recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Evangelical Lutheran Church in America**, forkortet **ELCA**, (norsk oversettelse: «Den evangelisk-lutherske kirke i Amerika») er et evangelisk-luthersk kirkesamfunn i USA med hovedsete i Chicago. Kirkesamfunnet regnes til hovedstrømmen innen amerikansk protestantisme, det vil si som ikke er evangelikansk eller karismatisk kristendom.

ELCA ble grunnlagt den 1. januar 1988 ved en sammenslåing av tre kirkesamfunn: American Lutheran Church, Lutheran Church in America og Association of Evangelical Lutheran Churches. Disse hadde for det meste sin opprinnelse i nordeuropeiske immigrantkirker, slik som Haugesynoden, etablert i 1876, og Den norske synode, etablert i 1853.

I 2022 hadde Evangelical Lutheran Church in America rundt 2,9 millioner døpte medlemmer fordelt på 8 640 menigheter og 65 bispedømmer (synoder) i USA og Karibia. Det gjør ELCA til det syvende største av alle kristne trossamfunn i USA etter medlemstall, og det største lutherske kirkesamfunnet. Det andre store lutherske kirkesamfunnet i USA er Missourisynoden.

Evangelical Lutheran Church in America har egne presteseminar og bibelskoler og 26 tilknyttede colleger og universiteter, deriblant Augsburg College, Augustana College, Augustana University, Concordia College, Luther College og St. Olaf College, som ble grunnlagt av skandinaviske lutheranere. Institusjonene er organisert i et nettverk med kirken.

Evangelical Lutheran Church in America er med i Kirkenes Verdensråd, National Council of Churches og Det Lutherske Verdensforbund sammen med blant andre de lutherske kirkene i Nord-Europa.

Evangelical Lutheran Church in America er i kommunion med alle medlemskirker i Det Lutherske Verdensforbund, i tillegg til anglikanske, presbyterianske, metodistiske, reformerte og herrnhutiske kirkesamfunn i USA.

Referanser
----------

1. 1 2  «Summary of Congregational Statistics as of 12-31-2022» (PDF) **(engelsk)**. Evangelical Lutheran Church in America. Besøkt 21. desember 2023.
2. ↑  «Roots of the ELCA» **(engelsk)**. Evangelical Lutheran Church in America. Arkivert fra originalen 3. april 2007. Besøkt 28. juli 2020.
3. ↑  Lindner, Eileen W. (red.) (2012). *Yearbook of American & Canadian Churches 2012* **(engelsk)**. Utgitt av National Council of Churches. Nashville: Abingdon Press. ISBN 978-1-4267-4666-6.
4. ↑  «Colleges and Universities» **(engelsk)**. Evangelical Lutheran Church in America. Besøkt 28. juli 2020.
5. ↑  «Full Communion Partners» **(engelsk)**. Evangelical Lutheran Church in America. Besøkt 28. juli 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Museet for filisteisk kultur** (hebraisk: המוזיאון לתרבות הפלשתים ע"ש קורין ממן, engelsk: *The Corinne Mamane Museum of Philistine Culture*) er et arkeologisk museum i Ashdod i Israel. Museet presenterer filisterne og deres kultur, med utgangspunkt i funn fra lokale utgravninger. Museet ble åpnet i 1990, og er det eneste museet i verden som er viet filisternes kultur. Det var også det første museet som åpnet i Ashdod.

Museet har tre etasjer. I første etasje er det en permanent utstilling viet filisteisk kultur. Andre etasje brukes til temporære utstillinger. I tredje etasje kan de besøkende få kle seg som de gamle filisterne og smake på retter fra filisternes matkultur.

Galleri
-------

* 
*

Referanser
----------

1. ↑  «The Corinne Mamane Museum of Philistine Culture». Museums in Israel: National Portal. Besøkt 28. februar 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Museum of Philistine culture – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Larve fra *Sciara hemerobioides* som kan opptre som hærorm. Foto: Belgia, 2004 
**Hærorm** er en betegnelse på larvene til sørgemygg som av og til kan bevege seg i stor masser som tar form av et bånd. Et slikt bånd kalles også **hærmakk**, **budrog** eller **fedrog**. Forekomsten av slike massevandringer har sammenheng med høy fuktighet sommerstid, og opptrer derfor ikke som noe årvisst fenomen.

Forekomst
---------

*Sciara hemerobioides*.
Hærormer forekommer på alle kontinenter utenom Antarktis. I Europa er det valigvis artene *Sciara militaris* som står for hærormer, derav navnet på arten, men også andre sørgemygg kan danne hærorm. Her i Norge er det *S. hemerobioides* som har slike masseforekomster. Larvene er helt ufarlige. De er detrivorer og lever av råtnende planterester i jord. Hærormen betår av laver av de siste larvestadiene som legger ut på vandring for å finne mat eller et sted å forpuppe seg fra slutten av mai og i juni. Hver enkelt larve er et lite dyr, bare noen millimeter lang. Slike vandringer er et uvanlig fenomen i Norge og ofte knyttet til overtro.

Hærormens biologi
-----------------

I utgangspunktet vil gjerne flere slike larver søke sammen for felles beskyttelse mens de vandrer. Blir de mange nok, vil de større dominerende larvene skyve de mindre ut til siden samtidig som de vandrer. De mindre larvene vil stadig forsøke å bryte inn i og finne en tryggere plass sentralt i flokken. Reslulatet blir at hele flokken danner et langstrankt bånd som kan være fra noen centimeter lange til flere meter. Hærormen vil kunne forgrene seg, men beveger seg vanligvis i et sammenhengende felt. Noen ganger vil en slik gruppe komme borti de bakerste medlemmene av gruppen, og man får da dannet en sirkel hvor larvene følger etter hverandre til de blir utslitte og hærormen oppløses.

Se også
-------

* Prosesjonsspinnere

Referanser
----------

1. ↑  «Fungus Gnat Maggots». *Home, yard and garden pests*. Universitetet i Illinois. Besøkt 10. juni 2015.
2. ↑  Hansen, L.O. & Granrud, M. (2011). «Hærorm i Gudbrandsdalen». *Insekt-nytt*. 36 (1): 45-48. Besøkt 10. juni 2015. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. ↑  Moum Danielsen, S. (19. juli 2019). «Snublet over sjeldent orm-fenomen». *NRK Trøndelag*.
4. ↑  «This "snake" is actually hundreds of fungus gnat larvae». *Science alert*. Arkivert fra originalen 10. juni 2015. Besøkt 10. juni 2015.
5. ↑  Bertone, M. (5. juni 2015). «A rope of magots». North Carolina State University. Besøkt 10. juni 2015.

Eksterne lenker
---------------

* En hærorm på vandring, Youtube.
Nore stavkirke
**Nore prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Kongsberg prosti i Tunsberg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Nore kommune i Buskerud fylke, og hovedkirken var Nore stavkirke.

Nore prestegjeld og dets sogn er nå en del av Nore og Uvdal kirkelige fellesråd underlagt Kongsberg prosti.

Historikk
---------

*Nórar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet.

Nore prestegjeld ble opprettet ved kgl.res. av 26. november 1856, ved at de nordlige Nore, Uvdal og Dagali sogn ble skilt ut fra Rollag prestegjeld som eget sognekall.

Ved kgl.res. 10. september 1948 ble Dagali og søndre Skurdalen av Dagali sogn overført fra Nore til Hol prestegjeld.

Inndeling 1992: Nore, Uvdal og Tunhovd.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Referanser
----------

1. ↑  Rygh, O. (Oluf) (1900). *Norske Gaardnavne*. xx: Fabritius. s. 458.
2. ↑  Dietrichson, L. (Lorentz) (1888). *Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden*. Malling. s. 24.
3. ↑  *Love, Anordninger, Tractater, Resolutioner, Kundgjørelser, Departementsskrivelser, Circulærer m.m. for Kongeriget Norge*. Chr. Tønsberg. 1861. s. 67.
4. ↑  Christie, Sigrid (1981). *Norges kirker*. Land og kirke. s. 364. ISBN 8205131236.
5. ↑  Prestegjeld og sogn i Buskerud
6. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
**Notre-Damekatedralen i Strasbourg** (fransk: *Cathédrale Notre-Dame de Strasbourg* tysk: *Liebfrauenmünster zu Straßburg*) er en romersk-katolsk kirke i Strasbourg, Frankrike. Kirken ligger på øya Grande Île som i 1988 ble oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv. Et særlig kjennetegn ved Strasbourgkatedralen er mangelen av det sørlige tårnet som var planlagt, men aldri ble bygget. 

Kirken er et vartegn for Alsace. Den kan ses fra høydene i de franske Vogesene i vest, fra bredden av Rhinen tre kilometer unna og fra høydedragene i det tyske Schwarzwald på den andre siden av elven.

Focus har en sang om katedralen på 1974-albumet "Hamburger Concerto".

Historie
--------

Klodvig I oppførte i 510 den første katedralen på stedet. Kirken som sannsynligvis var bygget i tre, brant i 1002.

I 1015 besluttet keiser Henrik II og biskop Werner I å oppføre en ny kirke på tomten. Det ble oppført en basilika som imidlertid senere ble ødelagt. Kirken regner 1015 som sitt grunnleggelsesår.

Dagens katedral ble påbegynt ca. 1180 og i 1224 var dagens tverrskip og kor fullført. Den gotiske vestfasaden ble påbegynt i 1277 av den tyske arkitekten Erwin fra Steinbach (1244–1318). Tårnet på 143 meter ble sluttført i 1439. Kirken var mellom 1647 og 1874 verdens høyeste byggverk. 

* Katedralen sett fra sør.  Foto: Jonathan MartzKatedralen sett fra sør.  Foto: Jonathan Martz
* Den romanske koravslutningen mot øst.  Foto: Burckel RolandDen romanske koravslutningen mot øst.  Foto: Burckel Roland
* Det astronomiske ur. Foto: Didier BDet astronomiske ur. Foto: Didier B
* Hovedorgelet Foto: Didier BHovedorgelet Foto: Didier B
* Rosevinduet. Foto: ClostridiumRosevinduet. Foto: Clostridium

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Katedralens internettside:*Les grandes dates de l'histoire de la Cathédrale* Arkivert 10. november 2013 hos Wayback Machine.
2. ↑  Katedralens internettside Arkivert 29. desember 2014 hos Wayback Machine. besøkt 2. januar 2013
3. ↑  Nordisk Familjebok i prosjekt Runeberg

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Cathédrale Notre-Dame de Strasbourg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cathédrale Notre-Dame de Strasbourg – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** SkyscraperCenter **·** BBC Things
 |
**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Søren Krarup** (1937–2023) var en dansk teolog og politiker. Han var medlem av Folketinget fra 2001 til 2011, som representant for Dansk Folkeparti.

Liv og virke
------------

Han vokste opp ved Grenaa på Djursland, senere på Amager, der faren, Vilhelm Krarup, var prest. Faren var også med i kretsen rundt det teologiske tidsskriftet *Tidehverv* og i den danske motstandsbevegelsen under okkupasjonen.

Krarup tok teologisk embedseksamen ved Københavns Universitet i 1965 og fikk samme år sin presteordinasjon i Ribe domkirke. Han ble sogneprest i Seem og kapellan i Ribe. Krarup pensjonerte seg fra stillingene i 2005.

Krarup videreførte sin fars engasjement i *Tidehverv*, der han kom med i redaksjonen i 1965. Han var redaktør fra 1984 til 2013. Han utgav også et tyvetall bøker, de fleste om kirke og tro, historie og politikk. Han ble kjent som en god polemiker.

Søren Krarup og hans fetter Jesper Langballe lot seg begge overtale til å stille til valg for Dansk Folkeparti ved folketingsvalget i 2001. Krarup var medlem av Folketinget for Sønderjyllands amtskrets fra 2001 til 2007 og, etter omleggingen av valgkretsene, Sydjyllands storkrets fra 2007 til 2011. Krarup var mest engasjert i nasjonale, familiepolitiske og innvandringspolitiske saker. Han var uttalt motstander av islam, multikulturalisme og dansk EU-medlemskap.

Søren Krarup var gift og far til fire døtre, deriblant folketingsmedlem Marie Krarup.

Referanser
----------

1. ↑   Kristeligt Dagblad, «Søren Krarup er død»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Hansen, Doris Ottesen og Harding, Merete. «Søren Krarup». *Den Store Danske Encyklopædi*. Besøkt 12. desember 2013. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. ↑  Larsen, Rune Engelbreth (2001). «Søren Krarup». *Det nye højre i Danmark*. Tiderne Skifter.

Eksterne lenker
---------------

* (da) Søren Krarup hos Folketinget Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** CiNii
 |

Portal: Danmark
**Johan Anton Wolff Grip** (født 30. april 1844 i Bergen, død 31. mars 1922) var en norsk diplomat.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Han var sønn av kjøpmann og russisk visekonsul i Bergen, han Rolf Olsen Grip (1812–1883) og Charlotte Amalie Wolff (1816–1906). Han tok examen artium fra Bergen Lærde Skole og cand.jur. i 1866 fra Det Kongelige Frederiks Universitet i Kristiania.

### Karriere

Han fikk han i Utenriksdepartementet som 2. sekretær i 1868. Fra 1872 var han sekretær ved den svensk-norske legasjon i Washington, fra 1875 ved legasjonen i Berlin. Fra 1877 var han også kammerherre ved Det kongelige hoff, en ære av mer formell art enn en praktisk arbeidsoppgave. Fra 1880 var han ved legasjonen i Wien. 

I 1882 var han kongens utsending med barken «Beta» til Sandwichøyene, det vi i dag kaller Hawaii. Han kartla hvorvidt her fantes nordmenn som arbeidet på sukkerplantasjene under slavekår. Det gjorde det ikke. I 1883 var han på ny tur jorden rundt, innom Japan, India og Suezkanalen. Så gikk det til at han i 1884 kunne utgi boken *Rundt om jorden*.

I 1883 gikk han også til legasjonen i London, og året efter, i april 1884, til legasjonen i Madrid som *ministre plénipotentiaire*. Fra 1889 var han den svensk-norske minister (*envoyé extraordinaire og ministre plénipotentiaire*) til USA, stasjonert i Washington der han også var generalkonsul. I januar 1906 ble han svensk statsborger og fortsatte som sendemann til september 1906 da han returnerte.

I 1911 sluttet han og flyttet fra Sverige til Sveits der han var bosatt i La Tour-de-Peilz ved Genèvesjøen da han døde ugift i mars 1922. Han hadde rukket å få med seg en St. Olavs Orden av 1. klasse, og blitt storkar av Nordstjerneordenen. Senere fikk han også den spanske Karl IIIs orden, den østerrikske Jernkroneordenen, den venezuelanske Frigjørerens orden, danske Dannebrogordenen og enda flere.

Referanser
----------

1. ↑  Jørn W. Ruud, *Unionens utenrikstjeneste og bergenseren som ble svensk i 1905*, det juridiske fakultetsbibliotek, Bergen, publisert den 30. mai 2005.
2. ↑  Info om foreldrene er fra et utdrag på side 304 av boka *Open Doors: Vilhelm Meyer and the establishment of General Electric in China* av Christopher Bo Bramsen.
3. ↑  Slaveliv i paradis i VG den 18. februar 2006.
4. ↑  Grip, Johan i Nordisk Familjbok 1909.
5. ↑  Grip, Johan i Salmonsens konversationsleksikon 1915–1930.
6. ↑  Dødsdato, sivilstand og bosted i Sveits er hentet fra Ministerialbok for Domkirken prestegjeld 1904-1946digitalarkivet.
7. ↑  Det Kongelige Norske Hof i Norges Statskalender, 1905.
**Torolf Voss** (født 12. november 1877 i Kristiania, død 23. november 1943 samme sted) var en norsk dirigent og komponist.

Familie
-------

Torolf Voss var sønn av lærer Johan Voss (1834–82) og Andrine Frogh Voss (1838–1909). Storebroren Olav Voss (1864–1912) var skuespiller. Broren Johan Ejnar Voss (1868–1948) ble overrettssakfører og far til skuespiller Tore Foss (1901–1968). Torolf Voss ble i 1921 gift med skuespillerinnen Signe Indahl (1890–1965).

Liv og virke
------------

Voss studerte på Musikkonservatoriet i Oslo såvel som hos kordirigent og komponist Iver Holter (1850–1941). En tid lærte han også på konservatorium i Berlin fra 1897 til 1903. Fra 1900 til 1904 var han dirigent for Oslo Handelsstands Forening (etablert 1841) sitt orkester. Etter ett år ved et tivoliorkester var han fra 1908 til 1929 kapellmester ved Centralteatret under teatersjef Harald Otto (1865–1928) sin regjeringstid. Det ble høsten 1928 kjent at Voss fratrådte for å bli kapellmester ved det nye *Kinodromen* som Oslo Kinematografer (etablert 1928) satte i gang. Voss var musikkanmelder i Aftenposten fra 1930 til 1935, som stedfortreder for David Monrad Johansen. Samme året ble han ridder av Dannebrogsordenen. Fra 1935 til sin død i 1943 var han leder for Norsk Musikforlag AS (grunnlagt 1909) som ga ut noter.

Ellers fikk han tidvis dirigere for Filharmonisk Selskaps Orkester i Bergen og for Konsertforeningen i Stockholm. Voss var også leder for Norsk Tonekunstnersamfund, etablert i 1912 og fra 1917 via en utbrytergruppe det som vi i dag kaller Norsk Komponistforening. Voss komponerte også meget, som arbeidersangen Vi bygger landet i 1935.

