**Tankestrek** (**–** eller **—**) er et skilletegn som hovedsakelig brukes for å symbolisere en tankepause i en setning. Tegnet brukes også for å markere direkte tale eller sitat, samt i forbindelse med tallord. En tankestrek er lengre enn en bindestrek (-), og på skrivemaskiner som manglet tankestrek, ble tegnet gjerne uttrykt gjennom to påfølgende bindestreker (--). På moderne datamaskiner er tankestreken tilgjengelig gjennom tastaturkombinasjoner, men i mange tastaturoppsett er tankestreken vanskelig tilgjengelig, noe som kan være grunnen til at mange skriver bindestrek der det skulle vært tankestrek.

Tankestrek finnes i to utgaver, en kort (–) og en lang (—). Den korte kalles *divis*, eller på engelsk også *n-dash* eller *en-dash*, fordi den typografisk er like lang som bokstaven «N». Den lange utgaven kalles tilsvarende *m-dash* eller *em-dash*. På norsk brukes som oftest den korte tankestreken, som er en halv gefirt lang. Typografer og grafiske designere vil dog tidvis finne det hensiktsmessig å også bruke den lange tankestreken.

Bruk i norsk
------------

Tankestrek kan brukes for å skille ut et innskudd eller et tillegg. I slike tilfeller kan tankestreken erstattes med komma. Det skal være ett mellomrom før og etter tankestreken.

* *Jeg gjorde ingenting med saken – og det burde det ikke være så vanskelig å forstå.*

Tankestrek kan markere en kunstpause eller et avbrudd i tanke eller tale.

* *Nå falt du og slo deg – igjen.*
* *Han er en elendig –*

En tankestrek eller en replikkstrek kan brukes for å markere direkte tale eller sitat. Dette er vanlig i avisoverskrifter.

* *– Jeg gir meg aldri!*

Tankestrek brukes også i «fra … til …»- og i «mellom … og …»-oppstillinger, og da skal det ikke være mellomrom rundt tegnet.

* *Fotballkampen endte 2–4.*
* *Det skjedde for sytti–åtti år siden.*
* *Tony Blair var statsminister i perioden 1997–2007.*

Hele kronebeløp kan markeres med tankestrek.

* *Kr 100,–*

Komma kan stå etter, men vanligvis ikke foran en tankestrek. Et unntak er dersom et sitat deles i to av et utsagnsverb, men i dette tilfellet kan en også utelate den siste tankestreken.

* *– Jeg gir meg aldri, ropte hun, – aldri i livet!*
* *– Jeg gir meg aldri, ropte hun, aldri i livet!*

Fremstilling på datamaskiner
----------------------------

I Unicode finnes tankestrekene under «Generelle skilletegn» (2000–206F); den korte på posisjon U+2013, og den lange på U+2014. Tankestrek kan fremstilles på ulike måter i ulike systemer. Eksempler er gitt i tabellen under.

| System | Tastekombinasjon for kort tankestrek
– | Tastekombinasjon for lang tankestrek
— |
| --- | --- | --- |
| Windows | CP850 (TUI) |  |  |
| CP1252 (GUI) | `Alt`+`0``1``5``0` | `Alt`+`0``1``5``1` |
| Apple Macintosh | `⌥ Opt`+`-` | `⌥ Opt`+`⇧ Shift`+`-` |
| Linux (i nyere versjoner av X11) | `Alt Gr`+`-` | `Alt Gr`+`⇧ Shift`+`-` |
| Linux | `ctrl`+`⇧ Shift` mens man skriver *u2013* | `ctrl`+`⇧ Shift` mens man skriver *u2014* |
| TeX/LaTeX | `--` |  |
| HTML-entitet | `&ndash;` | `&mdash;` |
| XML/XHTML | desimal | `&#8211;` |  |
| heksadesimal | `&#x2013;` | `&#x2014;` |
| Unicode | U+2013 | U+2014 |

Skriveprogrammer som Microsoft Word har autokorrekturfunksjonalitet som erstatter bindestrek med tankestrek automatisk hvis den er omgitt av mellomrom.

Se også
-------

* Bindestrek
* Orddeling
* Gefirt

Referanser
----------

1. 1 2  Sven Erik Skarsbø (13. mai 2012). «Norsk på trykk». *Typografi i Norge*. Torbjørn Eng.
2. ↑  «Typografileksikon – divis – kort tankestrek». Arkivert fra originalen 22. februar 2007. Besøkt 12. oktober 2006.

Litteratur
----------

* Finn-Erik Vinje (2006). *Skriveregler* (8 utg.). Oslo: Aschehoug. ISBN 978-82-03-32936-4.

Eksterne lenker
---------------

* «Tankestrek på sprakradet.no». Besøkt 7. januar 2020.
* Korrekturavdelingen – tankestrek Arkivert 27. februar 2012 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |