Portal: Språk

**Tersamisk** (tersamisk: *saam'ekiill*, са̄мекӣлл; kildinsamisk: *Taarr'j saam' kiill* Та̄ррьй са̄мь кӣлл; russisk: *jokan'gsko-saamskij jazyk* йоканьгско-саамский og *tersko-saamskij jazyk* терско-саамский язык) er et utdødd østsamisk språk som ble snakket av tersamer. Språket ble tradisjonelt snakket i syv landsbyer i Murmansk oblast på den nordøstlige delen av Kolahalvøya i Russland. Tersamisk grenset til det østsamiske språket kildinsamisk i vest.

I 2010 var det bare to talende igjen, og i 2020 ble språket regnet som utdødd. Språket manglet en standardisert ortografi, og det mangler lærebøker for tersamisk.

Historie
--------

Sjøfareren og handelsmannen Ottar fra Hålogaland besøkte Alfred den store av England (849–899). Han fortalte kongen om forholdene i Hålogaland (Nord-Norge) og om sin sjøferd til Kvitsjøen mellom 870 og 890. Fortellingen ble nedskrevet på gammelengelsk.

Fortellingen begynner slik: *Ohthere sæde his hlaforde, ælfrede cyninge, þæt he ealra norðmonna norþmest bude*, «Ottar fortalte herren sin, Alfred konge, at han bodde lengst mot nord av alle nordmenn.» Ottar fortalte videre at landet strakk seg mye lenger nordover enn til der han bodde. Det bodde ingen der, bortsett fra noen samer, som veidet om vinteren og fisket i sjøen om sommeren.

En gang seilte han nordover langs kysten, helt til Kvitsjøen. Der møtte han *terfinnas* (tersamer) og *beormas* (bjarmer). De sistnevnte var beslektet med karelerne på vestsiden av Kvitsjøen, mens tersamene bodde lengst øst på Kolahalvøya. Ottar uttalte om språket: *Þa finnas, him þuhte, 7 þa beormas spræcon neah an geþeode.* «Han syntes samene og bjarmene snakket nesten samme språket» (begge var finsk-ugriske språk).

I 1557 ble det nedtegnet en liste på 95 tersamiske ord av den engelske sjøkapteinen Stephen Borroughs. Han forliste ved kysten av Kolahalvøya og bodde to måneder blant tersamene. Ordlisten ble utgitt posthumt av den engelske geografen Richard Hakluyt (1552/1553–1616) i 1619.

Språket ble på slutten av 1800-tallet snakket i syv landsbyer (*selo*) med rundt 450 innbyggere. Landsbyene ligger i Murmansk oblast på den nordøstlige delen av Kolahalvøya i Russland. Landsbyene var (1) Yokanga langs elven Jukanga, (2) Lumbovka langs elven Lumbovka i Lovozerskij rajon, (3) Ponoj langs elven Ponoj, (4) Sosnovka i Lovozerskij rajon, (5) Kuroptevskij, (6) Chalmnij-Varre og (7) Kamensij.

På tersamisk heter disse landsbyene (1) *Jofkjogk* Ёфкёгк, (2) *Lɨmbes* Лымбэс, (3) *Pɨenne* Пыэннэ (4) *Sosnɨeffke* Сосныэффкэ, (5) *Kɨedt'emjavv're* Кыэдтемяввьрэ, (6) *Tšaĺmni̮-Varrə* og (7) *Kiintuš* Кӣнтуш.

Den raske nedgangen til antall talende ble forårsaket av kollektiviseringen i Sovjet-Unionen, da bruken av språket ble forbudt i skoler og hjem. Tersamene levde tradisjonelt av fiske, jakt og reindrift, men tvangsflytting fra 1930- til 1970-årene hadde negative følger for tradisjonelt levevis og tersamene som etnisk gruppe. I dag er tersamene spredt over hele Kolahalvøya og i St. Petersburg-området.

I 1930-årene ble *Yokanga*, den største Tersamiske landsbyen, erklært som «perspektivløs» (uegnet til planøkonomi); dens innbyggere ble tvangsflyttet til militærbasen for Nordflåten i Ostrovnoj (da omtalt som *Gremikha*).

Etter den russiske revolusjon i 1917 begynte et systematisk vitenskapelig studium av samiske språk i Sovjetunionen, og i 1926 tok Instituttet for de nordlige folkene til å arbeide med rettskrivingsspørsmål. I 1933 ble det gitt ut en ABC-bok i latinsk skrift med tekster på et felles kolasamisk skriftspråk som bygde på kildinsamisk, skoltesamisk og tersamisk. Skriftspråket fungerte dårlig i undervisningen, og i 1934 ble det laget nye bøker på kildinsamisk. I 1937 gikk man over til det kyrilliske alfabetet.

I 1995 ble språket fortsatt snakket ifølge språk-katalogen *Ethnologue*. I 2004 var det bare 10 talende igjen i *Lumbovka* og *Sosnovka*; resten av Tersamene hadde skiftet språk til russisk. I 2008 ble språket ifølge avisen *The Guardian* fortsatt snakket av 10 eldre personer.

Ifølge avisen Pravda var antallet talende i 2010 redusert til to, blant rundt 100 etniske tersamer i området. I 2020 ble språket regnet som utdødd.

Dokumentasjon
-------------

Kart over reisene til Ottar fra Hålogaland, først nordover til Nordishavet, deretter sørover til London.  Tegnet av Finn Bjørklid (opplastet 2. august 2006)
Skulptur av en rein i nærheten av den lukkede byen Ostrovnoj (*Yokanga*). Skulpturen symboliserer tradisjonell Tersamisk reindrift.  Foto: Глухов Михаил (9.-16. september 2008)
Det mangler lærebøker for Tersamisk, og språket mangler en standardisert ortografi. Språket er ufullstendig studert og dokumentert, selv om det finnes teksteksempler, lydopptak og ordbøker for lingvistiske studier.

Fonologi
--------

### Konsonanter

|  | Labialer | Alveolarer | Postalveolarer | Palataler | Velarer | Glottaler |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plosiver | p b | t d |  |  | k ɡ |  |
| Affrikater |  | t͡s d͡z | t͡ʃ d͡ʒ |  |  |  |
| Frikativer | f v | s z | ʃ ʒ |  | x | h |
| Nasaler | m | n̥ n |  |  | ŋ |  |
| Approksimanter(Lateraler) |  |  |  | j |  |  |
|  | l̥ l |  |  |  |  |
| Vibranter |  | r̥ r |  |  |  |  |

* Alle konsonanter med unntak av /j/ kan være palatalisert [ʲ].
* Konsonantene /t, d/ kan også lyde som halv-palataliserte.

### Vokaler

|  | Fremre | Midtre | Bakre |
| --- | --- | --- | --- |
| kort | lang | kort | lang | kort | lang |
| Trang | i | iː | ɨ | ɨː | u | uː |
| Midtre | ɛ |  | o |
| Åpen |  | a | aː | ɔ |

* Etter palataliserte konsonanter, er /ɛ/ realisert som [e].

### Skriftsystem

I 1933 ble det tatt i bruk et skriftsystem for Tersamisk som benyttet det latinske alfabet og var basert på skoltesamisk. Etter andre verdenskrig ble dette erstattet av et system som benyttet det kyrilliske alfabet og var basert på kildinsamisk. Dette systemet ble brukt av den samiske poeten Oktyabrina Voronova (1934–1990).

#### Latinsk

Nedenfor vises det latinske Tersamiske afabetet.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а [a] | А̄ а̄ [a:] | Å å [ɒ] | B b [b] | C c [t͡s] | Č č [t͡ʃ] |
| D d [d] | Е е [e] | Е̄ е̄ [e:] | F f [f] | G g [g] | H h [χʰ] |
| I i [i] | ĩ ɪ̃ [i:] | ɫ ɫ [ɫ] | J j [j] | K k [k] | L l [l] |
| M m [m] | N n [n] | ŋ ŋ [l̥] | O o [o] | Ō ō [o:] | Н н [n] |
| Ӊ ӊ [n̥] | Ӈ ӈ [ŋ] | О о [o] | О̄ о̄ [o:] | P p [p] | S s [s] |
| Š š [ʃ] | T t [t] | U u [u] | Ū ū [u:] | V v [v] | Z z [z] |
| Ž ž [ʒ] | ʒ ʒ [d͡z] | ʓ ʓ [d͡ʒ] | ˀ [ʲ] |
|

#### Kyrillisk

Nedenfor vises det kyrilliske Tersamiske afabetet.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а [a] | А̄ а̄ [a:] | Ӓ ӓ [a] | Б б [b] | В в [v] | Г г [g] |
| Д д [d] | Е е [e][je] | Е̄ е̄ [e:] [je:] | Ё ё [o] [jo] | Ё̄ ё̄ [o:] [jo:] | Ж ж [ʒ] |
| З з [z] | һ Һ [ʰ] ~[h] | И и [i] [ji] | Ӣ ӣ [i:] [ji:] | Й й [j] | Ҋ ҋ [j̊] |
| К к [k] | Л л [l] | Ӆ ӆ [l̥] | М м [m] | Ӎ ӎ [m̥] | Н н [n] |
| Ӊ ӊ [n̥] | Ӈ ӈ [ŋ] | О о [o] | О̄ о̄ [o:] | П п [p] | Р р [r] |
| Ҏ ҏ [r̥] | С с [s] | Т т [t] | У у [u] | Ӯ ӯ [u:] | Ф ф [f] |
| Х х [x] | Ц ц [ts] | Ч ч [tʃ] | Ш ш [ʃ] | Ъ ъ | Ы ы [ɨ] |
| Ы̄ ы̄ [ɨ:] | Ь ь | Ҍ ҍ | Э э [e] | Э̄ э̄ [e:] | Ӭ ӭ [e] |
| Ю ю [u] [ju] | Ю̄ ю̄ [u:] [ju:] | Я я [a] [ja] | Я̄ я̄ [a:] [ja:] |

Grammatikk
----------

### Kasus

Tersamisk farget grønn, med de 7 samelandsbyene (T-1) Yokanga, (T-2) Lumbovka, (T-3) Ponoj, (T-4) Sosnovka, (T-5) Kuroptevskij, (T-6) Chalmnij-Varre og (T-7) Kamensij.  Tegning: Любослов Езыкин (7. juli 2015)
Zoya Gerasimova (til venstre), en av de siste talende av Tersamisk, intervjues av den kildinsamiske språkaktivisten Nina Afanasyeva (f. 1939).  Foto: Michael Rießler (22. juli 2006)
Tersamisk har 8 kasus, mot 7 i akkalasamisk, 9 i kildinsamisk, 9 i Enaresamisk og 9 i skoltesamisk. De åtte kasusene er: Nominativ, genitiv, akkusativ, essiv, inessiv-lativ, dativ-illativ, abessiv og komitativ.

| Kasus | entall | flertall |
| --- | --- | --- |
| Nominativ | - | endring i ordets hoveddel |
| Genitiv | endring i ordets hoveddel | endring i ordets hoveddel |
| Akkusativ | endring i ordets hoveddel | t |
| Essiv | n | n |
| Inessiv | s't | n |
| Dativ | a, i | t |
| Abessiv | ta | ta |
| Komitativ | n | k'em, g'em |

Ordet *ku* («hvem som») har følgende kasus:

| Kasus | Entall | Flertall |
| --- | --- | --- |
| Nominativ | ku | kogg |
| Genitiv | konn | kojt |
| Akkusativ | konn | kojt |
| Essiv | kon'n'in | kojn |
| Inessiv | kon'n'es't | kojn |
| Dativ | kon'n'i | kojt |
| Abessiv | konta | kojta |
| Kominativ | kon'in | kojgujm |

Følgende er eksempler på genitiv:

abre' paл = regnsky

pɛci̮ pal'čemi̮š = slakt av reinsdyr

taja oлmi̮j = Tysk innbygger

tara parnɛ = Russiske gutter

Følgende er eksempler på flertallsendinger for ord i nominativ:

| Ord | Mening | Flertall | Mening |
| --- | --- | --- | --- |
| mi̮rr | skog | mi̮r | skogene |
| k'iлл | språk | k'iл | språkene |
| šiɛn'n' | sump | šiɛn' | sumpene |
| tast | stjerne | taast | stjernene |

Vokabular
---------

Nedenfor er det noen tersamiske ord sammenlignet med de samme ordene på kildinsamisk, nordsamisk og norsk:

| Tersamisk | Kildinsamisk | Nordsamisk | Norsk |
| --- | --- | --- | --- |
| vɨejjve (выэййвэ) | vuejjv (вуэййв) | oaivi | hode |
| nɨkčɨm (ныкчым) | ňuxč'em' (нюхчемь) | njuovčča | tunge |
| kidt (кидт) | kiidt (кӣдт) | giehta | hånd |
| lonn't (лоннҍт) | lånn't (лоаннҍт) | loddi | fugl |
| čadc'e (чадце) | čaadz' (ча̄дзь) | čáhci | vann |
| kiedd'ke (ке̄ддҍкэ) | kiedd'k (ке̄ддҍк) | geađgi | stein |
| abb're (аббьрэ) | aabb'r (а̄ббьр) | arvi | regn |
| toll (толл) | tooll (то̄лл) | dolla | ild |
| čahpɨs' (чаһпысь) | čåhpe (чоаһпэ) | čáhppat, čáhppes | svart |
| vilgis' (вилгись) | viillke (вӣллкэ) | ielgat, vilges | hvit |
| jɨjj (йыйй) | ɨjj (ыйй) | idja | natt |
| pejvv'e (пэйвве) | piejjv (пе̄ййв) | beaivi | dag, sol |

Referanser
----------

1. ↑  «ScriptSource - Russian Federation». Besøkt 21. august 2023.
2. ↑  Aikio Samuli: "Olbmot ovdal min - Sámiid historjá 1700-logu rádjái". Girjegiisá: Kárášjohka, 1992.
3. 1 2  Nilsen, Thomas (19. februar 2010). «Sami languages disappears». *Barent's Observer* **(engelsk)**.
4. 1 2  Tiuraniemi Olli: "Anatoli Zaharov on maapallon ainoa turjansaamea puhuva mies", *Kide* 6 / 2004.
5. ↑  Ethnologues tall fra 1995
6. ↑  *Peter K Austin' s top 10 endangered languages*, på www.guardian.co.uk, 27. august 2008
7. ↑  Itkonen T. I.: "Koltan- ja kuolanlapin sanakirja", Helsinki: Société Finno-Ougrienne, 1958.
8. ↑  Itkonen T. I.: "Koltan- ja kuolanlappalaisia satuja", 1931.*Memoires de la Société Finno-Ougrienne 60*
9. ↑  Tereškin, Sergej N. (2002). *Jokan'gskij dialekt Saamskogo Jazyka*. Sankt Petersburg: Rossijskij Gosudarstvennyj pedagogičeskij Universitet imeni.
10. 1 2 3  «Ter Sami alphabet, pronunciation and language». Omniglot.com. Besøkt 16. februar 2018.
11. ↑  Rießler, Michael (2018). "Kola Sámi literature (Kildin Sámi, Ter Sámi, Akkala Sámi)". In: *"Čálli giehta olla guhkás" A writing hand reaches further ({S}ámi proverb)* Johanna Domokos (ed.). Helsinki: Yhdenvertaisen kulttuurin puolesta ry, pp. 73–78.
12. ↑  Tereškin, Sergej (2002). *. Йоганьгский диалект саамского языка*. Saint Petersburg.
13. ↑  «Tersamisk - Allkunne». *www.allkunne.no* **(norsk)**. Besøkt 24. januar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
* Tersamisk ordbok, hos glosbe.com

| * v
* d
* r
Samiske språk |
| --- |
| Vestsamiske språk | Nordsamisk **·** Lulesamisk **·** Pitesamisk **·** Sørsamisk **·** Umesamisk |
| Østsamiske språk | Akkalasamisk **·** Enaresamisk **·** Kemisamisk (Kajanasamisk) **·** Kildinsamisk **·** Skoltesamisk **·** Tersamisk |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** UNESCO lang
 |