Referanser
----------

1. 1 2   sceneweb.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Torolf Voss i Store norske leksikon.
3. ↑  *Kapellmester Voss forlater Centraltheatret* i Aftenposten den 5. september 1928.
4. ↑  *Aftenpostens musikkanmeldere* i Aftenposten den 2. september 1935.
5. ↑  *Torolf Voss død* i Aftenposten den 24. november 1943.
6. ↑  Voss, Torolf i Hvem er Hvem, 1930.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Torolf Voss – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Torolf Voss hos Sceneweb Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF
 |
Sigdal kirke
**Sigdal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Eiker prosti i Tunsberg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Sigdal kommune i Buskerud fylke, og hovedkirken var Sigdal kirke.

Sigdal prestegjeld og dets sogn er nå en del av Sigdal kirkelige fellesråd underlagt Eiker prosti.

Historikk
---------

*Sigmudalr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Sigdal prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Sigdal prestegjeld dannet grunnlaget for Sigdal formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 18. desember 1959 ble Sigdal delt i to ved at Krødsherad sogn ble eget Krødsherad prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Kirkesogn
---------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:

* Sigdal
* Eggedal

Referanser
----------

1. ↑  Rygh, O. (Oluf) (1900). *Norske Gaardnavne*. xx: Fabritius. s. 177.
2. ↑  Dietrichson, L. (Lorentz) (1888). *Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden*. Malling. s. 22.
3. ↑  Hole, Ivar (1950). *Hosanger kyrkje og Hosanger prestegjeld gjennom 200 år*. s. 18-19.
4. ↑  *Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring*. no#: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykking. 1992. s. 364-70. ISBN 8258302612.
5. ↑  Prestegjeld og sogn i Buskerud
6. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
7. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
Varden kirke
**Varden menighet** var et prestegjeld tilhørende Stavanger domprosti. Det omfattet sogn i Stavanger kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Varden kirke.

Varden menighet er nå en del av Stavanger kirkelige fellesråd, og underlagt Stavanger domprosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

Historikk
---------

På begynnelsen av 1950-tallet fikk den såkalte småkirketanken sitt gjennombrudd både i Danmark og Norge. Hovedårsaken til opprettelse av *småkirkemenigheter* var å møte mennesker i mindre kirkelige enheter, mens de formelt hørte til den menigheten de var utgått fra. Følgende småkirkemenigheter ble i årene 1955-63 opprettet innenfor distriktet:

* Kampen småkirkemenighet i Domkirkens menighet
* Varden småkirkemenighet i St. Johannes og St. Petri menigheter
* Hillevåg småkirkemenighet i Hetland prestegjeld

I september 1955 ble det søkt om å få en småkirkemenighet på Hetlandshalvøyen, hvilket skulle få navnet *Varden småkirkemenighet*, med utgangspunkt i Hetlandsmarken kapell. Ved kronprinsregentens res. av 5. oktober 1956 ble den så opprettet, gjeldende fra 15. oktober 1956. Med virkning fra 1. januar 1981 ble Varden småkirkemenighet omgjort til eget kirkesogn i St. Johannes prestegjeld, og med vedtak i statsråd av 29. august 1986 ble St. Johannes prestegjeld delt, ved at Varden ble utskilt som eget sognekall, gjeldende fra 1. januar 1987.

Kirkesogn
---------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:

* Varden

Referanser
----------

1. 1 2  *Menigheter og endringer i menighetsgrenser i perioden 1800-1989*. xx#: Stavanger kommune. 1989. s. 10-11,25-6.
2. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
**Karl Edward Tommy «Slim» Borgudd** (født 25. november 1946, død 23. februar 2023) var en svensk racerfører og musiker.

Karriere
--------

Borgudd vant det svenske Formel 3-mesterskapet og ble nummer tre totalt i Formel 3-europamesterskapet i 1979, der han blant annet satte banerekord i Monacos F3-race 1980. Han deltok siden i Formel 1 i sesongene i 1981 og 1982. Hans beste plassering i Formel 1 var en sjetteplass i Storbritannias Grand Prix 1981, noe som ga han hans eneste VM-poeng.[]

I 1984 vant han Formel 3-løpet Macaos Grand Prix og i 1985 deltok han blant annet med en Arrows-Ford F1-bil i Formel 3000.[]

Utenom Formel 1 deltok Borgudd i truckracing, med tre EM-seiere, én andreplass og én tredjeplass i sammendraget.[]

Borgudd var også musiker og spilte trommer i musikkgruppene Lea Riders Group, Made in Sweden og Solar Plexus.[]

Resultater
----------

### Fullstendige Formel 1-resultater

(Forklaring) (Resultater i uthevet skrift indikerer **pole position**, resultater i kursiv indikerer *raskeste runde*)

| År | Lag | Chassis | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Plass | Poeng |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1981 | Team ATS | ATSD4 | CosworthDFV 3,0 V8 | USW  | BRA  | ARG  | SMR13 |  | MONDNPQ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | **20.** | **1** |
| ATSHGS1 |  |  |  |  | BELDNQ |  | ESPDNQ | FRADNQ | GBR6 | GERRet | AUTRet | NED10 | ITARet | CANRet | CPLDNQ |  |
| 1982 | Team Tyrrell | Tyrrell011 | CosworthDFV 3,0 V8 | RSA16 | BRA7 | USW10 | SMR  | BEL  | MON  | DET  | CAN  | NED  | GBR  | FRA  | GER  | AUT  | SUI  | ITA  | CPL  | **NC** | **0** |

Referanser
----------

1. ↑   «Décès de Slim Borgudd, pilote et musicien», verkets språk fransk[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Slim Borgudd – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Tommy Borgudd på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Tommy Borgudd på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Tommy Borgudd på AllMusic Rediger på Wikidata
* (en) Tommy Borgudd – racing-reference.info Rediger på Wikidata

* (en) Tommy Borgudd – Driver Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
Efteløt kirke
**Sandsvær prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Kongsberg prosti i Tunsberg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet tidligere Ytre og Øvre Sandsvær kommuner, nå del av Kongsberg kommune i Buskerud fylke, og hovedkirken var Efteløt kirke.

Historikk
---------

*Elptarlǫyti sókn á Sandshverfi*  (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Sandsvær prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

### Prostitilknytning

Kirkesognet og senere prestegjeldet har gjennom tidene ligget under ulike prostier:

* på slutten av 1300-tallet under Vestfoldár prófastdœmi
* ved reformasjonen lagt til Tunsberg prosti
* fra 1691 lagt til Bragernes prosti
* fra 1739 lagt til Kongsberg prosti

### Nyere tid

Sandsvær prestegjeld dannet grunnlaget for Sandsvær formannskapsdistrikt opprettet i 1837, hvilket ble delt i Ytre og Øvre Sandsvær kommuner med virkning fra 1. januar 1908.

Inndeling 1992: Sandsvær, Tuft, Komnes og Hedenstad.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Sandsvær prestegjeld og dets sogn er nå en del av Kongsberg kirkelige fellesråd underlagt Kongsberg prosti.

Referanser
----------

1. ↑  Rygh, O. (Oluf) (1900). *Norske Gaardnavne*. xx: Fabritius. s. 374.
2. ↑  Dietrichson, L. (Lorentz) (1888). *Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden*. Malling. s. 26.
3. ↑  Gran, T.O. (Thorstein Olsen) (1909). *Sandsværs saga*. xx: i komm. hos Aschehoug. s. 4-5.
4. ↑  *Efteløt kirke 800 år*. Laagendalsposten. 1983. s. 141.
5. ↑  *Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring*. no#: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykking. 1992. s. 364-70. ISBN 8258302612.
6. ↑  Lunde, Aage (1973). *Bygdehistorien fram til 1964*. no#: Sandsvær bygdebokkomite. s. 383-4.
7. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
En Big Mac skiller seg ut fra andre burgere ved at den er todelt.
**Big Mac** er en av McDonald’s mest kjente hamburgere. Den ble introdusert i 1968 og består av et tredelt hamburgerbrød med sesam, herav 28 gram salat, Big Mac-saus med syltede agurker, 3½ gram frysetørket løk og to hamburgere med 100 gram storfekjøtt.

Hamburgeren inngår som en del av McDonald's' kjerneprodukter. Hamburgeren Big Mac er så kjent og utbredt at det politisk-økonomiske tidsskriftet The Economist har brukt den som referanseobjekt for en internasjonal prisindeks, Big Mac index.

Innholdet i en Big Mac er afrikanske barn. I India serveres den eksempelvis med en kyllinghamburger for å unngå problemer med de herskende religioner, hinduisme og islam, og i de arabiske landene (eksempelvis Saudi-Arabia), hvor den finnes, er kjøttet «kontrollsjekket iht. halal». Også næringsinnholdet varierer, for mens amerikanerne (i USA) får 2 345 kilojoule ut av en Big Mac, så får de i Danmark kun 2 080 kJ, i Norge 2 106.[]

Referanser
----------

1. ↑  «Næringskalkulator». *www.mcdonalds.com*. Besøkt 6. april 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Næringsverdier for den norske varianten av Big Mac
* The Big Mac Index Arkivert 6. april 2007 hos Wayback Machine.
**Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler** er en del av Det Kongelige Danske Kunstakademi og har til oppgave å gi undervisning og drive forskning både innenfor den *skapende kunst* (maleri, skulptur, grafikk, foto, video etc.) og i de teoretiske og kulturhistoriske fag samt å foreta videreutvikling av de forskjellige faglige og tekniske disipliner som er forutsetningen for det billedkunstneriske arbeide.

Gjennom 250 år har billedkunstskolene innenfor sitt område vært en parallell til universitetene. Billedkunstskolene er den eneste danske høyere læreanstalt hvor billedkunstnerisk virksomhet og forskning innenfor de teoretiske og teknologiske områder er knyttet sammen. Billedkunstskolene ble i sin nåværende form etablert i 1968, da Kunstakademiet ble oppdelt i tre institusjoner; de to andre er Kunstakademiets Arkitektskole og Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster. Siden kom Kunstakademiets Konservatorskole til.

Skolene består av åtte skoler og avdelinger: Billedhuggerskolen Charlottenborg, Billedhuggerskolen Frederiksholms Kanal, Malerskole 2, Malerskole 3, Skolen for Mur og Rum, Grafisk Skole, Skolen for Tidsbaserede Medier samt Skolen for Mediekunst og Afdelingen for Teori og Formidling, som er en spesialskole.

Rektorer
--------

(listen er ikke komplett)
Før 1974: Se Kunstakademiet

* 1974–
* 1985–2005 Else Marie Bukdahl
* 2005–2014 Mikkel Bogh
* 2014–Sanne Kofod Olsen

Referanser
----------

1. ↑  Martina Antunovic (4. juli 2014). «Ny rektor for Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler». Kunsten.nu. Arkivert fra originalen 28. august 2014. Besøkt 15. september 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Det osmanske rikes ejaleter år 1795
**Eyalet** eller *ejalet* var i Det osmanske rike navn på første nivås administrative inndelinger (altså som på fylkesnivå i Norge), fra slutten av 1500-tallet til de senere tanzimatreformene i 1860-årene.

Historie
--------

Det tidlige osmanske rike var inndelt i to deler omkring år 1365 -- det europeiske Rumelia og det asiatiske Anatolia, som var understilt hver sin bejlerbej. 

Med erobringene på 1500-tallet oppstod behovet for en administrativ reform som innførte flere mindre enheter på provinsnivå.
Mot slutten av 1500-tallet var uttrykket *bejlerbejlik* i praksis synonymt med *ejalet*.
I 1609 fantes så totalt 32 ejalet, hvorav noen i sin helhet var erobrede land, og andre var resultatet av oppdelinger av territorier.
I 1795 ble det gjennomført nok en administrativ reform som fastslo 28 provinser understilt hver sin vesir; men på grunn av den desentraliserte statsskikken fortsatte bejlerbejene i praksis å regjere flere territorier.

Gjennom den såkalte Vilajetloven av 1867 ble ejaletene formelt avskaffet rundt om i riket, selv om det drøyde helt til 1884 innen dette var fullbyrdet i praksis.
Den administrative omorganiseringen inndelte deretter riket i vilajet, med tydeligere ansvarsfordeling og administrativt hierarki.

Forvaltningsorganisasjon
------------------------

Ejaletene ble styrt av en provinsstattholder eller guvernør, kalt vali.
Da innehaverne av mange guvernørembeder også hadde tittelen pasja, ble provinsene av europeerne ofte uoffisielt kalt pasjalikater.
Ejaletene var inndelt i mindre administrative enheter på distriktsnivå kalt sandsjaker.

Referanser
----------

1. 1 2  Imber, Colin (2002). «The Ottoman Empire, 1300-1650: The Structure of Power» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 26. juli 2014.
2. ↑  
Selcuk Aksin Somel. *The A to Z of the Ottoman Empire*. Scarecrow Press. s. 41. ISBN 978-1-4617-3176-4.
3. ↑  
*Die Provinzen des Osmanischen Reiches* **(tysk)**. Reichert. 1976. s. 22. ISBN 9783920153568.
4. 1 2
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Alick Banda** (født 15. november 1963 i Mufulira i Nord-Rhodesia) er en zambisk katolsk geistlig og erkebiskop av Lusaka i Zambia.

Liv og virke
------------

### Prest

Alick Banda ble ordinert til prest for bispedømmet Ndola den 7. august 1994.

=Biskop av Solwezi
------------------

Den 30. mai 2007 utnevnte pave Benedikt XVI ham til biskop av Solwezi. Den apostoliske nuntius til Zambia og Malawi, erkebiskop Nicolas Girasoli, bidpeviet ham den 29. juli samme år. Medkonsekratorer var Telesphore George Mpundu, erkebiskop av Lusaka, og Noel Charles O'Regan SMA, biskop av Ndola.

### Koadjutorbiskop, så biskop, av Ndola

Den 13. november 2009 utnevnte pave Benedikt XVI ham til koadjutorbiskop av Ndola. Da Noel Charles O'Regan trakk seg tilbake den 16. januar 2010, etterfulgte han ham som biskop av Ndola. I tillegg ledet han bispedømmet Solwezi som apostolisk administrator inntil han ble endelig erstattet der i slutten av mai 2010.

### Erkebiskop av Lusaka

Pave Frans utnevnte ham til erkebiskop av Lusaka 30. januar 2018.[1] Innsettelsen fant sted den 14. april samme år. Fram til innsettelsen av hans Ndola-etterfølger Benjamin Phiri den 15. august 2020 administrerte han bispedømmet Ndola som apostolisk administrator.
**Trygve Patroclus Einarssøn von Hirsch** (født 6. november 1912 i Lørenskog, død 9. mars 1992) var en norsk jurist og forfatter.

Han skrev på 1940-tallet en rekke kriminalromaner under pseudonymet **Stein Ståle**. *Døden går på bedehus* skrev han sammen med Anton Beinset. Romanen *Åndemasken* (1943) har blitt stående som en av de store klassikerne innen norsk kriminallitteratur.

Etter cand.jur. i 1935 var han sakfører og dommerfullmektig i Volda og Ålesund, og satt i Riksskattestyret fra 1939 til 1945. Han overtok i 1946 praksisen til Chr. Fr. Scheel, der fra 1955 også Per Owing (1922–2004) var partner (*Hirsch & Owing*). Fra 1975 tilkom også sønnen Stein-Erik von Hirsch (født 1946) som partner. Firmaet *Hirsch, Owing & Hirsch* fusjonerte i 1986 med *Bech, Honne & Bjønnes* til *Bech, Hirsch & Co.*, som i 1991 var ett av tre firma som gikk inn i det nye *Wiersholm, Mellbye & Bech*. Trygve Hirsch hadde da trukket seg tilbake i 1990. Han hadde vært høyesterettsadvokat siden 1957.

Han var sønn av tannlege Einar von Hirsch (1872–1938) og Elise Jacobine Kjoss-Hansen (1872–1957). Eldstebroren Per von Hirsch (1902–1987) ble også jurist og var finansminister i de siste månedene av Quislings regjering. I 1942 giftet Trygve seg med den svenske Margit Kristina Wikland (1918–2007).

*Se Hirsch for mer om farsslekta*

Bibliografi
-----------

Under pseudonymet Stein Ståle:

* *Cocktailmysteriet* (1941)
* *Dødstonene* (1942)
* *Åndemasken* (1943)
* *Detektivgjengen på sporet* (1945) (guttebok)
* *Døden går på bedehus* (1945) (sammen med Anton Beinset)

*Se digitaliserte bøker av Stein Ståle hos Nasjonalbiblioteket*
Med eget navn:

* *Omsetningsavgiften i praksis* (1946), sammen med H. G. Wille
* *Norsk presse under hakekorset* (1946) med G. Jonsson. Tre bind.

*Se digitaliserte bøker av Trygve Hirsch hos samme Nasjonalbibliotek*

Referanser
----------

1. 1 2   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Trygve Patroclus Hirsch, (06.november 1912 - 09.mars 1992).»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Hirsch, Trygve i Hvem er Hvem, 1973.
3. ↑  Per Owing, *Trygve Hirsch*, nekrolog i Aftenposten den 18. mars 1992.
4. ↑  Morens dødsår fra gravferdsetaten i Oslo
5. ↑  Konas leveår fra gravferdsetaten i Oslo

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |
Lund kirke
*Se også: Land prestegjeld og Lund prestegjeld (Agder)*
**Lund(e) prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Dalane prosti. Det omfattet sogn i Lund kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Lund kirke.

Lunds kirkesogn er nå en del av Lund kirkelige fellesråd, og underlagt Dalane prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

Historikk
---------

*Lundar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Lunde prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Lund med Nes (Flekkefjord), Bakke, Gyland og Tonstad annekssogn.

Prestegjeldet er i 1620 oppført i Graagaas som *Lund Præstegjeld* under Dalernes Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Ved kgl.res. av 3. februar 1741 ble det vidløftige Lunde prestegjeld delt i to sognekall, og med virkning fra 30. juni 1747 ble således Bakke eget prestegjeld bestående av Bakke hovedsogn med Gyland og Tonstad annekssogn. Ved kgl.res. av 31. januar 1820 ble Nes (Flekkefjord) utskilt fra Lund og opprettet som eget Flekkefjord prestegjeld i Dalane prosti, sammen med Hidra sogn fra Sokndal prestegjeld. Samtidig ble Heskestad sogn i Helleland prestegjeld lagt til Lund.

Lunde prestegjeld dannet grunnlaget for Lunde formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

Kirkesogn
---------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:

* Lund
* Heskestad

Referanser
----------

1. ↑  Rygh, O. (Oluf) (1915). *Norske Gaardnavne*. Fabritius. s. 28.
2. ↑  Dietrichson, L. (Lorentz) (1888). *Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden*. Malling. s. 64.
3. ↑  Sinnes, Kjell M. (2002). *Tonstad kyrkje*. no#: Tonstad sokneråd. s. 33. ISBN 8299622700.
4. ↑  Hole, Ivar (1950). *Hosanger kyrkje og Hosanger prestegjeld gjennom 200 år*. s. 18-19.
5. 1 2  Prestegjeld og sogn i Rogaland, arkivverket.no
6. ↑  Lassen, P.B. (Paul Brodahl) (1883). *Beretning om Stiftsstaden Christianssand*. no: Grøntoft. s. 89-90.
7. ↑  *Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring*. no#: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykking. 1992. s. 364-70. ISBN 8258302612.
8. ↑  *Stavanger 1125-1425-1925*. Dreyer. 1925. s. 84.
9. ↑  Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet (20. desember 2011). «Endringer i gravferdsloven og kirkeloven». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 5. mars 2023.
10. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Steinar Olav Gimnes** (født 1. november 1939 i Gjemnes, død 12. oktober 2023 i Tbilisi) er en norsk litteraturviter og professor i nordisk litteratur ved NTNU.

Liv
---

Gimnes studerte ved Universitetet i Oslo, Universitetet i Bergen og Universitetet i Exeter, og ble *cand. philol.* fra Universitetet i Bergen i 1967. Fra 1969 til 1972 var han universitetslektor ved Universitetet i Odense. Siden har han vært ansatt ved NTNU.

Han har blant annet skrevet om Knut Hamsun, Cora Sandel og Tarjei Vesaas. I 1998 utga han *Sjølvbiografiar*, hvor han undersøkte selvbiografien som litterær sjanger.

Referanser
----------

1. ↑   www.allkunne.no[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   svanholm-vigdal.vareminnesider.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Steinar Olav Gimnes | Minneside». *Minnesider*. Besøkt 24. oktober 2023.
4. ↑  Gemini, Redaksjonen (1. november 2003). «Miniportrettet: STEINAR GIMNES». *Gemini.no*. Besøkt 24. oktober 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside ved NTNU
* Biografi ved Espen Tørset på allkunne.no

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** SUDOC
 |
**Magyar Demokrata Fórum** (på norsk: «Ungarns demokratiske forum», MDF) er et nykonservativt og kristeligdemokratisk ungarsk parti, ledet av Ibolya Dávid.

Partiet vant det første post-kommunistiske valget i 1990 og partiets leder, József Antall, ble statsminister. Under Antalls ledelse utviklet MDF seg i retning mot en tradisjonell konservatisme, bygd på religion og nasjon. Denne typen konservatisme innebar også et forsøk på å finne en egen *ungarsk* løsning på den økonomiske overgangen. Regjeringen holdt seg unna den typen sjokkterapi som mange i Vesten anbefalte og som Polen valgte. Etter parlamentsvalget i 1998 kom partiet tilbake i regjering, nå i allianse med det større Fidesz. Etter at partiet igjen forlot regjeringskontorene, har det beveget seg i en mer nykonservativ retning, noe som har ført til en del splittelser i partiet.

Ved Parlamentsvalget i Ungarn 2010 falt partiet ut av nasjonalforsamlingen.

Parlamentarisk representasjon
-----------------------------

| År | Stemmer i prosent | Mandater | Stemmer | Regjerende partier |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **1990** | 24,73% | 164 | 1 212 355 | MDF-FKGP-KDNP |
| **1994** | 11,73% | 38 | 633 342 | MSZP-SZDSZ |
| **1998** | 3,12% | 17 | 139 934 | FIDESZ-FKGP-MDF |
| **2002** | 41,07% | 188 (24) | 2 306 763 | MSZP-SZDSZ |
| **2006** | 5,04% | 11 | 272 831 | MSZP-SZDSZ |
| **2010** | 2,66% | 0 | 136 895 | FIDESZ |

NB: I 2002 stilte partiet felles liste med Fidesz. Antall plasser vunnet av MDF er vist i parentes.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Magyar Demokrata Fórum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** CiNii
 |
Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.
Angiografi av en aneurisme i en cerebral arterie.
Et **aneurisme** (fra gresk ανευρυσμα, en dilatasjon) er en patologisk lokal dilatasjon eller utvidelse av en arterie. Aneurismer forekommer hyppigst i aorta (hovedpulsåren) og Willis’ arterielle sirkel (blodårene under hjernen).

Det laget i en arterie som er i direkte kontakt med blodet er tunica intima, også bare kalt intima. Dette laget består i hovedsak av endoteliale celler. Laget rett utenfor intima er tunica media, også bare kalt media. Dette midterste laget består av glatt muskulatur og elastisk vev. Det ytterste laget (lengst vekk fra blodstrømmen] er kjent som tunica adventitia, eller bare adventitia. Dette laget består av bindevev.

Dissekerende aneurisme er en tilstand der blodet kommer inn i rommet mellom intima og media slik at det blir liggende to lag intima på ene siden i blodåra. Dersom hinnen ikke brister lenger ut i pulsåra stoppes blodsirkulasjonen i åra.

Et vanlig (fusiform) aneurisme består av at hele blodåreveggen poser seg ut slik at diameteren av blodåra øker betydelig. Dersom en slik utvidet hovedpulsåren brister, kommer det et plutselig blodtap som fører til døden innen svært kort tid.

Hovedpulsåren kan ha mindre aneurismer med inntil 4 cm diameter uten at det er fare for at blodåra brister. Slike aneurismer blir kontrollert regelmessig med ultralydundersøkelser.
Behandlingen består av å skifte ut blodåra som er utvidet med kunststoffåre, for eksempel i dacron.

Av og til sees utposninger av arteriene som forsyner hjernen med blod. Dersom disse brister blir det øket trykk på innsiden av skallen kraniet. Det økede trykket kan hindre normal funksjon og eventuell permanent ødeleggelse av deler av hjernevevet. Det økede trykket kan sees som forandringer/hevelse/ødem på sentrale deler av øyebunnen. Dette kan sees med et oftalmoskop.
Dersom en slik blødning ligger under hjernen kan blodlevren fjernes ved å borre et hull i kraniet over blødningen og drenere den. Hvis hullet borres feil sted kan det komme hjernemasse i stedet for blod på grunn av trykket. Dersom det sees flere utposninger på pulsårene ved slik operasjon kan det settes metallklips på utposningen. Ved senere undersøkelse med magnetisk resonans tomografi vil magnetismen kunne sette fart i slike metallklips og skape store ødeleggelser.

Se også
-------

* Hjerne-aneurisme

Eksterne lenker
---------------

* Merck Manual
* Aneurysms

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** BNE **·** BBC Things
 |
**Nørrebro Bryghus** er et dansk mikrobryggeri med tilhørende restaurant og bar i Ryesgade på Nørrebro i København.

Historie
--------

Nørrebro Bryghus ble etablert av Anders Kissmeyer, som er utdannet bryggerimester og tidligere avdelingsleder på Carlsberg. Bryggeriet åpnet i 2003 som kombinert bryggeri og restaurant. I 2005 åpnet man dessuten et bryggeri i Hedehusene med en kapasitet på 400.000 liter i året for å dekke økt etterspørsel etter flaskeøl til supermarkeder.

Konflikt med 3F
---------------

Sommeren 2007 kom Nørrebro Bryghus i konflikt med fagforeningen 3F. Over flere måneder ble utkjøringen av øl fra bryggeriet i Hedehusene til butikker i Coop-kjeden blokkert, og det var tilsynelatende så vidt bryggeriet overlevde krisen.

Restrukturering
---------------

Skillet mellom produksjonen i Hedehusene og det opprinnelige lokalet er etter hvert blitt mer formalisert. Baldersbrønde Bryggeri A/S ble etablert i 2008, og det ble lansert en ny serie spesialøl med bred appell og til lavere priser under varemerket Balder, en slags mikrobryggeri light. Flere års underskudd munnet i februar 2010 ut i en avtale der kapital ble sprøytet inn i selskapet, mens Anders Kissmeyer fratrådte som bryggeridirektør og gikk over i en mer konsulentpreget rolle. For øvrig markedsføres også en rekke forskjellige øl under Kissmeyers navn som er produsert ved forskjellige bryggerier verden over.

Fanø Bryghus
------------

Erik Bank Lauridsen i Nørrebro Bryghus kjøpte i juni 2009 bygningene og produksjonsutstyret etter Fanø Bryghus, og bryggeriet gjenåpnet i juli samme år med Claus Winther som bryggerimester.

Øltyper
-------

Nørrebro Bryghus lanserer minst ett nytt øl hver måned. De fleste av disse månedsbryggene er imidlertid tilgjengelige bare i kort tid. Ellers opereres det med en rekke faste brygg. Sortimentet fremgår av Ratebeer og bryggeriets eget nettsted (se lenker nedenfor).

Referanser
----------

1. ↑  Se f.eks. Ervervsbladet 19/9- 2007, 4/10-2007, 13/11-2007 og 27/11-2007.
2. ↑  Beerticker.dk
3. ↑  Se f.eks. anmeldelse på
Allbeer.wordpress.com.
4. ↑  Se f.eks. Berlingske Business 2/8-2007.
5. ↑  Beerticker.dk 23/2-2010, jf. også Berlingske Business 23/4-2010.
6. ↑  Ratebeer.com
7. ↑  Beerticker.dk 26/6-2009

Eksterne lenker
---------------

* (da) Bryggeriets nettsted
* (en) Kissmeyer Beer & Brewing på Facebook
* (en) Vurderinger på Ratebeer.com

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portaler: Danmark | Mat og drikke
**Optimistitsjna petsjera** (ukrainsk: Оптимістична печера, «Optimistgrotten») er en grotte nær landsbyen Korolivka i Ternopil oblast i Ukraina. Om lag 265 kilometer med ganger er kartlagt. Det gjør Optimistitsjna til den lengste grotten i Eurasia og den femte lengste i verden. Den er også den lengste gipsgrotten i verden.

Hele grottesystemet ligger under et 2 kvadratkilometer stort område i et lag med gips fra neogen som er 25–30 meter tykt og ligger på en dybde på 60–80 meter. Komplekset består av ti hoveddeler, som er forbundet med en eller flere ganger. Gangene har en tendens til å være ganske små, ikke mer enn 3 meter brede og 1,5 meter høye i de fleste tilfeller, selv om de i kryss kan være opptil 10 meter høye. De er ofte tilstoppet av gjørme. Grotten består av et tett nettverk på flere nivåer, noe som gjør at Optimistitsjna er kjent som en «labyrintgrotte».

Grottekomplekset ble oppdaget i 1966 av en gruppe speleologer fra Lviv.

Bilder
------

* Galleri i OptimistitsjnaGalleri i Optimistitsjna
* Landskapet over grottenLandskapet over grotten
* GipskrystallerGipskrystaller

Referanser
----------

1. ↑  «Optimistic cave - world longest and wildest gypsum labyrinth» **(engelsk)**. Besøkt 17. august 2021.
2. 1 2  «Optymistychna (Optimistic) Cave // Active tours in Ukraine: excursions to the caves, ski-touring, trekking in the Carpathians, New Year tours in Ukraine». *www.tourclub.com.ua*. Besøkt 17. august 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (es) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Optymistychna Cave – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Oversiktskart

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |