35 000 innbyggere, som er fordelt over 25 kommuner. Dalen utgjør en del av distriktet Schwaz, men har et eget forvaltningssete, som ligger i dalens historiske og geografiske midtpunkt i Zell am Ziller. *Ziller* er navnet på dalens elv.

Zillertal danner grensen mellom Tux-Alpene i vest og Kitzbühel-Alpene i øst. De sydlige delene av dalen begrenses av Zillertal-Alpene med flere fjelltopper over 3000 moh.

Kommunen ved inngangen til Zillertal heter Strass im Zillertal. Dalens største kommune, Mayrhofen (3800 innbyggere) ligger 30 km lenger sør og danner slutten på den egentlige Zillertal. Her forgrener dalen seg i fire mindre og brattere daler: *Tuxertal* mot vest, *Zamser Grund* mot sydvest, *Stillupgrund* mot sydøst og *Zillergrund* mot øst. De to førstnevnte er bebodd. Av andre sidedaler er *Gerlostal* den største. Den ligger øst for Zell og danner over Gerlospasset forbindelsen til det salzburgske landskapet Pinzgau.

Med Zillertalbahn, en smalsporet jernbanelinje fra Jenbach i Inndalen til Mayrhofen, er Zillertal også knyttet til Østerrikes jernbanenett. Dermed er dalen enkelt tilgjengelig fra f.eks. Innsbruck, som ligger ca. 40 km lenger vest.

Som religionshistorisk kuriositet kan man nevne at grensen mellom bispedømmene Innsbruck og Salzburg går langs elven Ziller. Dermed sogner landsbyene på dalens venstre (vestlige) side åndelig sett til Innsbruck, og den høyre (østre) siden til Salzburg. Dette kommer også til uttrykk i kirkespirene: Mens kirketårnene har røde tak på Zillers venstre side, har de grønne tak på elvens høyre side.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Zillertal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Österreichisches Musiklexikon **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Parwin Pazhwak** (født vinteren 1967 i Kabul) er en afghansk kunstner og en moderne dikter og forfatter som bruker det persiske språket. Hun har pashtunsk bakgrunn. 

Parwin ble født inn i Pazhwak-familien, som er sterkt engasjert i litteratur og politikk, og hennes far og mor heter henholdsvis Ne'matulla Pazhwak og Afifah Pazhwak. Parwin er barnebarn av Abdul Rahman Pazhwak.

Hun gikk på den franske Malalai-skolen i Kabul og fullførte medisinstudiet i Avicenna Medical Institute. Etter Sovjetunionens invasjon av Afghanistan, tilbrakte hun to år i Peshawar som en flyktning i transitt før hun fikk asyl i Canada. Siden har hun bodd i Ontario sammen med sin mann og barn.

Pazhwak betrakter sine dager som student som de beste i hennes liv, og livet i eksil som noen av hennes vanskeligste dager. Hennes litterære verker inkluderer moderne persisk poesi, noveller og malerier for barn. Hun har elleve kunstverk i alt til nå. To av hennes mest kjente bøker er *Darja dar Shabnam* («*Hav i dugg*») og *Negin-ha wa Setara-ha* («*Edelsten og stjerner*»).

Referanser
----------

1. ↑  «Parween Pazhwak». Hozhaber Publications. Arkivert fra originalen 3. mars 2016. Besøkt 30. april 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Diderich Anton Brynildsen** (født 13. juli 1853 i Bergen, død 26. februar 1933) var en norsk bakermester og politiker (H). Han var medlem av Bergen bystyre og stortingsrepresentant.

Han var sønn av bakermester Peder Brynildsen og Sara Marie Kieding. 

Etter å ha fullført Tanks realskole og lengre utenlandsopphold i København og Paris, overtok han som bakermester på Store Markevei 11 i Bergen fra 1880. Bakergården var en av de gamle privilegerte bakergårdene i Bergen, og var i familiens eie i fire generasjoner, men etter bybrannen i 1916 ble den ikke bygd opp igjen.

