recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Brut y Tywysogion** eller **«Fyrstenes krønike»** er en av de viktigste primære kildene for walisisk historie. Det er en annalistisk krønike som tjenestegjør som en fortsettelse av Geoffrey av Monmouths *Historia Regum Britanniae*. 

Brut y Tywysogion har overlevd i flere walisiske oversettelser av den opprinnelige latinske utgaven som har gått tapt. De viktigste versjonene er *Peniarth MS. 20* og en noe mindre komplett utgave i *Llyfr coch Hergest* (= *Hergests røde bok*). Den versjonen som kjennes som *Brenhinedd y Saeson* (= Saksernes (Engelskmennenes) konger) kombinerer materiale fra de walisiske annaler med materiale fra en engelsk kilde.

*Peniarth MS. 20*-versjonen beginner i år 681 med en opptegnelse av dødsfallet til Cadwaladr av Gwynedd og ender i 1332. Opptegnelsene for de tidligste årene er kortfattet, vanligvis notater av dødsfall og hendelser som solformørkelser, pestutbrudd og jordskjelv, men de senere opptegnelser gir flere detaljer. Hovedfokuset er herskerne av kongedømmene Gwynedd, Powys og Deheubarth, men kirkelige hendelser er også nevnt, som da datoen for påskefeiringen i den walisiske kirken ble lik den romerske kirke ved «Elbodius» (Elfodd), biskop av Bangor, i 768. Hendelser i England, Irland, Skottland og noen ganger i Frankrike blir også stundom kortfattet nevnt.

Krøniken er også en kilde for arthurianske forskere.

Det er antatt at de opprinnelige kongeannalene ble skrevet ved klosteret Strata Florida Abbey, men de kan ha blitt oppbevart ved det gamle klosteret i Llanbadarn på 1000-tallet. Annaler fra andre klostre kan også ha vært benyttet for komposisjonen. Minst en av de walisiske oversettelsene er antatt å ha vært skrevet ved Strata Florida.

Litteratur
----------

* Lloyd, John Edward (1929): *The Welsh Chronicles*, London: H. Milford,
* Jack, Ian R. (1972): *Medieval Wales*, Ithaca: Cornell University Press
* Jones, Thomas, red. (1973): *Brut y Tywysogion: Red Book of Hergest Version*, Cardiff: University of Wales Press
* Jones, Thomas, red. (1952): *Brut y Tywysogion: Peniarth MS. 20 version*, Cardiff: University of Wales Press

Eksterne lenker
---------------

* Oversettelse av deler av Brut fra Peniarth MS. 20 (engelsk)
**Gjeldsoppgjøret med Danmark** er vanlig betegnelse på den deling av den felles Dansk-Norske statsgjeld som fant sted etter oppløsningen av Danmark-Norge i 1814. Det opprinnelige danske kravet ved forhandlingenes start i 1815 var 6 millioner spesiedaler av en anslått total dansk-norsk statsgjeld på 30 millioner spesiedaler. Etter press fra stormaktene ble det i 1819 forhandlet frem en avtale, hvor Norge ble pålagt å betale Danmark 3 millioner riksdaler hamburger banco.

I Norge var det stor motstand mot avtalen og den fremkalte den mest dramatiske krisen i Unionen mellom Sverige og Norge før selve oppløsningen i 1905. Ved samlingen av Stortinget i 1821 truet kong Karl Johan den norske nasjonalforsamlingen med troppesamling på Etterstad for å få godkjent avtalen. På tross av sterk motstand måtte Stortinget gi etter og godta betaling til Danmark. Da Finansdepartementet i 1820 lyktes å skaffe et lån fra et tysk bankierfirma (på folkemunne kjent som tyvelånet, både pga. årstallet, men også pga. lånets effektive rente på 12 %), ble kong Karl Johans forsøk på å bruke gjeldsoppgjøret for å presse frem en tettere union og en sterkere kongemakt avvist.

Referanser
----------

1. ↑  Sverre Steen 1954, s. 29
2. 1 2 3 4 5  Bjørgo, Rian, Kaartvedt (1995), s. 247-251
3. ↑  Francis Sejersted 1978, s. 43

Litteratur
----------

* Narve Bjørgo, Øystein Rian og Alf Kaartvedt, *Selvstendighet og union: Fra middelalderen til 1905*, Universitetsforlaget 1995, ISBN 82-00-22393-0 Fra bokhylla.no
* Fritz Hodne og Ola Honningdal Grytten, Norsk økonomi i det 19. århundre*, Fagbokforlaget, Bergen, 2000, ISBN 82-7674-352-8*
* Poul Christian Holst, *Efterladte Optegnelser om sit Liv og sin Samtid*, side 121-131, Christiania, 1876 Fra bokhylla.no
* Francis Sejersted, *Den vanskelige frihet : 1814-1851*, Cappelen Oslo 1978 ISBN 8202034418 Fra bokhylla.no
* Sverre Steen, *Det frie Norge, bind 3*, J.W. Cappelens Forlag, Oslo 1954 Fra bokhylla.no

Eksterne lenker
---------------

* Om gjeldsoppgjøret med Danmark, fra nettstedet stortinget1905.no
**Gjeldsforhandling** (gjeldsmekling) vil være forhandling mellom skyldner og kreditor eller kreditorene for å få en endring av betalingsvilkårene. Formålet med forhandlingen kan være å oppnå gjeldssletting eller endring av (låne)vilkårene slik at gjelden kan nedbetales uten mislighold. Det normale er egenforhandling, men forhandling kan også skje via en fullmektig, for eksempel en offentlig eller privat gjeldsrådgiver (uavhengig rådgiver). 

Gjeldsforhandling kan være utenrettslig (privat) gjeldsforhandling innenfor gjeldende rett eller offentlig gjeldsforhandling etter gjeldsordningsloven av 1992 eller konkursloven av 1984. Det kan ikke åpnes gjeldsforhandling etter gjeldsordningsloven før skyldneren har forsøkt å komme frem til en gjeldsordning på egen hånd først. Der vilkårene er til stede, er det tingretten som åpner gjeldsforhandling, men også namsmannen kan åpne gjeldsforhandling der det er åpenbart at vilkårene er til stede.

Det er namsmannen i kommunen der skyldneren bor som skal behandle søknad om gjeldsforhandling og gjeldsordning, og som også utformer forslag til en gjeldsordning som ligger innenfor lovens rammer.

Se også
-------

* Gjeld
* Gjeldsmekling
* Gjeldssanering
* Gjeldsrådgivning
* Utleggstrekk
* Offentlig gjeldsrådgiver
* Privat gjeldsrådgiver
* Gjeldsordning
* Forhandling

Referanser
----------

1. ↑  Gjeldsordningsloven § 3-1
2. ↑  Gjeldsordningsloven kapittel 2

Eksterne lenker
---------------

* Namsmann og forliksråd - gjeldsordning - politiet
**Torbjørn Digernes** (født 30. mars 1947 i Ørsta) er fysiker og var rektor for Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) fra 2005 til 2013, da Gunnar Bovim overtok.

Han er selv tidligere student fra det som den gang var Norges tekniske høyskole (NTH), og ble først uteksaminert som sivilingeniør fra linjen for teknisk fysikk i 1972. Han tok doktorgraden i 1982 ved Institutt for databehandling ved NTH, med metodikk for teknisk-økonomisk analyse av design og drift av fiskefartøy.

Han arbeidet ved Undervisningsgruppen ved Regnesenteret ved Universitetet i Trondheim 1972–1974, ved Fiskeriteknologisk Forskningsinstitutt fra 1974 til 1986, og ved  MARINTEK fra 1986 til 1990. I perioden 1990–1996 var han ansatt i European Space Agencys romstasjonsprogram ved European Space Technical Centre i Nederland.

I 1984 ble han professor II og i 1998 professor i hovedstilling, i marin prosjektering. Han var dekan ved Fakultet for marin teknikk i 1999 til 2001, og da dette ble slått sammen med tre andre fakulteter til Fakultet for ingeniørvitenskap og teknologi fra 2002, ble han også valgt til dekan for dette fakultetet.

Sentralt i hans forskning og undervisning har vært kvantitativ modellering, både med analytiske metoder og simuleringsmetoder. 

Digernes tiltrådte som rektor for NTNU 1. august 2005. Han ble etterfulgt av Gunnar Bovim som tiltrådte stillingen som rektor ved NTNU 1. august 2013.

Under skøytetinget 2013 ble han valgt inn som visepresident i Norges Skøyteforbund for en 2-årsperiode, og som han tok gjenvalg i for ny 2-årsperiode i juni 2015. Digernes er valgt inn som representant fra Trondhjems Skøiteklubs kunstløpavdeling.

Digernes ble i 2014 utnevnt til Ridder 1. klasse av St. Olavs Orden for sin innsats for forskning og utdanning.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Torbjørn Digernes ny NTNU-rektor på gamle.universitetsavisa.no Publisert 22. juni 2005. Besøkt 20. november 2013.
2. ↑  Svenn-Erik Ødegaard (14. juni 2015). «Gerhardsen gjenvalgt». Norges Skøyteforbund. Besøkt 15. juni 2015. «Torbjørn Digernes tar to nye år som visepresident.» [*død lenke*]
3. ↑  Disse skal lede skøyte-Norge Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine. på www.skoyteforbundet.no Publisert 9. juni 2013. Besøkt 5. september 2013.
4. ↑  Kongehusets omtale av utnevnelsen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Torbjørn Digernes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Eivind Hiis Hauge** | **Rektor ved NTNU**(2005–2013) | Etterfølger:**Gunnar Bovim** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Wikistrinda **·** CRIStin
 |
**Gjeldsmekling** (gjeldsmegling) er en forhandling der en (uavhengig) rådgiver etter oppdrag gjennomfører en forhandling mellom to eller flere parter/juridiske personer med motstridende interesser til å finne en felles løsning og inngå bindende avtale om hvordan gjelden skal gjøres opp. Resultatet av meklingen kan eksempelvis være en endret nedbetalingsmåte eller at gjelden gjøres opp med et kontantbeløp som også kan innebære sletting av gjeld. Grensen mellom begrepet gjeldsmekling og gjeldsforhandling, er ikke skarp og begrepene kan brukes stort sett om de samme prosessene for å komme frem til en løsning av gjeldsproblemene. Begrepet gjeldsmekling eller gjeldsmegling brukes mye av (finans) rådgivere for å markere at resultatet av meglingen fortrinnsvis skal resultere i en utløsning av gjelden helt eller delvis med et nytt lån, fortrinnsvis med pant i låntakers bolig eller med pant (sikkerhet) i kausjonistens bolig eller annen fast eiendom (tredjemannspant).

Se også
-------

* Gjeldsforhandling
* Gjeld
* Mekling
* kausjonist
**Amlaith,** også kjent som "Amlaith av Fornost", er en figur fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden. Han var den første kongen av Arthedain.

Amlaith ble født i 726 i tredje tideverv, og var sønnen av Eärendur, den tiende og siste kongen av Arnor. Som eldste sønn var det meningen at han skulle etterfølge faren og bli den ellevte kongen av Nordariket til Dúnendain. Men etter Eärendurs død i 861 oppstod det en krangel mellom Amlaith og hans to yngre brødre som også gjorde krav på tronen. Hva som forårsaket brødrenes fiendtlighet er ukjent, men for å unngå en borgerkrig ble det tatt en avgjørelse om å splitte riket i tre mindre riker. Hver av brødrene fikk dermed sitt eget land å styre. Disse rikene var Arthedain i nordvest, Rhudaur i nordøst, og Cardolan i sørøst.

Amlaith ble så den første kongen av Arthedain. Hans nye rike var redusert til et område som lå vest for elva Bruinen og vest for befestninger Amon Sûl (Blåsertoppen). Det var imidlertid større enn de to andre rikene, og ble regnet som det sanneste riket av gamle Arnor. Arnors gamle hovedstad Annúminas befant seg i Arthedain, men på dette tidspunktet bodde det ikke så mange mennesker der. I Amlaiths regjeringstid ble Fornost gjort om til Arthedains hovedstad, siden det var nå den største byen i landet, og han brakte med seg Palantíren fra Annúminas til Fornost. Hans regjeringstid var relativt fredelig, men det var noen jevnlige konflikter ved grenseområdene til de to nabo-rikene angående kontrollen av befestninger Amon Sûl med dens verdifulle palantir.

I motsetning til hans forfedre tok ikke Amlaith et navn på alvespråket quenya. I stedet tok han sitt navn fra sindarin, og det samme gjorde hans etterkommere.

Han regjerte over Arthedain i 85 år, og etter han døde i 946 ble han etterfulgt av sin sønn, Beleg.
**Eric William Dane** (født 9. november 1972 i San Francisco i California) er en amerikansk skuespiller, blant annet kjent fra TV-serien *Grey's Anatomy* som plastikkirurg dr. Mark Sloan fra 2006 til 2012.

Biografi
--------

I 1993 flyttet Dane til Los Angeles, hvor han hadde mindre roller i TV-seriene *Saved by the Bell*, *The Wonder Years* og *Roseanne*. Men i 2000 ble signerte han en kontrakt for en fast rolle i serien *Gideon’s Crossing*. Hans første store spillefilm­opptreden var i The Basket (1999). I desember 2006 spilte han i TV-filmen *Wedding Wars* som broren til en homofil mann (spilt av John Stamos) som går i streik til støtte for likestilling i ekteskapet.

Dane giftet seg med skuespillerinnen Rebecca Gayheart den 29. oktober 2004. Dane og Gayhearts første barn, Billie Beatrice, ble født 3. mars 2010. 6. februar 2008 ble det rapportert at Dane hadde blitt diagnostisert med hudkreft. Men den 13. februar gikk Danes representant ut til *US Weekly* og kommenterte at han ikke hadde kreft og at dette bare var feilaktige opplysninger.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Eric Dane på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Eric Dane i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Eric Dane på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Eric Dane på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Eric Dane på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Eric Dane på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Eric Dane hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) Eric Dane hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Eric Dane hos Behind The Voice Actors Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** MusicBrainz
 |
**Ammefri** er arbeidstakers rett til fri i arbeidstiden for å amme sitt barn.

Selv om arbeidstaker har krav på fri i arbeidstiden for å amme, er ikke dette ensbetydende med at hun har krav på lønn under fraværet, siden retten til fri for å amme er større enn retten til lønn under ammefri.

Rett til fri i arbeidstiden for å amme
--------------------------------------

Kvinne som ammer sitt barn kan kreve fri tid hun av den grunn trenger. Fritiden kan for eksempel tas ut i minst en halv time to ganger daglig eller som redusert arbeidstid med inntil én time hver dag.

Arbeidsmiljøloven inneholder kun eksempler på hvordan ammefri kan tas ut. Loven er imidlertid ikke til hinder for at ammefri kan tas ut på annen måte som passer kvinnens og barnets behov bedre. 

Loven innehar ingen konkret øvre grense for tid eller antall ganger i løpet av en arbeidsdag kvinnen kan ta ut ammefri.

Hvis kvinnen ikke ammer, har kvinnen ikke rett til ammefri; det er for eksempel ikke adgang til å ta ammefri for å gi barnet sitt morsmelkerstatning. Morsmelkerstatning kan gis av den som har omsorgen for barnet når mor arbeider.

Dersom arbeidsgiver ikke i tilstrekkelig grad bidrar til å tilrettelegge for at arbeidstakeren kan benytte seg av sin rett til ammefri, kan opptredenen etter omstendighetene innebære diskriminering. Diskrimineringsnemda uttalte i sak 2010/14 at arbeidsgiveren hadde handlet i strid med det lovfestede forbudet mot kjønnsdiskriminering, da virksomheten unnlot å tilrettelegge for at den kvinnelige turnuslegen kunne kombinere ammefri med distriktstjeneste.

Det spiller ingen rolle for retten til fri for å amme om arbeidstakeren er fast eller midlertidig ansatt, jobber heltid eller deltid.

Er arbeidsgiver og arbeidstaker uenig om rett til ammefri foreligger i det konkrete tilfelle, kan spørsmålet tas inn for Tvisteløsningsnemda for avgjørelse. Både arbeidsgivere og arbeidstakere kan bringe inn tvist.

Tvist kan ikke bringes inn for domstolene før den har vært prøvet for nemnda og avgjørelse fra nemnda foreligger.

Begrenset rett til lønn under ammefri
-------------------------------------

Kvinne som har ammefri, har i barnets første leveår rett til lønn inntil én time på arbeidsdager med avtalt arbeidstid sju timer eller mer.

Dersom den avtalte arbeidstiden er mindre enn 7 timer den konkrete arbeidsdagen, har arbeidstakeren ikke krav på lønn under ammefraværet denne dagen.

Arbeidstakeren har heller ikke rett til lønn under ammefri dersom barnet som ammes er fylt ett år eller mer.

Er virksomheten bundet av tariffavtale, kan denne inneha bestemmelser som gir bedre rett til lønn under ammefri enn det som følger av loven.

Referanser
----------

1. ↑  Arbeidsmiljøloven § 12-8
2. ↑  Arbeidsmiljøloven § 12-8 (1)
3. ↑  Arbeidsmiljøloven § 12-8 (1)
4. ↑  Diskrimineringsnemda sak 2010/14
5. ↑  Arbeidsmiljøloven § 12-14
6. ↑  Arbeidsmiljøloven § 17-2 (2)
7. ↑  Arbeidsmiljøloven § 12-8 (2)
**FF «Harry Borthen»** var inntil 2006 NTNUs forskningsfartøy i Trondheimsfjorden. Båten ble våren 2006 erstattet av nybygget FF «Gunnerus», et fartøy mer tilpasset universitetets nåværende behov.

«Harry Borthen» ble bygget i 1962 ved Ørens Mekaniske Verksted på Bakklandet i Trondheim, og var da spesialbygget til forskningsformål. Fartøyet ble bygget for Vitenskapsmuseets avdeling Trondheim biologiske stasjon, og vesentlig finansiert fra Norges forskningsråd. Fartøyet har opp gjennom årene blitt brukt av universitetets forskjellige avdelinger til både tradisjonell forskning og undervisning, og har også vært utleid til eksterne brukere i forsknings- og utviklingsøyemed. Driften var underlagt Trondhjem biologiske stasjon frem til stasjonen ble en del av Institutt for biologi i 2001. Siden da ble fartøyet administrert av Teknisk avdeling under Seksjon for bygningstjenester til det ble solgt i 2006.

Fartøyet er 65 fot (20 meter) og har et deplasement på 50 brt. Servicefart er ca. 8,5 knop og maksfart er 9 knop. Drivstoffkapasitet på 2 m2 gir fartøyet en rekkevidde på 750 nautiske mil (NM).
**FF «Helland-Hansen»** (bygd 1957, forliste 10. september 1976 ved Svinøy fyr) var et norsk forskningsfartøy, levert til Geofysisk Institutt ved Universitetet i Bergen. Skipet var bygd av A/S Westermoen Båtbyggeri & Mekaniske Verksted i Mandal (se Toralf Westermoen). Skipets dimensjoner var 186 brt, 42 nrt, 133.7 x 22.7 x 7.7, motoren var på 8 sylindre av typen 4T Normo DM (Bergen Diesel), med krefter lik 440 bHK.

Det var navngitt etter Bjørn Helland-Hansen (1877–1957) som var oseanograf og professor og døde samme året som skipet, det forliste vest for Svinøy fyr (like nord for Stad) ved 13-tiden den 10. august 1976. Det kantret som følge av to kraftige bølger (brottsjøer) og sank etter tyve minutter. Ombord var syv vitenskapelige (forskere) og tre mannskap. Åtte mann reddet seg på en flåte, to mann omkom, forsker laborant Robert Michelsen (47 år) fra Bergen og skipsfører Magnus Hauge (61 år) fra Askøy. 

> Helland-Hansen hadde helt fra fartøyet ble bygget hatt en tendens til å krenge mot styrbord i sjøgang. Det ble gjennom årene gjort flere beregninger og tiltak for å bøte på dette. Blant annet ble det lagt inn ballast på babord side. Det var også utarbeidet prosedyrer for hvordan skipet skulle lastes og for plassering av bunkers. Etterhvert som skipet arbeider seg nordover denne formiddagen øker sjøen. Bølgehøyden anslås til 7-8 meter. Men som så ofte på Stad er der noen som er mye større. Litt etter klokka ett reiser en slik ekstra stor sjø seg og fyller hele dekket og presser båten over mot styrbord. Før hun får kvittet seg med vannmassene kommer en ny sjø og krenger Helland-Hansen helt over
> 
> 
> Rapport fra Stad skipstunnel (8.3.2012)
> 
> 

For Havforskningsinstituttet ble skipet etterfulgt av FF «Håkon Mosby», sjøsatt i 1980.

Referanser
----------

1. ↑  «Norske skipsforlis i 1976». Arkivert fra originalen 7. mai 2012.
2. ↑  «Stiv kuling da "Helland-Hansen" forliste. Sank på tyve minutter».
3. ↑  «Ulykker, nestenulykker og hendelser på Stadhavet» (PDF). Stad skipstunnel (prosjekt). 8.3.2012. s. 23–24. Arkivert fra originalen (PDF) 26. september 2013. Besøkt 17. september 2012.
**Nesjestranda videregående skole** startet opp som Romsdal husmorskule i 1921 på Aukra. I 1939 ble Klokkergarden i Bergsvika på Nesjestranda kjøpt til husmorskolegård og skolen flytta dit i 1940. Gårdshusene og nabogården ble brukt til skole helt fram til 1956 da ny skole stod ferdig på Nesjestranda. 

I 1971 ble husmorskolene i hele landet omstrukturert til Fagskoler i husstell. Hagebruk og fjøsstell falt bort og utdanningen ble mer yrkesretta. I 1976 kom en ny reform og fagskolene i husstell ble en del av den videregående skolen med et flerårig løp. Som et resultat av stadig voksende elevtall og nye fag og undervisningsmetoder kom skolens nybygg i 1999.

Fra august 2001 ble Nesjestranda videregående skole fusjonert med Romsdal videregående skole. Romsdal videregående skole ble etablert i 1994 som en sammenslutning mellom tidligere Granlia videregående skole, Romsdal videregående skole og Kviltorp videregående skole.

Arkiv
-----

Arkivet etter Nesjestranda videregående skole er en del av Møre og Romsdals fylkeskommunes arkiv som er deponert hos IKA Møre og Romsdal. Det ble avlevert av Romsdal videregående skole. Arkivet utgjør ca 4,55 hyllemeter.

Arkivet består av møtebøker, journaler, saksarkiv, dagbokføring, elevlag og regneskap. Ytterår er 1922-2012, men det er store forskjeller fra serie til serie. Dette betyr at noe arkiv kan ha gått tapt. Det har ikke blitt deponert karakterprotokoller. Elevdokumentasjon finnes i skolens saksarkiv.

Referanser
----------

1. ↑  Stølen, Anders (1986). *Skole for nye slekter*. Molde: Møre og Romsdal fylkeskommune.

Eksterne lenker
---------------

* Historiske arkiv etter Nesjestranda videregående skole på arkivportalen.no

| * v
* d
* r
Videregående skoler i Møre og Romsdal |
| --- |
| Nordmøre | 
* Atlanten vgs
* Gjermundnes vgs
* Kristiansund vgs
* Sunndal vgs
* Surnadal vgs
* Tingvoll vgs
* Nedlagt: Fagerlia vgs

 |  |
| Romsdal | 
* Hustadvika vgs
* Molde vgs
* Rauma vgs
* Romsdal vgs
* Tøndergård skole og ressurssenter
* Nedlagt: Granlia vgs
* Kviltorp vgs
* Molde tekniske skole
* Nesjestranda vgs

 |
| Sunnmøre | 
* Borgund vgs
* Haram vgs
* Spjelkavik vgs
* Stranda vgs
* Sykkylven vgs
* Ulstein vgs
* Volda vgs
* Ørsta vgs
* Ålesund vgs
* Nedlagt: Nørve vgs

 |
| Friskoler | 
* Akademiet Ålesund
* Heltberg toppidrett
* Vestborg vgs
* Nedlagt: Akademiet Molde

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
Pontiac Fiero GT 1985 modell
**Pontiac Fiero** var en sportsbil med midtmotor som ble produsert av General Motors fra 1984 til 1988.

Historie
--------

*Fiero* betyr «stolt» på italiensk og var den første toseters Pontiac siden 1938. Den er fremdeles den eneste masseproduserte sportsbil med midtstilt motor av en bilprodusent i USA. Bilen ble «Official Race Car» for Indianapolis 500 i 1984 og slo da ut den nye Chevrolet Corvette i kampen om den posisjonen. GMs ledelse hadde vært lite villig til å lansere en ny toseters sportsbil ettersom de allerede solgte Chevrolet Corvette. Men på grunn av oljekrisen i 1979 fant man ut at det var et marked for en mer drivstoffgjerrig sportsbil. Her kunne bilen ta et marked som Corvetten ikke kunne dekke. Bilen solgte svært bra da den ble lansert i 1984, Pontiac klarte ikke å dekke etterspørselen selv med tre skift på fabrikken.

Pontiac Mera
------------

Pontiac Mera
I 1987 ble det tilbudt en forhandler options, kalt Pontiac Mera. De ble produsert av Corporate Concept i Michigan, modellen ble basert på nye Fiero GT og SE modeller levert direkte fra Pontiac. I 1988 ble Mera basert på Fiero Formula. GM sin fabrikkgaranti gjaldt som ellers på Fiero. I 1988 ble Corporate Concept saksøkt av Ferrari på grunn av likheter til Ferrari 308 /328, og det ble beordret produksjonsstopp. Man rakk å produsere et antall på 247 Mera. 88 biler i 1987 og 159 i 1988.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Sjefskurset** er en seksjon ved Institutt for forsvarsstudier og er et 12-ukers utdanningstilbud som tilbyr studier knyttet til et vidt spekter av sikkerhetspolitiske temaer uten avsluttende eksamen [...] for sentrale militære og sivile beslutningstagere. Sjefskurset driftes av Institutt for forsvarsstudier ved Forsvarets høgskole.

Undervisningen foregår på Akershus festning. Kurset gis både i vår- og høstsemesteret.

Sjefskurset tilbyr i tillegg et intensivkurs i januar; informasjonskurset, og strategisk krisehåndteringskurs, som tar for seg ulike former for krisehåndtering, herunder terror, cyber, atomhendelse, pandemi og sikkerhetspolitiske kriser. Kurset skal bidra til å bedre sentrale lederes evne til å håndtere kriser og beredskapsutfordringer, og går over to uker hver vår.

Alle kurs holdes under *Chatham House Rule.*

Skolen selv definerer sin rolle slik: «Det er behov for at personer i nøkkelstillinger og sentrale verv i vårt samfunn, i relevante sikkerhetspolitiske forhold, har kjennskap til de virkemidlene som det norske samfunn disponerer over». De sivile deltakerne er stortingsrepresentanter, sentrale og regionale statlige embetsmenn (politimestre, lensmenn, prester, høgskolelærere), leger, mediafolk, organisasjonsledere, bedriftsledere og kommunale ordførere og rådmenn.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Sjefskurs». Forsvarets høyskole. 28. januar 2015. Arkivert fra originalen 13. januar 2017. Besøkt 10. januar 2017.

Eksterne lenker
---------------

* «Sjefskurset», fra nettside for Forsvarets høgskole

| * v
* d
* r
Norges forsvar |
| --- |
| 
* Historie
* Departement

 |
| Etater1 | 
* Forsvaret
* Forsvarets forskningsinstitutt
* Forsvarsbygg
* Forsvarsmateriell

 |
| Ledelse | 
* Forsvarsministeren
* Forsvarssjefen
* Forsvarsstaben
* Forsvarets operative hovedkvarter
* Sjef Hæren
* Sjef Sjøforsvaret
* Sjef Luftforsvaret
* Sjef Heimevernet

 |
| Enheter | 
* Forsvarets operative hovedkvarter
* Etterretningstjenesten
* Hæren
* Sjøforsvaret
* Luftforsvaret
* Heimevernet
* Forsvarets logistikkorganisasjon
* Forsvarets spesialstyrker
* Forsvarets sanitet
* Forsvarets personell- og vernepliktssenter
* Forsvarets fellestjenester
* Cyberforsvaret

 |
| Utdanning | 

|  |  |
| --- | --- |
| Høyere offisersutdanning | 
* Forsvarets høgskole
* FHS/Sjefskurs

 |
| Offisersutdanning | 
* Krigsskolen
* Luftkrigsskolen
* Sjøkrigsskolen
* Cyberingeniørskolen
* Språk- og etterretningsskolen

 |
| Befalsutdanning | 
* Forsvarets befalsskole

 |
| Annen utdanning | 
* Hærens skole for rekrutt- og fagutdanning
* KNM Harald Haarfagre
* Luftforsvarets flygeskole

 |

 |
| Kultur | 
* Forsvarets musikk
* Forsvarsmuseet
* Nasjonale festningsverk

 |
| 
* Portal
* Kategori
* 1Etater underlagt Forsvarsdepartementet

 |
***Scheherazade*** (*persisk*: شهرزاد Shahrzad) er et storslagent symfonisk dikt, Op. 35, fra 1888 i fire satser basert på eventyrsamlingen *Tusen og én natt* som er skrevet av den russiske musikkprofessoren Nikolai Rimskij-Korsakov.

Handling
--------

Tusen og en natt er en fortelling om hvordan Scheherazade redder seg fra å bli drept av Sultanen av Shahyrar som har sverget at han skal drepe sine koner etter den første natten. Når Scheherazade står for tur har hun lagt en plan. Hver natt etter bryllupet forteller hun ham historier, og når morgenen kommer sørger hun for at Sultanen er så spent på hvordan det går videre at han utsetter henrettelsen.

Musikk
------

Den første satsen kalt «Havet og Sinbads skip» er et sjølandskap dominert av to musikalske ideer. Satsen åpner med et kraftfullt tema som trolig portretterer den blodtørstige Sultanen. Videre høres en varsom melodi i solofiolinen som representerer Scheherazades myke stemme. Andre sats, «Historien om Prins Kalandar», forteller om en omreisende prins fordekt som en munk. Halvveis får vi høre en romantisk fortelling om «Den unge prinsen og den unge prinsessen». 

Finalen er tredelt og består av «Fest i Bagdad», «Havet» og en voldsom beskrivelse av Sindbads forlis i «Skipet forliser», før vi helt til slutt atter en gang får høre Scheherazades vakre stemme som minner oss på at det hele bare er en fortelling og hendelsene bare eksisterer i fantasien.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC
 |
**Omleiringa av Barcelona** var et slags mot slutten av den spanske arvefølgekrigen (1701-1714) der erkehertug Karl av Østerrike (støttete av Storbritannia og Nederland bekjempet Filip V av Spania, støtten av Frankrike, kjemp om den spanske kronen.

Opptakt
-------

I den første delen av krigen hadde Barcelona tilfalt styrkene til erkehertug Karl. Flåten hans ankret opp i havnen den 22. august 1705 og soldatene beleiret byen. Disse soldatene tok senere festningen Montjuïc og benyttet denne til å bombardere byen til han overgav seg 9. oktober samme året.

Slaget
------

Selv om det nylig slåtte katalanske hoffet da støttet erkehertugen mot Filip V, var ikke de fransk-spanske styrkene sterke nok til å prøve å gjenerobre byen før 1713. Den 25. julen det året var byen omkringa av styrkene fra Bourbon, men angrepet gav ikke resultat på grunn av for lite artilleri. Bourbonene ventet på 20 000 mann i forsterkninger som kom frem i april-mai 1714. De begynte å angripe på ny, kommandert av Hertugen av Berwick, og etter å ha gått inn i byen den 30. august, klarte til slutt Bourbon å ta byen tilbake den 11. september. Denne datoen ble i dag minnet som nasjonaldagen til Catalonia, også kalte Leene Diada.

Ettervirkning
-------------

Krigen endte i 1714 da styrkene som støtte erkehertugen overgav seg til den fransk-spanske armeen, og dette markerte starten på en 200 år lang periode med undertrykkelse av det katalanske selvstyret, som speilte den større sentraliseringa i de forskjellige monarkiene på det europeiske kontinentet. Da den den spanske arvefølgekrigen var over, ble Spania i røynda fra et samlede kongedømmet til et sentralisert ett. Forsvarerne av byen ble gravlagt på samme gravplass, i dag en åpen plass, Fosser dere leser Moreres, det katalanarane samler seg hver 11. september.

Litteratur
----------

* Carlos Collado Seidel: *Kleine Geschichte Kataloniens.* München 2007, S. 100f.
* Ottokar Machalicky: *Der spanische Successions-Krieg. Feldzug 1713.* Wien 1892, S. 384–393.
* Tony Jaques: *Dictionary of battles and sieges.* Vol.1, Westport, 2007, S. 108.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Utdypende artikkel: Akershus festning

**Beleiringen av Akersborg** skjedde ved jule- og nyttårstider i 1308 som en del av den svenske brødrestriden, og blir i dag ansett som det første forsøket på å erobre av den uinntakelige borgen Akersborg som var nyoppført i 1299.

*Akersborg* ble påbegynt i tiden 1299–1304 av Håkon V Magnusson ute på Akersneset utenfor byen Oslo. Allerede i 1308 var den en moderne befestning som besto av et sterkt borgtårn med to borggårder på hver side av midtpunktet. Den var plassert på den høyeste knausen på vestsiden av neset slik at det var et stup ned mot sjøen. Omkring de to borggårdene var to større fløyer bygget som fungerte som kongebolig sammen med tre mindre borgtårn. Konstruksjonen av borgen var fremtidsorientert for sin tid.

For det svenske beleiringstrenet som var vant til mindre befestninger, utgjorde Akersborg en større utfordring enn vanlig da beleiringen tok til i julen 1308. Hertug Erik Magnusson som hadde ønsket å erobre borgen mens den norske kongen oppholdt seg i Bergen, ble rammet av sykdom som også måtte ha rammet styrkene som hadde vært nødt til å slå leir utenfor festningen på Akersneset. 

Ved nyttår i 1308 hadde en hær på 3000 væpnede bønder kommet ned til broen ved Nedre Foss på Akerselva. Slaget ved Oslo 1308 sluttet med en taktisk seier for svenskene som imidlertid hadde lidd stor tap under de harde kampene.

Hertug Erik måtte retirerte fra Oslo med hæren som hadde ikke vært i stand til å innta den sterke festningen, og den norske motstanden hadde vist seg farligere enn opprinnelig antatt. Dessuten var han selv så syk at man trodde han ikke skulle overleve. Han kom seg imidlertid, men felttoget til Oslo vinteren 1308-1309 var et strategisk nederlag for den svenske hertugen.

Den svenske beleiringen av Akersborg ble den første av til sammen 10 beleiringer fram til 1716 uten at den falt gjennom direkte fiendtlige angrep, selv om festningen hadde skiftet hender flere ganger med indirekte metoder.

Referanser
----------

1. 1 2  Stephan Tschudi-Madsen. «Akershus slott og festning» **(norsk)**. Store norske leksikon. Besøkt 7. april 2018.
2. ↑  Bård Alsvik. «Byen og festningen - et ulykkelig naboskap» **(norsk)**. Oslo kommune. Besøkt 7. april 2018.
3. ↑  «HISTORISK OVERSIKT» **(norsk)**. Forsvarsbygg. Besøkt 7. april 2018.

Kilder
------

* Akershus festning 700 år Artikler og bilder fra jubileet utgitt av Forsvarsdepartementet 2000 ISBN 82-7924-022-5
Miss USA 2005, Chelsea Cooley, hopper tandem.
To person er klare for å gjennomføre et tandemhopp. Bare instruktøren har fallskjerm, tandemeleven har kun et seletøy som festes til intruktørens seletøy.
Et **tandemhopp** er et fallskjermhopp der to personer hopper sammenfestet med én fallskjerm. *Tandeminstruktøren* er en svært erfaren fallskjermhopper som er spesialutdannet til å gjennomføre denne type hopp, mens *tandemeleven* eller passasjeren oftest er uten fallskjermerfaring. Instruktøren kontrollerer hele hoppet fra utsprang, frittfall, skjermflygning til landing. Eleven trenger kun 15–30 minutter opplæring.

Tandemhopp er en populær gave til jubilanter og som aktivitet i utdrikningslag. Tandemhopping kan også benyttes for å utdanne nye fallskjermhoppere, men i Norge benyttes andre opplæringsformer (linekurs, AFF-kurs).

Utstyr
------

Tandemhopping krever spesialkonstruert fallskjermutstyr. Etter utspranget på instruktøren utløse en bremseskjerm (eng: *drogue*) for å redusere hastigheten til ca. 200 km/h som er terminalhastigheten til single hoppere. Dette er påkrevet for å kunne få en trygg og behagelig skjermåpning, samtidig som det gjør det enklere for en fallskjermfotograf å forevige hoppet.

Tandemskjermer er minst dobbelt så store som vanlige sportsfallskjermer for å kunne bære den økte vekten.

  

Det har også vært gjennomført tandem BASE-hopp.

Eksterne lenker
---------------

* Fallskjermseksjonen/Norges Luftsportforbund

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**FIA GT Championship** er en motorsportklasse organisert av Stéphane Ratel Organisation på vegne av Det internasjonale bilsportforbundet FIA. Mesterskapet foregår hovedsakelig i Europa, men det blir av og til arrangert løp i andre verdensdeler, sist i Asia.

Regler
------

FIA har for tiden tre ulike kategorier av såkalte GT-biler; GT1, GT2 og GT3. Hver av disse kategoriene kårer hvert år beste fører, beste team og beste konstruktør. Begge kategorier er basert på produksjonsbiler, som må produseres i et minsteantall på 25 eksemplarer for å være kvalifisert. Begge klasser kan modifiseres i forhold til produksjonsmodellene de er basert på, og hvilken GT-klasse det deltas i bestemmer hvor mye bilen kan modifiseres, hvor GT1 er den frieste klassen.

I 2006-sesongen kom klassen GT3 til, som ligger enda nærmere produksjonsmodellene enn klassene GT1 og GT2. I denne klassen er bilene praktisk talt originale, med unntak av at de er gjort racingklare med blant annet veltebur, andre bensintanker etc. Merker som Aston Martin, Chevrolet, Dodge, Lamborghini, Ascari og Maserati deltar i FIA GT3 European Championship, som er en supportserie for enkelte runder av hovedmesterskapet.

FIA definerer en GT-bil som en «åpen eller lukket bil med ikke mer enn én dør per side og minimum to seter plassert på hver sin side av bilens langsgående senterlinje; disse to setene må ligge i samme tverrgående linje. Denne bilen må være tillatt brukt på offentlig vei, og tilpasset for racingbruk på lukket bane.»

Eksterne lenker
---------------

* FIA GT Championship offisielle nettsider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** NKC
 |
**Olav og Kari** eller **Hekserittet** er ei folkevise av den typen vi kaller middelalderballader. I TSB katalogen er den typologisert som TSB D 367.
Visa har vært en gjenganger i lesebøker for den videregående skolen, men den er nesten ukjent i sangermiljø. 

Norsk visearkiv har registrert bare to melodioppskrifter til den: Ludvig Mathias Lindemans oppskrift etter Anne Bruhær, Mo i Telemark fra 1861 og en oppskrift uten opplysninger av Olav Sande.

Fortellingen
------------

Det har gått åtte år siden Olav har besøkt mora. Mora spør hvordan han liker kona si, Kari. Olav svarer at han liker henne godt, men da sier mora at hun har sett Kari ri på en kvitbjørn sammen med alvene. Olav tror mora snakker sant og han slår Kari til hun dør. Kari kommer til himmelen og ber til jomfru Maria for Olav og mor hans. Maria sier at Olav skal komme til himmelen, men ikke mora.

Visa finnes også i Danmark og Sverige, men i kortere form. I danske varianter hører Liten Kjerstin (norsk:Kari) samtalen med mora. Hun ber husbonden sin om lov til å besøke foreldrene sine. Hun drar av sted og kommer aldri tilbake.

Tolking
-------

Visen gir et innblikk i middelalderens etikk. Ettersom Olav kommer til himmelen, men ikke mora, kan man tolke dette som at det anses som verre å urettmessig beskylde noen for å være trollkvinne enn å slå ihjel noen man oppriktig tror er en trollkvinne.

Tekster og melodier
-------------------

Ådel Gjøstein Blom, *Norske mellomalderballadar1, Legendeviser*, Oslo 1982, s.72ff.

Fonogram
--------

Iselin Alme, *Våre vakreste folketoner* Vol. 1. dB Records 003. 1978

Referanser
----------

1. ↑  Lindemans oppskrift er også trykt i *Norsk visebok*, Oslo 1993
**Olav Ulleren** (født 7. oktober 1954) er utdannet veterinær og har blant annet vært ordfører i Tinn kommune i perioden 1994 til 1999. Han representerte Senterpartiet, og var medlem i partiets sentralstyre fra 1991 til 2001. Fra 1999 var han statssekretær i Kommunal- og regionaldepartementet fram til regjeringen Bondevik I gikk av 17. mars 2000. Han var i perioden 2000 til 2002 administrerende direktør i Forskningsparken i Ås (Bioparken AS)

Han var fra 2002 til og med februar 2009 administrerende direktør i KS.

Olav Ulleren ble 12. desember 2008 utnevnt til departementsråd i Landbruks- og matdepartementet. en stilling han hadde til 2011. Han var deretter administrerende direktør i LHL-klinikkene AS som består av Landsforeningen for hjerte- og lungesykes klinikker og rehabiliteringsinstitusjoner som Feiringklinikken, Glittreklinikken, Røros Rehabilitering, Skibotn Rehabilitering, Krokeide Rehabilitering og Nærland Rehabilitering. 

1. oktober 2016 tiltrådte Ulleren som generalsekretær i arbeidstakerorganisasjonen Akademikerne. Medlemmene er yrkesorganisasjoner for folk med utdanning fra universitet eller vitenskapelig høyskole. Akademikerne består av 13 foreninger og disse har i alt ca 200 000 medlemmer.

Referanser
----------

1. ↑  Statsministerens kontor. «Offisielt fra statsråd 12. desember 2008». Besøkt 1. februar 2010.
2. ↑  Forsell konstituert departementsråd 19.09.2011
3. ↑  «Olav Ulleren (61) ny generalsekretær i Akademikerne». *akademikerne.no* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 8. januar 2017. Besøkt 3. april 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Olav Ulleren hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Olav Nilsen Økern** (født 3. juni 1911 i Hole, død 11. april 2000 samme sted) var en norsk langrennsløper. Han konkurrerte i 1930- og 40-årene og representerte Bærums skiklub

Han var med på det norske sølvlaget på stafetten i VM 1938, og vant 18-kilometeren i Holmenkollen i 1940. Under den andre verdenskrig var han tillitsmann på Splitkeinfabrikken i Oslo og ble arrestert etter melkestreiken, og satt i tukthus i nærheten av Hamburg til han ble frigitt i 1942. Tross dette kom han tilbake i verdentoppen i langrenn, og ble nummer 5 på 18 km i Holmenkollen i 1946. I OL i 1948 i St. Moritz var han igjen med på det norske stafettlaget. Denne gangen vant de bronsemedaljer på 4 x 10 km. Han var også deltaker i OL i 1952 i Oslo, og nær 41 år gammel ble han nummer 4 på 50 km. Samme året ble han også nummer 4 på 5-mila i Holmenkollen.

Økern ble tildelt Holmenkollmedaljen i 1950. Hans onkel, Harald Økern, fikk Holmenkollmedaljen i 1924.

OL-medaljer
-----------

* 1948 Sveits’ flagg St. Moritz - Bronse Bronse i langrenn, 4 x 10 km stafett, menn Norges flagg Norge

Medaljer i norske mesterskap
----------------------------

| Plassering | Øvelse | År |
| --- | --- | --- |
| Sølv | 50 km langrenn | 1952 |
| Bronse | 30 km langrenn | 1935, 1950, 1952 |

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Olav Økern – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Olav Økern – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Olav Økern – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:Sigmund Ruud | **Holmenkollmedaljen**(1950) | Neste mottaker:Simon Slåttvik |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** Fangeregisteret

 |

Portal: Andre verdenskrig
**Daniel Patrick «Gary» Dineen** (født 24. desember 1943 i Montréal, død 1. april 2006 i Springfield, Massachusetts) var en canadisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1964 i Grenoble og 1968 i Grenoble.

Dineen vant en olympisk bronsemedalje i ishockey under vinter-OL 1968 i Grenoble. Han var med på det canadiske laget som kom på tredjeplass i turneringen bak Sovjetunionen og Tsjekkoslovakia.

Det var åtte lag som deltok, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant serien med tolv poeng foran Tsjekkoslovakia med elleve poeng. Canada vant fem kamper og tapte to og ble nummer tre med ti poeng. Turneringen var også det 35. verdensmesterskapet i ishockey. Dineen var forward og spilte sju kamper og scoret ett mål i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1968 Frankrikes flagg Grenoble - Bronse Bronse i ishockey Canadas flagg Canada

VM-medaljer
-----------

* 1966 Jugoslavias flagg Ljubljana - Bronse Bronse i ishockey Canadas flagg Canada
* 1967 Østerrikes flagg Wien - Bronse Bronse i ishockey Canadas flagg Canada
* 1968 Frankrikes flagg Grenoble - Bronse Bronse i ishockey Canadas flagg Canada

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gary Dineen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Gary Dineen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Gary Dineen – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Gary Dineen – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Gary Dineen – Hockey-Reference.com Rediger på Wikidata

* (en) Gary Dineen – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
**Perú undergrunnsstasjon** er den andre stasjonen på linje A på Buenos Aires’ undergrunnsbane. Den ligger mellom stasjonene Plaza de Mayo og Piedras.

Stasjonen ligger ved et av byens mest pittoreske strøk, *Avenida de Mayo*, hvor den gata krysser *Calle Perú*. Det er en travel stasjon fordi den ligger i Buenos Aires sentrum, og har tilknytning til stasjonen Catedral på linje D og Bolívar på linje E.

Nedgangen til Perú undergrunnsstasjon.
Perú ligger på den delen av linje A som ble åpna først, og gikk fra Plaza de Mayo til Plaza Miserere, og ble åpna 1. desember 1913. Gata som har gitt navn til undergrunnsstasjonen er oppkalt etter landet Peru. Stasjonen ble restaurert i 1980-åra, og har i dag samme stil som tidlig på 1900-tallet, med blant annet reklameplakater fra denne perioden, rekkverk, søyler og andre detaljer. Også nedgangen til stasjonen er bevart i gammal stil.

I 1997 ble Perú undergrunnsstasjon erklært for et nasjonalt historisk monument.

Referanser
----------

1. ↑  Decreto 437/97
**Gleng Fotballklubb** (stiftet 8. oktober 1921) var et norsk idrettslag fra Sarpsborg. Klubben ble grunnlagt av barberer Magnus Jacobsen og rekrutterte blant ungdom i bydelen Gleng i den nordvestre delen av Sarpsborg. I tillegg til fotball hadde klubben skisport og bandy (1934–1958) på programmet. Draktene besto av beige overdel og grønne bukser.

Bandy
-----

Gleng var den første Sarpsborg-klubb som tok bandy på programmet og sammen med Fredrikstad-klubbene St. Croix og FFK stiftet den Østfold Bandykrets den 27. januar 1935.

Fotball
-------

### Tabellen 1948-49

I den første sesongen med 1. divisjon fotball for herrer endte Gleng på en 7.-plass i distrikt I:

| # | Lag | K | S | U | T | Mål | ± | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Selbak | 14 | 11 | 2 | 1 | 34–12 | 22 | **24** |
| 2 | Lisleby | 14 | 10 | 0 | 4 | 37–17 | 20 | **20**  |
| 3 | Kvik Halden | 14 | 6 | 4 | 4 | 22–13 | 9 | **16**  |
| 4 | Rakkestad | 14 | 6 | 4 | 4 | 28–29 | −1 | **16**  |
| 5 | Rapid | 14 | 7 | 1 | 6 | 27–26 | 1 | **15**  |
| 6 | Moss | 14 | 5 | 4 | 5 | 30–22 | 8 | **14**  |
| 7 | Gleng | 14 | 1 | 2 | 11 | 12–41 | −29 |  **4**  |
| 8 | Sprint | 14 | 0 | 3 | 11 | 15–45 | −30 |  **3** |

Kjente spillere
---------------

* Kristian Henriksen, fotball

Referanser
----------

1. ↑  Winther (30. mars 2008). «SarpsborgNotater, Fotballklubben Gleng» (blogg). Besøkt 20. februar 2012.
2. ↑  Bakken, Erling (2000). *Sarpsborg-idretten gjennom 100 år*. Sarpsborg.
Fareskiltet som varsler farthumper
Fartshump av asfalt 
Fartshump av gummi 
Actibump
**Fartshump** er et fysisk tiltak for å få bilister til å senke hastigheten på veier med fartsbegrensninger. Humpen er en forhøyning i veibanen som tvinger bilistene til å redusere hastigheten siden passering i for høy hastighet forårsaker at bilen hopper både ved humpens start og avslutning slik at understellet kan ødelegges. Fartshumper plasseres typisk i veier i boligfelt, ved skoler og ved institusjoner der barn, eldre og andre med funksjonshemminger eller uforutsigbar trafikkadferd ferdes.

Fartshumper er normalt satt i sammenheng med fartsgrenser på 40 eller 30 km/t. sjelden høyere eller lavere. Fotgjengerfelt blir ofte lagt slik at de får en viss beskyttelse av humpene, eller de kan legges oppe på selve fartshumpen.

Det finnes ulike typer fartsdempere. Den mest brukte er en forhøyning av vanlig asfalt eller betong, som går over hele kjørebanens bredde. En annen type er to forhøyninger plassert midt i hver sin kjørebane, såkalte farts- eller bussputer. Disse kan busser og andre kjøretøyer med stor hjulavstand forsere uten humping, mens mindre kjøretøyer må redusere hastigheten siden hjulavstanden er begrenset. Det finnes også fartsdempere som aktiveres dersom bilen har for høy fart.

Referanser
----------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Glenn James Detulleo** (født 8. september 1977 i Timmins, Ontario) er en canadisk ishockeyspiller som spiller forward for Kalamazoo Wings i International Hockey League (IHL). 

Detulleo har tidligere spilt for Lillehammer Ishockeyklubb i perioden 2001-2003, før han spilte for Moskitos Essen og Berlin Capitals i tysk hockey. Før Detulleo kom til Lillehammer hadde han flere sesonger i amerikanske college hockey, der han satte flere scoringsrekorder for sin klubb Iowa State Cyclones. 

Etter tiden i Tyskland satte Detulleo kursen tilbake til USA, og spilte sesongen 2004-2005 i Missouri River Otters i UHL. Sesongen etter byttet han beite til Quad City Mallards, også i UHL, hvor han for alvor fikk vist sitt store talent. På 76 kamper plukket han 70 målpoeng, og imponerte både hjemme- og bortesupportere i UHL. Hans klubb var så fornøyde med han at de ikke nølte med å signere en ny kontrakt med han for sesongen 2006-2007.

Sesongen 2006-2007 startet veldig tungt for Detulleo og hans Quad City Mallards, og klubben bestemte seg for å trade bort Detulleo. Det endte med at Detulleos nye klubb ble Kalamazoo Wings. Der spilte han frem til 1. mars 2007, da han som en del av en større trade havnet i Elmira Jackals. Etter at det ble klart at Elmira Jackals ikke klarte å kvalifisere seg for sluttspillet i UHL, ba Detulleo klubben om å plassere han på deres liste over ubeskyttede spillere. Således kunne Kalamazoo Wings snappe opp Detulleo igjen rett før sluttspillet tok til.

Detulleo er en fysisk liten spiller (170 cm), men bringer likevel mye trøkk med seg på isen. Han er i besittelse av særdeles gode skøyteferdigheter og med bakgrunn fra kunstløp som liten, har han også meget god balanse på isen. Hans viktigste egenskap er nok likevel hans arbeidsmoral og holdning, som er sjelden man ser maken til.

Detulleo er gift med Jennifer Fouts-Detulleo og sammen har de døtrene Ebba Lynn og Berlin Sophia. Utenfor sesongen bor de i Omaha i Nebraska.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Glenn Detulleo – Hockeydb.com Rediger på Wikidata
* Statistikk fra eurohockey.net