Benjamin Franklin er en av de tidlige kjente brukerne av tidsblokkering
**Tidsblokkering** er en produktivitetsteknikk for personlig tidsstyring hvor en periode (vanligvis en dag eller uke) er delt inn i mindre segmenter for spesifikke oppgaver eller gjøremål. Tidsblokkering integrerer funksjonene til en kalender og en gjøremålsliste. Tilhengerne av tidsblokkering mener at det kan bidra til å fjerne distraksjoner og motvirke uproduktiv mangverksarbeid (*multitasking*).

Et eksempel på tidsblokkering kan være at man setter av 10 minutter på starten og slutten av arbeidsdagen til å svare på eposter. Pomodoro-teknikken er en variant av tidsblokkering.

Historie
--------

### 1700-tallet

Opprinnelsen til metoden er ukjent, men Benjamin Franklin er kjent for å være en av de tidlige brukerne av tidsblokkering. Han blokkerte timevis av sin dag til konsentrasjonsarbeid og satte av tid til 2-timers lunsj, samt tildelte tid til soving, andre måltider og rekreasjon.

### 2000-tallet

Etter at smarttelefoner kom på 2000-tallet har tidsblokkering gått over fra p gjøres med penn og papir til å gjøres direkte i digitale kalendere. Disse gjør det mulig for brukerne å dele dele møter og sende møteinvitasjoner, hvilket legger til rette for enklere samarbeid. Dette har redusert behovet for papirkalendere, selv om noen fortsatt foretrekker disse.

Fordeler
--------

Tidsblokkering kan hjelpe brukerne med å være mer realistiske om hva som kan oppnås på en dag og hjelpe dem med å strukturere dagen.

Tidsblokkering av personlig tid som frokost om morgenen, ferie- eller fritid kan bidra til å lindre stress på arbeidsplassen. Tidsblokkering fører ofte også til at man bevisst setter av tid borte fra skrivebordet, hvilket kan redusere sjansen for utbrenthet og øke produktivitgeten når man jobber.

Tidsblokkering kan også skape en kunstig følelse av at noe haster i form av at man forsøker å få hver oppgave gjort på en forhåndsbestemt tid, hvilket kan hjelpe noen brukere å oppnå mer i samme tidsperiode. En studie fant at fagpersoner som benyttet tidsblokkering utførte 53% flere oppgaver enn ellers.

Se også
-------

* Arbeidsnedbrytningsstruktur
* Oppgavebehandling
* Pomodoro-teknikken, et produktivitetsrammeverk hvor man skal fokusere uten distraksjoner i 25 minutter og deretter ta en pause. Intervallene kan sees på som en type tidsblokkering, men Pomodoro-teknikken brukes derimot som et ad hoc-tiltak for uspesifikt arbeid, mens tidsblokkering er en proaktiv planleggingsmetodikk for spesifikke oppgaver.
* Tidsboks, en variant av tidsblokkering som brukes i prosjektledelse

Referanser
----------

1. 1 2  Powers, Tara (2020). «Creating and sticking to a schedule». *Working from Home for Dummies*. Indianapolis: John Wiley & Sons. ISBN 9781119748496.
2. ↑  Reh, F. John. «Why chunking is better than multitasking for improving work efficiency». Besøkt 21. august 2020.
3. 1 2  Johnson, Jan Erik (5. mars 2021). «Syv trinn til en enklere arbeidsdag». *Visma Blogg - om teknologi, regnskap, skatt, lønn, innkjøp, HR*. Besøkt 19. november 2022.
4. ↑  «10 lessons from Benjamin Franklin's daily schedule that will double your productivity». Besøkt 4. august 2020.
5. ↑  «10 lessons from Benjamin Franklin's daily schedule that will double your productivity». Besøkt 4. august 2020.
6. ↑  «A History of Time Blocking – The School for Individual Task Scheduling». Besøkt 4. august 2020.
7. ↑  «Increase Productivity With Time Blocking: A Step-by-Step Guide». Besøkt 4. august 2020.
8. ↑  «Time Blocking». Besøkt 4. august 2020.
9. ↑  Rampton, John. «Time Blocking Tips Top Experts and Scientists Use to Increase Productivity». Besøkt 4. august 2020.
10. ↑  «Quantime | Timeblocking Philosophy». Arkivert fra originalen 14. januar 2021. Besøkt 12. januar 2021.
11. ↑  «Quantime | Timeblocking Philosophy». Arkivert fra originalen 14. januar 2021. Besøkt 12. januar 2021.