**Kvenréttindafélag Íslands** (Islands kvinnesaksforening; KRFÍ) er en islandsk tverrpolitisk kvinnesaksorganisasjon som arbeider for «kvinners rettigheter og likestilling av alle kjønn i samfunnet». Kvenréttindafélag Íslands er Islands største og eldste fortsatt eksisterende kvinnesaksorganisasjon og ble etablert i 1907 med utspring i den progressive og likestillingsorienterte fløyen i Hið íslenska kvenfélag (Den islandske kvinneforeningen), selv etablert i 1894. Foreningen er medlem av International Alliance of Women (IAW) – historisk den viktigste internasjonale organisasjonen som arbeidet for kvinners stemmerett – og hadde fra etableringen tett kontakt med sine nordiske søsterorganisasjoner, særlig Norsk Kvinnesaksforening og Dansk Kvindesamfund. Kvenréttindafélag Íslands er også det islandske hovedmedlemmet av European Women's Lobby. Kvenréttindafélag Íslands har både direktemedlemmer og andre organisasjoner som medlemmer.

Historie
--------

Foreningens grunnlegger Bríet Bjarnhéðinsdóttir
Foreningen ble grunnlagt i 1907 og har arbeidet for kvinners politiske rettigheter, stemmerett og politiske representasjon. Den er Islands største kvinnesaksorganisasjon og tilhører historisk den «borgerlig-liberale» kvinnesaksbevegelsen, som oppstod som den progressive og liberale fløyen innen den større borgerlige kvinnebevegelsen og som var kjennetegnet av sitt fokus på politisk og juridisk likestilling. Idag er foreningen bredt politisk representativ og arbeider med alle spørsmål som berører jenter og kvinner i all sin mangfoldighet, og foreningen har både direktemedlemmer og flere medlemsorganisasjoner. Den har vært medlem av International Alliance of Women (IAW) siden 1907 og ble medlem av European Women's Lobby som islandsk hovedmedlem i 2019.

Foreningens grunnlegger Bríet Bjarnhéðinsdóttir deltok i etableringen av den islandske kvinneforeningen Hið íslenska kvenfélag i 1894. Bríet gikk inn for kvinners stemmerett, et tema som kvinneforeningen vegret seg for å arbeide for, og hun etablerte tidlig på 1900-tallet kontakt med ledere i kvinnesaksbevegelsen i Norge, Danmark og USA, og med Den internasjonale kvinnestemmerettsalliansen. I 1907 etablerte hun Kvenréttindafélag Íslands og ledet foreningen i nesten 20 år. Fra etableringen var hovedsakene kampen for kvinners politiske rettigheter – særlig stemmerett – og likestilling i arbeidslivet. Kvenréttindafélag Íslands hadde en mer progressiv profil enn den islandske kvinneforeningen som ble grunnlagt i 1894, men som vegret seg for å arbeide for stemmerett. Bríet Bjarnhéðinsdóttir oppfordret kvinneforeningen til å også arbeide for stemmerett, og da forslaget ikke fikk tilslutning, etablerte hun i stedet Kvenréttindafélag Íslands. Allerede året etter grunnleggelsen lyktes Kvenréttindafélag Íslands i å få innvalgt fire kvinner i bystyret i Reykjavík: Bríet Bjarnhéðinsdóttir, Katrín Magnússon, Guðrún Björnsdóttir og Þórunn Jónassen. I 1911 innførte Island i stor grad formell likestilling av kjønnene i utdanning, og i 1920 lik stemmerett ved valg til Alltinget. Fra etableringen samarbeidet Kvenréttindafélag Íslands med sine nordiske søsterorganisasjoner, særlig Norsk Kvinnesaksforening og Dansk Kvindesamfund, og har gjennom alle år vært en av disse organisasjonenes nærmeste internasjonale samarbeidspartnere.

Kvenréttindafélag Íslands står idag for en interseksjonell feminisme og arbeider for «kvinners rettigheter og likestilling av alle kjønn i samfunnet». Under kvinnekommisjonsmøtet i FN (CSW) i 2021 arrangerte foreningen sammen med moderorganisasjonen IAW et forum om hvordan kvinnebevegelsen kan «styrke feministisk og skeiv solidaritet» i et klima der «transfiendtlige stemmer truer feministisk solidaritet». Kvenréttindafélag Íslands har uttalt at foreningen arbeider «for *alle* kvinner – feminisme uten transkvinner er ikke feminisme (...) vi har en stor jobb foran oss for å skape en inkluderende, levende og mangfoldig feministisk bevegelse i Europa». Ståstedet reflekterer en bred konsensus ikke bare i International Alliance of Women, men i hele den etablerte kvinnesaksbevegelsen og alle store feministiske organisasjoner. Foreningen har også utgitt en rapport om likestilling av ikke-binære på Island.

Organisasjon
------------

Leder er Tatjana Latinovic.

Kvenréttindafélag Íslands har både direktemedlemmer og tilsluttede medlemsorganisasjoner. Medlemsorganisasjonene er

* Druslubækur og doðrantar
* Femínísk fjármál
* Fjöruverðlaunin
* Rótin
* Samtök um kvennaathvarfið
* Trans Ísland
* W.O.M.E.N. á Íslandi

Referanser
----------

1. 1 2  «Mission Statement». Kvenréttindafélag Íslands.
2. ↑  Adams, Jad (2014). *Women and the Vote: A World History*. Oxford University Press. s. 176ff. ISBN 978-0-19-870684-7.
3. ↑  «EWL welcomes new full member from Iceland during Board Meeting in Vilnius». Besøkt 24. januar 2024.
4. ↑  «Transfeminism and the Women's Movement». Kvenréttindafélag Íslands. 15. mars 2021. Besøkt 1. januar 2022.
5. ↑  «IWRA works for the rights of all women». Kvenréttindafélag Íslands. Besøkt 28. november 2021.
6. ↑  «Statement of Women’s Rights and Gender Justice Organizations in Support of Full and Equal Access to Participation in Athletics for Transgender People» (PDF). American Association of University Women på vegne av 16 kvinnesaksorganisasjoner. Arkivert fra originalen (PDF) 4. februar 2024. Besøkt 13. mars 2024.
7. ↑  «National Consensus Statement of Anti-Sexual Assault and Domestic Violence Organizations in Support of Full and Equal Access for the Transgender Community». National Task Force to End Sexual and Domestic Violence, på vegne av 330 kvinneorganisasjoner. Arkivert fra originalen 13. mars 2024. Besøkt 15. mars 2024.
8. ↑  «Being non-binary in Iceland: How is gender equality for non-binary people?». Kvenréttindafélag Íslands. Besøkt 8. november 2022.
9. ↑  «Board and Staff». Kvenréttindafélag Íslands.
10. ↑  «Member Organizations». Kvenréttindafélag Íslands.

| * v
* d
* r
Liberal feminisme (Den liberale/«borgerlige» kvinnesaksbevegelsen) |
| --- |
| Saker | 
* Likestilling
* Stemmerett
* Utdanning
* Rett til arbeid
* Vold mot kvinner
* Kjønnsdiskriminering
* Likelønn
* Glasstaket
* Kvinner og utvikling
* Feministisk utenrikspolitikk
* LHBT+-rettigheter

 |
| Varianter | 
* Liberal statsfeminisme
* Likhetsfeminisme
* Sosial feminisme
* Forskjellsfeminisme

 |
| Grupper | 

|  |  |
| --- | --- |
| Nå | 
* Deutscher Staatsbürgerinnen-Verband (1865)
* Dansk Kvindesamfund (1871)
* American Association of University Women (1881)
* Norsk Kvinnesaksforening (1884)
* Fredrika Bremer-förbundet (1884)
* International Council of Women (1888)
* Kvinnosaksförbundet Unionen (1892)
* Norske Kvinners Sanitetsforening (1896)
* International Alliance of Women (1904)
* Kvenréttindafélag Íslands (1907)
* Venstrekvinnelaget (1911)
* League of Women Voters (1920)
* All India Women's Conference (1927)
* Nihon Fujin Yūkensha Dōmei (1946)
* Deutscher Frauenring (1949)
* All Pakistan Women’s Association (1949)
* Deutscher Frauenrat (1951)
* Fawcett Society (1953)
* National Organization for Women (1966)
* National Women’s Political Caucus (1971)
* National Women’s Law Center (1972)

 |
| Før | 
* Kvinnesaksmøtet på Seneca Falls (1848)
* National Women's Rights Convention (1850)
* National Society for Women's Suffrage (1867)
* London National Society for Women's Suffrage (1867)
* National Woman Suffrage Association (1869)
* American Woman Suffrage Association (1869)
* Diskusjonsforeningen Skuld (1883)
* Kvindestemmeretsforeningen (1885)
* National American Woman Suffrage Association (1890)
* Bund Deutscher Frauenvereine (1894)
* National Union of Women’s Suffrage Societies (1897)
* Landskvindestemmeretsforeningen (1898)
* Norske Kvinners Nasjonalråd (1904)
* Norske Kvinnelige Akademikeres Landsforbund (1920)

 |

 |
| Personer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Norge | 
* Gina Krog
* Cecilie Thoresen
* Hagbart Berner
* Ragna Nielsen
* Randi Blehr
* Fredrikke Marie Qvam
* Louise Keilhau
* Dagny Bang
* Margarete Bonnevie
* Dakky Kiær
* Marit Aarum
* Eva Kolstad

 |
| Andre | 
* Mary Wollstonecraft
* Judith Sargent Murray
* John Stuart Mill
* Harriet Taylor Mill
* Susan B. Anthony
* Elizabeth Cady Stanton
* Millicent Fawcett
* Carrie Chapman Catt
* Margery Corbett Ashby
* Hanna Rydh
* Ra’ana Liaquat Ali Khan
* Betty Friedan
* Hillary Clinton

 |

 |
| Media | 
* *Et forsvar for kvinnens rettigheter* (1792)
* *The Subjection of Women* (1869)
* *Nylænde* (1887–1927)
* *Kvinnesaksnytt* (1950–2016)

 |
| Symboler | Solsikken |