Brynildsen var innvalgt på Stortinget fra Bergen 1903–1906. På Stortinget var han medlem av Stortingets sosialkomité, hvor han kom inn som forsterkning fra 1905 ved behandling av bakerloven. Han var også medlem av Stortingets tollkomité, og 1904–1906 av Stortingets valgkomité. 

Leif Larsen (1930, s. 72f)  sier om ham:
"Han var i særdeleshet interessert for sin stand og et Fremtredende medlem av Bergens Bakermestres Forening. Som sådan tok han i 1897 initiativet til oprettelsen av Bakermestrenes Landsforening, hvor han i en årrekke har nedlagt et utmerket arbeide. Han har i mange år været medlem av Landsforeningens hovedstyre og utnevntes den 21. juni 1916 til foreningens æresmedlem. Bakermester Brynildsen blev valgt som stortingsmann for Bergen i 1903 og har som sådan den største del av æren for at bakerloven av 1906 blev vedtatt, og på den måte skapte bedre forhold for bakerhåndverket her i landet. Han har såvel ved sin virksomhet i Landsforeningen som for sitt fag ellers satt sig et varig minne i bakerfagets historie i Norge."

I Bergen var han medlem av Bergen formannskap 1891–1898, senere av Bergen bystyre. Han var stifter av Bakersvennenes aldershjem 1888, medlem av forskjellige byggekomiteer, formann i Bergen nye sykehuser, Bergen bazar, museet, formann i den nye sjømannsskolens byggekomité, medlem av arbeidsutvalget for det nye teateret, deltok i komitéarbeid for bygningsloven av 1899, medlem av Bergens Sparebanks, Skillingsbanks og Kreditbankens representantskap og tilsynskomité og flere andre institusjoner.

Han ble tildelt 7. juni-medaljen.

Referanser
----------

1. ↑   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 138[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Stortinget og statsrådet : 1915–1945. B. 1 : Biografier, side(r) 12[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Larsen, Leif. 1930. Bakermestrenes landsforening gjennem 30 år: utarbeidet til 21. landsmøte i Trondhjem 1930. [Oslo: Landsforeningen]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Diderich Anton Brynildsen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
**Atarax UCB** er et legemiddel som inneholder virkestoffet **hydroksyzinhydroklorid**. Det brukes i forbindelse med elveblest og andre hudsykdommer som skyldes allergi. Atarax brukes også ved tilstander preget av angst og uro, i tilfeller der andre legemidler ikke kan brukes. Flere og flere angstpasienter bytter ut benzodiazepiner med Atarax på grunn av benzodiazepinenes avhengighetsskapende effekt.

Farmakologiske egenskaper
-------------------------

*hydroksyzinhydroklorid* er et stoff som demper kløe (antihistamin), og også har angstdempende *(anxiolytika)*, beroligende *(sedativa)* og krampeløsende virkning uten å være vanedannende. Virkningen av Atarax inntrer vanligvis innen 30 minutter og varer i ca. 12 timer.

Legemiddelet brukes mot kløe i forbindelse med elveblest og andre hudsykdommer som skyldes allergi. Atarax brukes også ved tilstander preget av angst og uro, i tilfeller der andre legemidler ikke kan brukes eller ikke har effekt.

Atarax kan gi munntørrhet og økt risiko for hull i tennene. Atarax kan endre virkningen av enkelte legemidler.

Mulige bivirkninger
-------------------

Som alle legemidler kan dette legemidlet forårsake bivirkninger, men ikke alle får det.

**Bivirkningene er vanligvis forbigående.**

*Svært vanlige bivirkninger* (forekommer hos flere enn 1 av 10 pasienter):

* Døsighet
* Tretthet

*Vanlige bivirkninger* (forekommer hos færre enn 1 av 10 pasienter, men hos flere enn 1 av 100 pasienter):

* Munntørrhet
* utmattelse
* hodepine
* redusert våkenhet

*Mindre vanlige bivirkninger* (forekommer hos færre enn 1 av 100 pasienter, men hos flere enn 1 av 1000 pasienter):

* Kvalme
* søvnløshet
* skjelving
* uro/opphisselse
* svimmelhet
* forvirring
* sykdomsfølelse
* feber.

*Sjeldne bivirkninger* (forekommer hos færre enn 1 av 1000 pasienter, men hos flere enn 1 av 10.000 pasienter):

***NB: Dersom DU eller ANDRE opplever noen av de sjeldnere bivirkningene, oppfordrer vi deg/dere til å kontakte en lege/fastlege snarest!***

* Oppkast
* lavt blodtrykk
* overfølsomhet
* problemer med å tømme blæren
* forstoppelse
* synsforstyrrelser (problemer med å skarpstille synet på visse avstander)
* tåkesyn
* krampe
* ufrivillige bevegelser
* desorientering
* hallusinasjoner
* kløe
* rødlig utslett
* utslett med blemmer
* elveblest
* hudbetennelse
* rask hjerterytme
* unormale verdier i tester av leverfunksjonen.

Referanser
----------

1. ↑  «Atarax UCB». Felleskatalogen Atarax UCB. 7. mars 2015.
2. ↑  «Bivirkninger». FK Atarax Bivirkning. 07.03.2015.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
**Zilda Arns Neumann** (født 25. august 1934 i Forquilhinha i Brasil, død 12. januar 2010 i Port-au-Prince i Haiti) var en brasiliansk barnelege og helsearbeider.

Zilda Arns var et av 12 barn av det tyske immigrantekteparet Gabriel og Helena Arns. Hun var søster av den senere erkebiskop og kardinal Paulo Evaristo Arns. 

Hun ble barnelege og grunnla i 1982 på oppdrag av den brasilianske katolske bispekonferanse (CNBB) organisasjonen Pastoral da Criança som tiltak mot den høye barnedødeligheten i Brasil. Organisasjonen fikk 250.000 frivillige medarbeidere og assisterer (pr 2009) 1,3 millioner familier i alle landets forbundsstater, og dermed er *Pastoral da Criança* Brasils største frivillige hjelpeorganisasjon. 

Hun omkom i jordskjelvet i Haiti i januar 2010 da hun var med i en delegasjon fra *Pastoral* som besøkte landet med tanke på økt støtte til arbeidet blant gatebarn.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Zilda-Arns, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.telegraph.co.uk[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Nachricht vom 13. Januar 2010 – Zilda Arns Neumann stirbt bei Erdbeben in Haiti[*død lenke*]
* „Papst bittet um Hilfe für Haiti - Erzbischof unter den Toten", Vatikanradioen, 13. januar 2010

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Encyclopædia Universalis **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Upper West Region** er en region i Ghana. Den ligger i den nordvestlige delen av landet, og grenser mot Burkina Faso i nord og vest. Administrasjonsbyen er Wa. Regionen hadde 702 110 innbyggere ved folketellingen i 2010.

De største stammene i regionen er Dagaare i vest, Sisaala i øst og Wala i Wa og omegn. Et stort flertall blant walaene er muslimer, og Wa er derfor den største byen i Ghana hvor et flertall av befolkningen bekjenner seg til islam. Sisaalaene og dagaarene er for det meste kristne eller animister. Språkene waali og dagaare er såpass nær hverandre at walaene og dagaarene kan forstå mye av hverandres språk.

Viktigste næringsvei er jordbruk, spesielt mais, hirse, jordnøtter, okra og ris. Det er også mye husdyrhold, særlig av sau, geit, høns, gris og perlehøns. Regionen er fattig og har en lang tørketid, fra oktober til mai, noe som fører til at mange av innbyggerne tar arbeid i andre deler av landet i denne perioden.

I denne regionen og i Upper East Region brygger man den tradisjonelle drikken pito, som er et søtlig, alkoholsvakt hirseøl. Det selges normalt egne barer, hvor man øser opp til seg selv fra en tønne med en kalebass. Fordi prisen er svært lav, gjerne en liten sum for å drikke så mye man ønsker, er pito svært populært.

Referanser
----------

1. 1 2  «Population by Region, District, Age Groups and sex, 2010» (PDF). Ghana Statistical Service. Oktober 2012. Arkivert fra originalen (PDF) 3. mars 2016. Besøkt 31. desember 2015.

| * v
* d
* r
Ghanas regioner |
| --- |
| Ashanti **·** Brong-Ahafo **·** Central **·** Eastern **·** Greater Accra **·** Northern **·** Upper East **·** Upper West **·** Volta **·** Western | Ghanas flagg |
| ISO 3166-2:GH |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Philippe Adams** (født 19. november 1969 i Mouscron i Belgia) er en belgisk racerfører.

Karriere
--------

### Tidlig karriere

Adams startet med gokart i 1981, da han var tolv år gammel. Han gikk videre til bilsport i 1984, og kjørte de første årene i forskjellige standardbilklasser. I 1992 deltok han i det britiske Formel 3-mesterskapet hvor han kom på andreplass sammenlagt i sesongen. Adams gikk i 1993 til britisk Formel 2, hvor han vant mesterskapet.

### Formel 1 (1994)

Adams og han støttespillere ble enige med Team Lotus og betale 500 000 dollar for å kjøre to løp i Formel 1-sesongen 1994. En del av disse pengene kom fra en forsikringspolise tatt ut mot hans belgiske Procar-løp på Spa ved siden av F1-løpet. I Belgias Grand Prix måtte han bryte løpet, men klarte å fullføre på en 16.-plass i Portugal. Mellom disse to løpene kjørte Alex Zanardi i Italia hvor han klarte å kvalifisere seg på en 13.-plass. Adams skulle også kjøre på Jerez, men temaet ga setet tilbake til Zanardi.

### Etter Formel 1

Adams kom aldri tilbake til Formel 1, og gikk tilbake til standardbil- og sportsvognsracing.

Resultater
----------

### Fullstendige Formel 1-resultater

(Forklaring) (Resultater i uthevet skrift indikerer **pole position**, resultater i kursiv indikerer *raskeste runde*)

| År | Team | Chassis | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Plass | Poeng |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | Team Lotus | Lotus109 | Mugen-HondaMF-351 HC 3,5 V10 | BRA  | PAC  | SMR  | MON  | ESP  | CAN  | FRA  | GBR  | GER  | HUN  | BELRet | ITA  | POR16 | EUR  | JPN  | AUS  | **36.** | **0** |

Se også
-------

* Liste over Formel 1-førere

Referanser
----------

1. 1 2  «Philippe Adams». *FORIX: Formula One Results, Information, Statistics*. Haymarket Publications. Besøkt 16. september 2016.  *(Krever abonnement)*
2. 1 2 3  «Philippe Adams - Biography». F1 Rejects. 4. april 2001. Arkivert fra originalen 26. september 2007. Besøkt 16. september 2016.

Portal: Formel 1
Braskereidfoss kraftverk i Våler er eid av Eidsiva vannkraft Foto: Tommy Gildseth 
**Hafslund E-CO Vannkraft Innlandet AS** (stiftet 1. oktober 2004 som *Eidsiva Produksjon AS*) er et norsk kraftproduksjonsselskap heleid av Hafslund E-CO Vannkraft, som drifter 44 vannkraftverk for produsenter i Innlandet.

Rundt 190 mennesker arbeider med drift og vedlikehold av kraftverkene. En kraftsentral i Lillehammer fjernstyrer dammer og kraftverk. Administrasjonen holder til på Lillehammer.

Historie
--------

Da selskapet kun var underlagt Eidsiva Energi produserte de årlig 3,4 milliarder kilowattimer (TWh) fornybar vannkraft i 20 hel- og 24 deleide produksjonsanlegg.

Tilsammen produserer de 44 kraftverkene mer enn sju TWh hvert år. Eidsiva Vannkrafts andel av denne kraftproduksjonen er på rundt 3,4 TWh, og selskapet er dermed en av Norges 10 største kraftprodusenter.

Vannkraftverkene i Hedmark og Oppland har ulik alder, størrelse og konstruksjon. De eldste aggregatene (i Skjefstadfoss kraftverk i Glomma sør for Elverum) er nær 100 år gamle. Kraftverkene Framruste og Øyberget i Øvre Otta er nye. De ble satt i drift i 2005. En del av kraftverkene er elvekraftverk som produserer strøm av vannet som til enhver tid renner i elvene. Andre kraftverk har magasiner der vannet lagres. Disse kraftverkene produserer etter behov. 

Eidsiva Vannkraft planlegger og gjennomfører også nye kraftutbygginger.[*når?*] Breidalsoverføringen i Skjåk er et av dem. Den ble satt i drift i 2008 og gir 125 millioner kilowattimer ny kraftproduksjon i eksisterende kraftverk. Flere andre prosjekter i Gudbrandsdalen og Østerdalen er under planlegging.

Referanser
----------

1. ↑   Enhetsregisteret, w2.brreg.no, besøkt 7. juni 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  .
3. ↑  «E-CO Energi AS skifter navn til Hafslund E-CO Vannkraft AS». Hafslund E-CO. 2. mars 2020. Arkivert fra originalen 15. august 2020. Besøkt 7. juni 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Zimbabwe African National Liberation Army** (**ZANLA**) var den væpnede grenen av Zimbabwe African National Union (ZANU), en militant kommunistorganisasjon, og deltok i Den rhodesiske bushkrigen mot det hvite mindretallsstyret i Rhodesia.

ZANLA ble grunnlagt i Tanzania i 1965, men var basert i områdene rundt Lusaka i Zambia frem til begynnelsen av 1970-tallet. Organisasjonen ble ledet av nasjonalistlederen Herbert Chitepo frem til 1972. Fra 1973 til sin død i 1979 ledet Josiah Tongogara organisasjonen. Mot slutten av krigen ble Robert Mugabe, som hadde vært nr. 2 i ZANU etter Tongogara og leder for den politiske fløyen, øverstkommanderende.

Frem til omkring 1971 bygget ZANLAs strategi på direkte konfrontasjon med de rhodesiske væpnede styrker. Fra 1972 tok ZANLA i bruk maoistisk geriljataktikk, som hadde blitt brukt med hell av FRELIMO i Mosambik. Taktikken bestod i å sende geriljasoldater inn i landet, politisere landsbybefolkningen og delta i «skyt og løp»operasjoner.

ZANLAs nære samarbeid med FRELIMO ble en stor fordel etter Mosambiks uavhengighet i 1975. ZANLA hadde fra 1972 operert fra Tete-provinsen i Mosakbik. Etter uavhengigheten fikk ZANLA etablere flere treningsleirer ved grensen mellom Mosambik og Rhodesia, noe som bidro både til bedre trening og bedre rekruttering av geriljasoldater.

Forholdet til ZIPRA, den væpnede fløyen innen det pro-sovjetiske ZAPU-partiet, var preget av rivalisering og sammenstøt. Noen av de viktigste forskjellene var at ZANLA hovedsakelig rekrutterte fra shonafolket og brukte geriljataktikk etter 1972.
Stein med Hafrsfjord-motiv med en drage. Steinen står like ved Ullandhaugtårnet i Stavanger
**Hafrsfjord** er et delområde i Madla bydel i Stavanger kommune i Rogaland. Området ligger ved kysten, mellom Hafrsfjord og Stora Stokkavatnet.

Ved Møllebukta er Sverd i fjell reist som et monument over slaget i Hafrsfjord og samlingen av Norge til ett rike. På Hestnes finner vi Fluberget, med Sør-Rogalands største helleristningsfelt. Rekruttskolen KNM Harald Haarfagre, også kjent som Madlaleiren, ligger i Hafrsfjord delområde.

Grunnkretser
------------

Delområdet Hafrsfjord er inndelt i åtte grunnkretser. Tabellen viser innbyggertall pr. 1. januar 2016.

| Grunnkrets | Innbyggere |
| --- | --- |
| 11032302 Revheim/Golfbanen | 1 178 |
| 11032304 Madlastø | 1 303 |
| 11032305 Gjeresberget | 787 |
| 11032306 Kuleberget | 95 |
| 11032307 Fluberget | 272 |
| 11032308 Klakk | 446 |
| 11032309 Sams | 94 |
| 11032310 Madlaleiren | 107 |
| **11032300 Hafrsfjord** | **4 282** |

Delområdets areal er 5,78 km². I 2005 var innbyggertallet 4 003 personer.

Referanser
----------

1. ↑  «Tabell: 04317: Folkemengde, etter grunnkrets». Statistisk sentralbyrå. 1. januar 2016. Besøkt 9. februar 2017.

| * v
* d
* r
Stavangers bydeler |
| --- |
|  | Eiganes og Våland **·** Hillevåg **·** Hinna **·** Hundvåg **·** Madla **·** Storhaug **·** Tasta | Norges flagg |
**Alan Anthony Hudson** (født 21. juni 1951 i Kings Road, London) er en tidligere engelsk fotballspiller. Han spilte for Arsenal, Chelsea og Stoke City, så vel som England.

Karriere
--------

Alan Anthony Hudson ble født og vokste opp ved King's Road, men fikk likevel ikke kontrakt med barndomsklubben Fulham. han signerte derfor senere for Chelseas juniorlag. Han fikk sin A-lagsdebut 1. februar 1969 i 5–0 tapet mot Southampton. Han spilte seg til fast plass på laget i 1969–70 sesongen og bidro sterkt til at Chelsea tok 3.-plassen i First Division. Hudson spilte hver kamp i Chelseas vei til FA Cup-finalen i 1970, men kunne ikke spille finalen etter at han skadet seg i 2-1 seieren mot Leeds United.

På grunn av økonomiske problemer i Chelsea, ble Alan Hudson satt på transferlisten i januar 1974. Kort tid etter signerte Hudson for Stoke City for £240 000, noe som var klubbrekord.. 

I januar 1976 ble Hudson solgt videre til Arsenal for £200,000. og gikk tilbake til Stoke City for £22 500 i januar 1984. Alan Hudson avsluttet karrieren i 1985.

Landslagsspill
--------------

Han ble kalt opp i landslagstroppen i 1975 av manager Don Revie. Hans debut kom i 2-0 seieren mot verdensmester Tyskland på Wembley. Han spilte også i 5–0 seieren mot Kypros.

Familie
-------

Sønnen Anthony er også tidligere fotballspiller og er landslandtrener for New Zealand.

Bibliografi
-----------

* *The Working Man's Ballet*

Referanser
----------

1. ↑  Matthews, Tony (1994). *The Encyclopaedia of Stoke City*. Lion Press. ISBN 0-9524151-0-0.
2. 1 2 3  *Stoke City 101 Golden Greats*. Desert Islands Books. 2002. ISBN 1-874287554.
3. ↑  Monarch Members Recognized by USL

Eksterne lenker
---------------

* (en) Alan Hudson – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Alan Hudson – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Alan Hudson – EU-Football.info Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Rødgul piggsopp** *(Hydnum rufescens)* er en av de mest ettertraktede høstsoppene og hører til de beste matsoppene. Den kan ikke forveksles med noen annen sopp, bortsett fra den nært beslektede blek piggsopp.

Kjennetegn og utbredelse
------------------------

Rødgul piggsopp er som regel rødgul, noen ganger brunrød eller oransjeaktig med en bølget hatt. Den har lyse skjøre hvite pigger på undersiden av hatten, som er et sikkert kjennetegn. Stilken har ofte en litt oransje farge og har, i motsetning til blek piggsopp, ikke pigger på stilken. Den dufter godt, noen mener den dufter litt som appelsin. Soppen er kjøttfull, men litt spinklere enn blek piggsopp, som er litt kraftigere og mer gulhvit i fargen.

Rødgul piggsopp blir mellom 4–7 cm høy og kan finnes både i bar- og i løvskog og kan plukkes fra august til oktober. Soppen er ikke like vanlig som blek piggsopp og kommer litt senere enn den bleke varianten. Rødgul piggsopp liker seg særlig godt under gamle grantrær og går mange steder opp i bjørkebeltet i fjellet.

Rødgule piggsopper.

Forvekslingsmuligheter
----------------------

Rødgul piggsopp og blek piggsopp likner med sine pigger under hatten ikke på noen andre sopper i norsk natur. Den har ingen giftige dobbeltgjengere og hører derfor til de aller sikreste matsoppene vi har.

Matlaging
---------

Rødgul piggsopp er god å steke sammen med olivenolje og hakket hvitløk i varm panne. Ha så oppi en boks med tomater og litt crème fraiche. La dette koke opp og med basilikum er dette godt på pasta eller med loff. Soppen er god i stuinger og fin til frysing. Ellers kan soppen hermetiseres, men egner seg ikke til tørking.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *rødgul piggsopp* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *rødgul piggsopp* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *rødgul piggsopp* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *rødgul piggsopp* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *rødgul piggsopp* hos Index Fungorum Rediger på Wikidata

* (en) *rødgul piggsopp* hos MycoBank Rediger på Wikidata

* (en) *rødgul piggsopp* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Hydnum rufescens* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Hydnum rufescens* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Norges sopp- og nyttevekstforbund oppgir rødgul piggsopp som «spiselig».

| * v
* d
* r
Sopphensyn |
| --- |
|  | Du bør aldri bruke informasjon fra Internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser om sopp. Flere spiselige sopper har giftige forvekslingsarter, og disse kan være svært vanskelige å skille uten ekspertise. Noen vanlige sopper er dødelig giftige, også i små mengder. Er du ikke helt sikker på hvilken sopp du har plukket, bør du rådspørre soppsakskyndige. |
**Palpigradi** er en gruppe av edderkoppdyr. De er forholdsvis nært beslektet med edderkoppene.

Utseende
--------

Palpigradi er små (1-3 mm), slanke, blinde edderkoppdyr med forholdsvis korte bein og en lang haletråd. Huden er blek og forholdsvis tynn. Forkroppen har to ryggplater, delt mellom det tredje og fjerde beinparet. Øyne mangler helt. Som hos flere andre grupper av edderkoppdyr er det første beinparet langt og tynt, og brukes som føleorganer. Et uvanlig trekk som har gitt navn til gruppen (navnet betyr "palpegangere"), er at pedipalpene også brukes til å gå med, slik at det kan se ut som at de har fem par bein. Bakkroppen er avlang og tydelig ledd-delt med 11 segmenter, bakerst er den en haletråd som består av 15 segmenter og kan være like lang som resten av dyret. Hvert segment har flere børster slik at haletråden kan ligne en flaskekost.

Levevis
-------

De søker mørke og fuktighet og lever vanligvis i fuktig jord i tropiske og subtropiske områder. Noen få arter finnes mellom korallsand eller på i havkanten på strender. Nesten ingenting er kjent med sikkerhet om leveviset deres, men man antar at de er rovdyr som lever av bittesmå leddyr.

Reproduksjon
------------

Nesten ingenting er kjent om reproduksjonen deres utover at de legger forholdsvis få og store egg.

Utbredelse
----------

Gruppen forekommer i alle verdensdeler bortsett fra polområdene, men mange av artene er tropiske eller subtropiske. I Sør- og Mellom-Europa er det funnet 27 arter, alle i slekten *Eukoenenia.*

Systematisk inndeling
---------------------

  

**Treliste**
* rekke Leddyr, Arthropoda
	+ underrekke Chelicerata
		- klasse Edderkoppdyr, Arachnida – omfatter de landlevende cheliceratene
			* gruppe Micrura
				+ gruppe Megoperculata
					- orden Palpigradi
						* familie Eukoeneniidae
							+ slekten *Allokoenenia* (1 art)
							+ slekten *Eukoenenia* (60 arter, 27 i Europa)
							+ slekten *Koeneniodes* (8 arter)
							+ slekten *Leptokoenenia* (2 arter)
						* familie Prokoeneniidae
							+ slekten *Prokoenenia* (6 arter)
							+ slekten *Triadokoenenia* (1 art)
						* usikker plassering
							+ † slekten *Paleokoenenia* (1 fossil art)

Kilder
------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Palpigradi* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Palpigradi* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Palpigradi* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Palpigradi* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Palpigradi* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Palpigradi* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Palpigradi* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Palpigradi* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Palpigradi* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Palpigradi* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Bilde av en palpigrad[*død lenke*]
* Tegning av en palpigrad

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |