**DS «Nova»** (kallesignal LFGP / LCUK) var et kombinert laste- og passasjerskip som ble overlevert Det Bergenske Dampskibsselskab (BDS) i 1925. Skipet var byggnummer 32 ved det franske verftet *Ateliers et Chantiers de la Seine Maritime* i Le Trait, og kjøpesummen var 853 712 kroner. Etter overleveringen ble skipet satt inn på ruten Bergen – Færøyene – Island. Vinteren 1939/1940 gikk hun som avløserskip i hurtigruten. DS «Nova» kom seg uskadet over til Storbritannia etter den tyske invasjonen i Norge 1940. Hun var en del av Nortraships flåte inntil freden i 1945. Etter krigen gikk skipet i rute mellom Bergen og Rotterdam i Nederland. I desember 1949 grunnstøtte DS «Nova» på Jæren og ble kondemnert. I 1950 ble vraket hugget opp.

Det Bergenske Dampskibsselskab hadde som tradisjon å navngi skipene sine etter fenomener og objekter på nattehimmelen. Nova (ny) er betegnelsen på lyssvake stjerner som plutselig mangedobler sin lysstyrke og blir synlige.

Historie
--------

Etter overleveringen i juli 1925 og fram til høsten 1939 gikk hun i rute fra Bergen til Færøyene og Island. I 1933 fikk skipet montert ekkolodd, og i 1937 ble lasterom 1 isolert for frakt av hvalkjøtt. I 1938 ble 3.-plass (3.klasse) ominnredet, og skipet fikk ny radio. Vinteren 1939/1940 gikk DS «Nova» som avløserskip i hurtigruten. Like etter det tyske angrepet på Norge 9. april 1940, lyktes det DS «Nova» å unnslippe til Storbritannia. Her ble hun først lagt i reserve for å tjene til en eventuell evakuering av regjeringen ved en tysk invasjon av England, før hun 30. juli 1940 ble sendt til Canada med norske flyvere. I ettertid ble hun en del av den frie handelsflåten som ble disponert av Nortraship. Etter den tyske kapitulasjonen i 1945 ble skipet tilbakeført til rederiet, og satt inn på ruten Bergen – Rotterdam. 19. desember 1949 var skipet underveis fra Antwerpen til Bergen med 38 passasjerer og stykkgods. På Jæren mellom Vig og Obrestad grunnstøtte hun og ble stående på skjæret 2 nautiske mil nord av Obrestad fyr. Skipet ble erklært totalvrak, og i april 1950 kjøpte Stavanger Skipsopphugning vraket og hugget det opp på stedet.

Skipet
------

DS «Nova»s tonnasje var ved levering 1 382 bruttoregistertonn, 810 nettoregistertonn, og lasteevnen var 1 459 dødvekttonn. Lasterommenes volum var på totalt 1 750 m³ hvorav 358 m³ var isolert. Lasting og lossing foregikk ved hjelp av en kran forut og en kran akter. Hovedmaskinen var en kullfyrt trippel ekspansjon dampmaskin bygd av *Ateliers et Chantiers de la Seine Maritime*. Oppgitt ytelse var 900 ihk (indikerte hestekrefter), og 189 nhk (nominelle hestekrefter), noe som ga en toppfart på 10,5 knop. I 1947 ble kjelen ombygd til oljefyring. DS «Nova» var et toklasse-skip med 22 køyeplasser på 1.-plass, og 34 køyeplasser på 3.-plass.

Se også
-------

* Liste over hurtigruteskip

Referanser
----------

1. ↑  «Skanna materiale: RA, Statsministerens kontor, A/Aa/L0001: Referat fra regjeringskonferanser, 1940-1941, s. 60-61 - Skanna arkiver - Arkivverket». *media.digitalarkivet.no*. Besøkt 23. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Hurtigrutene.info – Omfattende uoffisiell side om hurtigrutene Besøkt 14. november 2008
* Mike Bents hurtigruteside – DS Nova (engelsk)[*død lenke*] Besøkt 14. november 2008
* «DS Nova». Lillesand sjømannsforening. Besøkt 26. januar 2019.

| * v
* d
* r
Alle kystruteskip |
| --- |
| *Skip med navn som har vært brukt flere ganger, har byggeår i parentes* |
| 1893–1945 | 
* DS «Vesteraalen» (1891)
* DS «Sirius»
* DS «Olaf Kyrre»
* DS «Erling Jarl» (1895)
* DS «Jupiter» (1856)
* DS «Sigurd Jarl» (1894)
* DS «Orion»
* DS «Kong Halfdan»
* DS «Capella»
* DS «Astræa»
* DS «Haakon Adalstein»
* DS «Lyra» (1905)
* DS «Haakon Jarl» (1879)
* DS «Richard With» (1909)
* DS «Midnatsol» (1910)
* DS «Hera»
* DS «Polarlys» (1912)
* DS «Finmarken» (1912)
* DS «Kong Haakon»
* DS «Kong Harald» (1890)
* DS «Neptun»
* DS «Haakon VII»
* DS «Dronning Maud»
* DS «Sanct Svithun» (1927)
* DS «Mira»
* DS «Irma»
* DS «Prinsesse Ragnhild»
* DS «Lofoten» (1932)
* DS «Nordnorge» (1924)
* DS «Prins Olav»
* DS «Nordstjernen» (1937)
* DS «Ariadne»
* MS «Hadsel»
* MS «Ragnvald Jarl» (1930)
* DS «Sigurd Jarl» (1942)
* DS «Christiania»
* DS «Skjerstad»

 |
| 1945–2021 | 
* MS «Erling Jarl» (1949)
* MS «Midnatsol» (1949)
* MS «Vesterålen» (1950)
* MS «Sanct Svithun» (1950)
* MS «Nordlys» (1951)
* MS «Håkon Jarl» (1952)
* MS «Polarlys» (1952)
* MS «Barøy» (1952)
* MS «Nordstjernen» (1956)
* MS «Finnmarken» (1956)
* MS «Ragnvald Jarl» (1956)
* MS «Harald Jarl» (1960)
* MS «Lofoten» (1964)
* MS «Kong Olav»
* MS «Nordnorge» (1964)
* MS «Midnatsol» (1982)
* MS «Narvik»
* MS «Vesterålen» (1983)
* MS «Kong Harald» (1993)
* MS «Richard With» (1993)
* MS «Nordlys»
* MS «Nordkapp»
* MS «Polarlys» (1996)
* MS «Nordnorge» (1997)
* MS «Finnmarken» (2002)
* MS «Trollfjord»
* MS «Midnatsol» (2003)
* MS «Spitsbergen»
* MS «Havila Capella»
* MS «Havila Castor»
* MS «Havila Polaris»
* MS «Havila Pollux»

 |
| Reserve-og avløserskip | 
* DS «Lofoten» (1884)
* DS «Røst»
* DS «Andenæs»
* DS «Olaf Trygvesøn»
* DS «Tordenskjold»
* DS «Mosken»
* DS «Kong Gudrød»
* DS «Mercur»
* DS «Barøy» (1929)
* DS «Nova»
* DS «Ryfylke»
* DS «Nordnorge» (1883)
* DS «Lyra» (1912)
* DS «Lyngen»
* DS «Dronningen»
* DS «Saltdal»
* MS «Ottar Jarl»
* DS «Oslo»
* MS «Sørøy»
* MS «Alta»
* MS «Kronprinsesse Märtha»
* MS «Salten»
* DS «Jupiter» (1916)
* MS «Meteor»
* MS «Ingøy»

 |

Portal: Andre verdenskrig