**Kolsåsbanen** er en del av Oslos vestlige T-banenett som forbinder Kolsås i Bærum med Oslo sentrum, mens selve Kolsåsbanen går bare mellom avgreningen fra Røabanen ved Sørbyhaugen til Kolsås. Banen ble fra 2003 til 2014 oppgradert til metrostandard og T-banedrift. Strekningen Montebello stasjon–Åsjordet stasjon ble satt i drift 18. august 2008, mens nye Bjørnsletta stasjon ble åpnet 17. august 2010. 15. august 2011 ble driften forlenget til Ringstabekk stasjon og Bekkestua stasjon. 8. oktober 2012 ble driften forlenget ytterligere til Gjønnes stasjon og 15. desember 2013 til Haslum og Avløs stasjoner. 12. oktober 2014 åpnet banen helt til Kolsås stasjon.

Historie
--------

### Utbygging av banen

Type C1 forstadsbanevogn, Kolsås stasjon mai 1943.
*Kristiania Elektriske Sporvei* drev fra 1894 en sporveislinje fra Jernbanetorget til Majorstuen med sidespor til Skarpsno. Denne ble i 1903 forlenget til Skøyen (Skøyenlinjen) og den 19. mai 1919 til Lilleaker, i egen trasé fra Skøyen (Lilleakerbanen).

Bærum kommune avstod grunn i 1921 og bygget linje til Bekkestua. Denne åpnet 1. juli 1924 og 3. november samme år ble strekningen forlenget til Haslum. Da Oslo kommune overtok det meste av linjenettet i Oslo som Oslo Sporveier A/S i 1924, flyttet Kristiania Elektriske Sporvei til Avløs og ble videreført som Bærumsbanen. På Avløs stasjon ble det bygget verkstedbygning og vognhall og selskapet drev videre den tidligere Lilleakerbanen. Endeholdeplassen i Oslo ble lagt til Wessels plass.

Etter at Østensjøbanen åpnet i 1926, var det ønskelig å få til gjennomgående trafikk, og etter mange forhandlinger, som blant annet medførte at Oslo Sporveier overtok Bærumsbanen, ble det kjørt gjennomgående vogner fra Oppsal til Kolsås, i den såkalte Østensjø–Bærumsbanen fra 4. januar 1937.

Fra 1. januar 1930 ble Bærumsbanen forlenget til Kolsås, dog med enkeltspor fra Valler, da det ikke var økonomi til dobbelspor før i 1942. Krigstidens bensinmangel førte til et stort press på banetrafikken.

I 1942 ble det bygget en sporforbindelse mellom Jar og Sørbyhaugen stasjon på Røabanen og banen fra Kolsås ble kjørt inn på Holmenkollbanens trasé og linjenett til Nationaltheatret. Lilleaker–Østensjøbanen fortsatte mellom Jar og Oppsal. Dette ble gjennomført fra 15. juni 1942. I perioden 1942 - 1982 ble banen trafikkert av brede mørkeblå vogner av type C. I begynnelsen var det 8 vogner levert av Skabo med nummer 301 - 308. Allerede i 1943/44 ble det skaffet 2 nye vogner ved å kløyve to gamle A-vogner og sette på nytt understell og elektrisk anlegg, nr.401, 402. Disse fikk littera D.

På 40-tallet begynte leveransen av nye vogner produsert på Bærumsbanens eget verksted på Avløs. I perioden 1949 til 1966 ble det levert 9 vogner, nummer 403 - 411. I alt hadde banen 17 C-vogner i drift i 1966. Originalt kunne bare 300-vognene koples i tog og 400-vognene kunne bare koples med 400-vognene. På 60-tallet gikk man over til Siemens kjøresystem med dødmannsknapp, noe som førte til at alle vognene kunne koples i tog etter ombygning. Bare 408 og 409 ble ikke bygd om. 1960 fikk banen 2 T-vogner, levert av NEBB, som var ment som prototypevogner til den nye T-banen i øst. De fikk rundt 1970 nummer 451 og 452. 

I 1982 ble de fleste av C-vognene sendt til Majorstuen for å trafikkere de andre linjene på det vestlige nettet. De eldste vognene, 301 - 308, ble omnummerert til 421 - 428. Det var de såkalte 1300-vognene (1301 - 1349) som overtok det meste av trafikken på banen. De var nybygde eller nyombygde. De første årene ble banen kjørt enmannsbetjent, noe som skapte forsinkelser. Etter at det ble forbindelse til det østlige nettet i 1993, bygde man om hele banen nokså provisorisk til å kunne ta tog med tre vogner. 

### Drift og oppgradering på 2000-tallet

Banen var i perioden 1. juli 2003–21. november 2004 nedlagt vest for Bekkestua stasjon. Banen var så i full drift fram til ombyggingen startet 1. juli 2006. Banen ble da stengt helt fra Husebybakken stasjon som ligger mellom Smestad og Montebello. Ved stengningen i 2006 var Kolsåsbanen én av de to T-banelinjene i Oslo som fortsatt benyttet luftledning (den andre, Holmenkollbanen, ble oppgradert i 2010 og fikk dermed strømskinne). Kolsåsbanen ble ombygd til metrostandard med strømskinnedrift slik som resten av T-banenettet. Strekningen Jar–Bekkestua er kombibane for både trikk og T-bane. Strekningen Jar–Bekkestua ble fra 20. august 2007 og ble fram til og med 15. februar 2009 trafikkert med trikk som en forlengelse av linje 13. Kjøring med trikk ble deretter lagt ned for en periode på to år fordi oppgraderingsarbeidet i Bærum ble satt i gang.

Strekningen Montebello–Åsjordet ble gjenåpnet 18. august 2008 etter å ha blitt oppgradert til metrostandard, og strekningen Bjørnsletta–Jar ble gjenåpnet 1. desember 2010. Kolsåsbanen trafikkerte som T-bane fram til Bekkestua stasjon til 15. august 2011. 8. oktober 2012 ble Gjønnes stasjon gjenåpnet. Haslum og Avløs stasjoner ble åpnet 15. desember 2013, og Avløs var foreløpig endestasjon fram til at resten av strekningen åpnet 12. oktober 2014.

### Busserstatning

Som erstatning for den delen av banen som ikke ble trafikkert, etablerte Ruter busslinje 42, 43, 44 og 142 fra 1. juli 2006. Linje 42 dekket strekningen Majorstua–Kolsås og busstraseen ble lagt opp slik at den dekket opp alle de nedlagte T-banestasjonene med unntak av Egne hjem og Tjernsrud. Linje 43 kjørte strekningen Smestad–Åsjordet og dekket opp Åsjordet stasjon, mens linje 44 kjørte Majorstua–Ullernåsen og dekket opp Ullernåsen stasjon.

I tillegg ble busslinje 142 satt opp med traseen Kolsås–Bekkestua–Jernbanetorget, via E18, Vika og Nationaltheatret, men kjørte bare i rushtidsretningen.

Da T-banen 18. august 2008 ble forlenget til Åsjordet stasjon ble busslinjene 43 og 44 lagt ned. Etter at T-banen i 2010 ble forlenget til Jar stasjon, ble linje 42 forkortet til å kjøre strekningen Jar–Kolsås. Etter at T-banen i 2011 ble forlenget til Bekkestua ble linje 42 lagt ned, mens linje 142 ble endret til å kjøre hele driftsdøgnet mellom Bekkestua–Kolsås.

Plan for oppgradering
---------------------

I Oslo startet det videre arbeidet for strekningen fram til nye Bjørnsletta stasjon og videre til bygrensen i september 2008. Investeringskostnadene for denne strekningen er beregnet til 520 millioner kroner. Banen ble gjenåpnet frem til nyombygde Bekkestua stasjon 15. august 2011.

I Bærum kommune ventes arbeidene å følge denne planen:

Ombygging av Kolsåsbanen i Bærum| Strekning | Oppstart av arbeidet | Åpning | Kostnader |
| --- | --- | --- | --- |
| Bjørnsletta stasjon–Jar stasjon | Februar 2009 | 1. desember 2010 | 425 millioner |
| Jar stasjon–Bekkestua stasjon | Juni 2009 | 15. august 2011 | 550 millioner |
| Bekkestua stasjon–Gjønnes stasjon | Mars 2011 | 8. oktober 2012 | 120 millioner |
| Gjønnes stasjon–Avløs stasjon | Juni 2012 | 15. desember 2013> | Samlet Gjønnes til Kolsås1 255 millioner |
| Avløs stasjon–Gjettum stasjon | Februar 2013 | 12. oktober 2014 |
| Gjettum stasjon–Kolsås stasjon | April/mai 2013 | 12. oktober 2014 |
|

Haslum stasjon, som ligger mellom Gjønnes og Avløs, ble gjenåpnet samtidig med Avløs stasjon 15. desember 2013. I tillegg skal det bygges en basestasjon til erstatning for det tidligere verkstedsanlegget på Avløs. Dette skal ferdigstilles i april 2015, med en kostnadsramme på nesten kr 300 millioner.

Nye Gjettum stasjon, Hauger stasjon og Kolsås stasjon åpner samtidig.

Oppgraderingen er til såkalt lav metrostandard. Den gamle traseen som har en dimensjonerende hastighet 50 km/t beholdes, og stasjonene bygges om for 6-vognstog. Det blir planskilte krysninger og universell utforming.

Samlet kostnad for den 12,1 km lange strekningen Sørbyhaugen–Kolsås er beregnet til 2,9 milliarder 2012-kroner.

Forlengelse til Rykkinn
-----------------------

Rykkinn stasjon er en planlagt, men ikke vedtatt, stasjon. Ved en forlengelse av Kolsåsbanen til Rykkinn i Bærum vil man treffe på 7 500 potensielle reisende. En slik forlengelse er budsjettert til å koste 600 millioner kroner.

Linjekart
---------

Ved Valler stasjon 2006
Ved Avløs 2006
Bekkestua stasjon (foto: Kjetil Ree, 2006)
Lysakerelven stasjon. Denne stasjonen ble lagt ned i forbindelse med ombyggingen.

|  |
| --- |
| Tegnforklaring |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V | Vis veier |  | H | historikk |  |

 |
|  |  | Rykkinn stasjon (planlagt, men ikke vedtatt) |
|  | 17,3 km | Kolsås (1930) T-banen i Oslo#Linje 3 | 65,0 moh. |
|  | 16,5 km | Hauger (1930) |
|  |  | Høgåsveien |
|  |  | Toppåsveien |
|  | 15,5 km | Gjettum gamle (1930, stengt, flyttet) | 89,7 moh. |
|  |  | Levretoppen |
|  | 15,0 km | Gjettum (2014) |
|  | 14,8 km | Valler (1930, stengt, slått sammen med Gjettum). |
|  |  | Vallerveien |
|  | 13,6 km | Avløs (1924) | 82,0 moh. |
|  |  | Avløsveien |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Avløs base (2015) |
|  |  | Øverlandselva |
|  |  | Fv1428Fylkesvei 1428 Kirkeveien |
|  | 13,0 km | Haslum (1924) | 68,5 moh. |
|  |  | Fv1628Fylkesvei 1628 Gjønnesjordet |
|  | 11,8 km | Gjønnes (1924) |
|  |  | Bærumsveien |
|  |  | Gamle Ringeriksvei |
|  | 11,4 km | Bekkestua (1924) Linje 13 | 58,9 moh. |
|  |  | Fv1630Fylkesvei 1630 Jens Rings vei |
|  | *10,8 km* | *Egne hjem* *(1924 - 2009)* |
|  |  | Ringstabekkveien. |
|  | *10,5 km* | *Gamle Ringstabekk* *(1924 - 2009)* | *67,3 moh.* |
|  | 10.2 km | Nye Ringstabekk (2011) |
|  | *9,9 km* | *Tjernsrud* *(1924 -2009)* |
|  | 9,1 km | Jar (1924) | 68,2 moh. |
|  |  | Fv1632Fylkesvei 1632 Vollsveien |
|  |  | Lysakerelven |
|  |  | Lilleakerbanen Linje 13 |
|  |  | 160Fylkesvei 160 Bærumsveien |
|  | *8,4 km* | *Lysakerelven* *(1942 – 2006)*. |
|  | 8,2 km | Bjørnsletta (2010) |
|  |  | Vækerøveien |
|  | *7,8 km* | *Gamle Bjørnsletta stasjon* *(1942 – 2006)* | *81,3 moh.* |
|  | 7,4 km | Åsjordet stasjon (1942) |
|  | 6,8 km | Ullernåsen (1942) | 94,6 moh. |
|  |  | Silurveien |
|  |  | Mærradalsbekken |
|  |  | Mærradalsbekken |
|  | 6,0 km | Montebello (1942) |
|  |  | Husebybakken |
|  |  | *Husebybakken* *(provisorisk stasjon 31. juli 2006 – 31. mai 2008).* |
|  |  | Makrellbekken |
|  |  | Hagan terrasse |
|  |  | Røabanen T-banen i Oslo#Linje 2 |
|  | *5,1 km* | *Sørbyhaugen* *(1935 – 1995)* | *82,0 moh.* |
|  |  | Holmenbekken |
|  |  | Jon Smestads vei, gangbru |
|  |  | Jon Smestads vei, arm, gangbru
 |
|  | 4,6 km | Smestad stasjon (1912) | 63,7 moh. |
|  | *4,2 km* | *Heggeli* *(1912 – 1995)* | *55,0 moh.* |
|  |  | Skøyenveien |
|  | 3,8 km | Borgen (1912) | 54,0 moh. |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  | *3,4 km* | *Volvat* *(1936 – 1997)* | *52,3 moh.* |
|  |  |  |
|  |  | Holmenkollbanen T-banen i Oslo#Linje 1, Sognsvannbanen T-banen i Oslo#Linje 5 og T-baneringen T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 |
|  | 2,7 km | Majorstuen stasjon (1898) | 47,7 moh. |
|  |  |  |
|  |  | *Valkyrie plass stasjon* *(1928–1985)* |
|  |  | Homansbyen stasjon (planlagt) |
|  | 0,7 km | Nationaltheatret stasjon (1928) overgang til Drammenbanen | 5,4 moh. |
|  | 0,0 km | Stortinget stasjon (1977) | -9 moh. |
|  |  | Fellestunnelen |

* I Oslo har Lysakerelven stasjon og Gamle Bjørnsletta stasjon blitt erstattet av den nye Bjørnsletta stasjon som følge av ombyggingen. Denne er plassert mellom de gamle stasjonene, men nærmere den gamle Lysakerelven stasjon.
* Det har også blitt lagt ned stasjoner på Bærum-siden i forbindelse med ombygging. Her har Egne Hjem blitt lagt ned, mens Tjernsrud og Ringstabekk har blitt slått sammen til Ringstabekk, og Valler slått sammen med Gjettum til Gjettum omtrent på stedet der Valler lå tidligere
* Det er blitt foreslått å forlenge banen til Rykkinn eller Bærums Verk, med 3 – 4 stasjoner. Dette koster imidlertid mer enn man trodde, og prosjektet har foreløbig blitt lagt på is.

### Linjekart pr. 2014

Kombidrift med metro og trikk mellom før Lysakerelven og Bekkestua, men trikken har eget spor og plattformer ved de to stasjonene den stopper.

Nye Åsjordet
Nye Ullernåsen
Nye Montebello
Nye Bjørnsletta

|  |
| --- |
| Tegnforklaring |
|  |
|  | 17,3 km | Kolsås (1930)/(12. oktober 2014) | 65,0 moh. |
|  | 16,5 km | Hauger (1930)/(12. oktober 2014) |  ? moh. |
|  | 15,1? km | Nye Gjettum (12. oktober 2014) |  ? moh. |
|  | 13,8? km | Nye Avløs (15. desember 2013) |  ? moh. |
|  |  |  |
|  |  | Avløs basestasjon mai 2015 |
|  |  | Øverlandselva |
|  |  | Kirkeveien |
|  | 12,8? km | Nye Haslum (15. desember 2013) |  ? moh. |
|  | 11,8 km | Gjønnes (1924) |
|  | 11,4 km | Bekkestua (kollektivknutepunkt) (1924) | 58,9 moh. |
|  |  | Eget spor/plattform  |
|  | 10,2 km | Nye Ringstabekk (2011) |
|  |  | Kombibane igjen  |
|  | 9,1 km | Jar (1924) | 68,2 moh. |
|  |  | Eget spor/plattform  |
|  |  | Lysakerelven. |
|  |  | Lilleakerbanen (trikkenettet) |
|  |  | Kombibane hit,metro videre. |
|  |  | Bærumsveien |
|  | 8,2 km | Nye Bjørnsletta (2010) |
|  |  | Vækerøveien |
|  | 7,4 km | Åsjordet (1942) |
|  | 6,8 km | Ullernåsen (1942) | 94,6 moh. |
|  | 6,0 km | Montebello (1942) |
|  |  | Røabanen |
|  |  | Ring 3 |
|  | 4,6 km | Smestad (1912) | 63,7 moh. |
|  | 3,8 km | Borgen (1912) | 54,0 moh. |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  | Holmenkollbanen og T-baneringen |
|  | 2,7 km | Majorstuen (1898) | 47,7 moh. |
|  |  | Fellestunnelen |

Referanser
----------

1. ↑  «Kolsåsbanen må på skinner snarest!». Drammens Tidende. 22. september 2008. Besøkt 15. mai 2014.
2. ↑  «Trikken snur på Lilleaker fra 16. februar». Oslotrikken. Arkivert fra originalen 24. mai 2012. Besøkt 31. januar 2009.
3. ↑  Anne Linn Kumano-Ensby (18. august 2008). «Endelig T-bane til Ullern». NRK. Besøkt 9. mai 2010.
4. ↑  «Linje 6 til Ringstabekk og Bekkestua». Ruter. 20. juli 2011. Arkivert fra originalen 15. august 2011. Besøkt 25. august 2012.
5. ↑  «Nye Bjørnsletta stasjon – Kolsåsbanen. Planforslag til offentlig ettersyn. Reguleringsplan med konsekvensutredning.» (PDF). Plan og bygningsetaten i Oslo kommune. 2007. s. 13.
6. ↑  «T-banen er livsnerven i Oslo». Sporveien T-banen. 19. august 2008. Besøkt 26. august 2008. [*død lenke*]
7. ↑  «Kolsåsbanen i Oslo – Oppgradering til metrostandard. Utredning av alternative stasjonslokaliseringer på delstrekningen mellom Asjordet og bygrensen» (PDF). Kollektivtransportproduksjon AS og CIVITAS. 2007. s. 20.
8. ↑  «Reguleringsplan og KU for Kolsåsbanen, Parsell Tjernsrud – Bekkestua, med lokk i Bekkestua sentrum». Bærum kommune. 2008. s. 31. [*død lenke*]
9. ↑  «Ny bane på vei». Budstikka. 19. august 2008. Arkivert fra originalen 16. september 2008. Besøkt 26. august 2008.
10. ↑  «Nye Kolsåsbanen under bygging til Jar». Ruter. Arkivert fra originalen 8. desember 2009. Besøkt 20. februar 2009.
11. 1 2 3 4 5  Sporveien-faktaark[*død lenke*]
12. ↑  «Strekningen Bekkestua - Gjønnes snart ferdig». Ruter. 16. juni 2011. Besøkt 25. august 2012. [*død lenke*]
13. ↑  «Gjønnes stasjon gjenåpnet mandag», budstikka.no, 9. oktober 2012
14. ↑  Anbudsdokument av 14. oktober 2011 for ny stasjon og linjeføring fram til denne Arkivert 15. oktober 2013 hos Wayback Machine.
15. 1 2 3  Ruter: Mange må nøye seg med ståplass, Aftenposten 14. oktober 2013
16. ↑  Avløs-åpning og Bekkestua-trikk på samme dag, Budstikka 6. mars 2013, besøkt 5. september 2013
17. ↑  Kolsåsbanen er tilbake, Budstikka 12. oktober 2014, besøkt 12. oktober 2014
18. ↑  Veidekke ASA : Veidekke skal bygge driftsbase for Sporveien, børsmelding fra Veidekke asa, 4. september 2013, besøkt 5. september 2013
19. ↑  Sporveiens prosjektbeskrivelse[*død lenke*], besøkt 8. august 2013
20. ↑  Aftenposten artikkel fra år 2004 om potensielle utbygginger
21. ↑  «Planer for Kolsåsbanen vedtatt». Bærum kommune. [*død lenke*]
22. ↑  «Illustrasjoner». Akershus.no. [*død lenke*]
23. ↑  «Rådyr Rykkinn-bane». Budstikka. 22. januar 2008. Arkivert fra originalen 27. mars 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kolsåsbanen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Oslo T-banedrift AS
* Aksjon for Kolsåsbanen Aksjonsgruppe for drift av banen
* Oslo T-banedrift AS side om fakta om Kolsåsbaneprosjektet
* Oppgradert til metrostandard: Grønt lys på Kolsåsbanen, beskrivelse hos Teknisk ukeblad
* Kolsåsbanen på lokalhistoriewiki.no (mer historikk og bilder)

| * v
* d
* r
 T-banelinjer i Oslo |
| --- |
| 
* T-banen i Oslo#Linje 3 Kolsåsbanen
* T-banen i Oslo#Linje 2 Røabanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 Holmenkollbanen
* T-banen i Oslo#Linje 5 Sognsvannsbanen
* T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 T-baneringen
* T-banen i Oslo#Linje 4 Lørenbanen
* T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 Grorudbanen
* T-banen i Oslo#Linje 2 Furusetbanen
* T-banen i Oslo#Linje 3 Østensjøbanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 4 Lambertseterbanen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 2 T-banen i Oslo#Linje 3 T-banen i Oslo#Linje 4 T-banen i Oslo#Linje 5 Fellestunnelen
* T-banen i Oslo#Linje 1 T-banen i Oslo#Linje 2 T-banen i Oslo#Linje 3 T-banen i Oslo#Linje 4 Fellesstrekningen i øst

 | Bergkrystallen stasjon med MX3000 |

Portaler: Oslo | Undergrunnsbane

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Oslo Byleksikon
 |