**Hupmobile** var et amerikansk bilmerke som ble bygd av Hupp Motor Car Company, fra 1915 Hupp Motor Car Corporation , mellom 1909 og 1940 i Detroit, USA.

Historie
--------

Robert Craig Hupp grunnla selskapet sammen med sin bror Louis. Selskapet ble registrert 8. november 1908. Deres første bil, model 20, ble vist første gang i februar 1909 på Detroit Auto Show. Robert C. Hupp var en tidligere ansatt hos Oldsmobile og Ford. I 1910 hadde produksjonen kommet opp i over 5000 biler. Etter uoverensstemmelse med sine aksje-eiere solgte Hupp i 1911 sine aksjer i Hupp Motor Car Company og etablerte det kortlevde RCH Automobile, og senere Hupp-Yates Electric Car Company.

Hupp Motor Corporation fortsatte å vokse etter at grunnleggeren hadde forlatt selskapet. En ny fabrikk ble oppført i 1924 mens Hupmobile konkurrerte mot Ford og Chevrolet. I 1928 hadde salget kommet opp i 65862 enheter. For å øke produksjonen ytterligere og ha mulighet til å vokse ble Chandler-Cleveland Motor Corporation (Chandler Motor Car)s fabrikkanlegg overtatt i november 1928. Produksjon av Cleveland hadde opphørt i 1926. Chandler opphørte i 1929

Salg og produksjon hadde gått nedover også før den store depresjonen startet i 1930. En strategi for å gjøre Hupmobile til en større og mere kostbar bil startet i 1925 med introduksjonen av en 8-sylindret modell. Dette ble etterfulgt av produksjonsstans for den tradisjonelle 4 sylindrede Hupmobile. Hupp Motor Corp. siktet seg inn på det mere lukrative luksusmarkedet. De snudde i hovedsak ryggen til sine tidligere kunder.

Dessverre gjorde selskapet den samme feilen som mange andre selskaper i samme pris-segment: det gjorde alt for å få hvert eneste salg. De tilbød mange forskjellige modeller, og med Hupmobiles relativt lave produksjon var resultatet at ingen modell kunne produseres i et stort nok antall til å holde kostnadsnivået lavt nok for å oppnå driftsoverskudd.

Hupp erstattet sin konservative design og gikk til industridesigner Raymond Loewy. I 1932 tegnet han en ny skjermprofil hvor skjermene fulgte forhjulene (kalt "cyclefenders") istedenfor å strekkes bakover, en ny V-formet grill, hellende frontrute og forkrommede hjulkapsler. Men salget fortsatte å falle. I 1934 ble det introdusert en restyling ved navn «Aerodynamic» fra Loewy, samt en lavere priset serie 417-W som brukte et Murray-bygd karosseri, som var et lett modifisert Ford-karosseri.

På tross av disse nyvinninger førte krangling blant aksjeeierne og et forsøk på fiendtlig overtagelse i 1935 til problemer for selskapet. I 1936 måtte selskapet selge flere fabrikker og andre eiendeler. I 1936 stanset Hupmobile produksjonen. En ny serie seks- og åttesylindrede modeller var klare for 1938, men da hadde Hupp svært få forhandlere igjen og salget var svært lavt.

Hupp Motor Corp. var desperate etter å få tilbake sin markedsposisjon. I 1938 kjøpte Hupp produksjonsutstyret til Cord 810/812, designet av Gordon Buehrig, fra konkursboet Cord Automobile Company. Hupp håpet å utnytte det flotte Cord designet til en lavere priset og mer normal bakhjulsdrevet bil ved navn ‘’Skylark’’, og at dette ville styrke finansene i selskapet. Flere tusen entusiastiske bestillinger ble gjort, men produksjonsforsinkelser svekket kundenes interesse.

Mangelen på passende produksjonsanlegg fikk Hupp til å inngå en avtale med Graham-Paige, som også hadde problemer, om å dele på Cordformene. Grahams versjon ‘’Hollywood’’ hadde bare noen mindre forskjeller fra Skylark. Bilene ble bygget ved Grahams fabrikk. Leveranse av Hupmobile Skylark startet i 1939. Dessverre var forsinkelsene så store at de fleste av bestillingene var kansellert. Produksjonen varte kun et par måneder og kun 319 Skylark ble produsert. Hupmobiles produksjon opphørte på sensommeren 1940. Graham-Paige avsluttet produksjonen kort tid etter at den siste Hupmobil rullet av produksjonslinjen.

Skylarks grill ble senere inspirasjonen til Lincoln Continental-modellene i 1940-årene.

Hupp Motor Car Corporation meldte seg konkurs i oktober 1940. Selskapet ble reorganisert og fortsatte gjennom krigsleveranser, som underleverandør for andre bilprodusenter, og som produsent av diverse husholdningsartikler. Selskapet ble fra 1. juli 1946 til Hupp Corporation. Gjennom flere oppkjøp overlevde selskapet helt til 1991, da det ble formelt oppløst etter nok en konkurs.

Hupmobile i Norge
-----------------

### Importører og forhandlere

Ingen importør er kjent 1909-1912. Hupmobile hadde flere importører 1912-1938:

A/S Maritim v/ Ingeniør Alf Nielsen 1912-15

Lindzén & Robsahm 1915-1924

Victor Lindzén & Co. A/S 1924-1926

Scappel & Robsahm 1926-1928

Ødegaard & Wilsgaard 1929

Olaf Romdahl A/S 1929-1930

Bertel O. Steen 1931-1936

Oluf C. Sundt 1936-1938

Noen lokale forhandlere er kjent;

Garage-kompagniet A/S, Bergen 1916-?

Kristiansand: Heistein Automobilforretning 1917 til ca 1925

Trondheim: A/S Andersen & Co. 1917

Trondheim: Nordisk Maskin & Automobilcompani A/S 1920

### Beholdning

I 1916 var det registrert 23 Hupmobile-er, i 1921 var det registrert 94 biler, i 1927 var det 221 biler i Norge. På 1920-tallet var Series R mye brukt som drosje i Oslo. 

I 2020 er det kjent 20 Hupmobile i Norge, 5 av disse er importert i nyere tid.

### Registreringer

Førstegangsregistreringer for de siste årene er kjent:

1936: 2 nye, 1 brukt

1937: 1 ny, 4 brukte

1938: 3 nye, 1 brukt

1939: 3 nye, 3 brukte

Deretter opphørte importen.

Modeller
--------

| Modell/serie | Produsert | Antall | Motor | HK | Akselavstand |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20-A/B/C/D/E/T | 1909–1913 | 15 780 | 4 i rekke | 20 bhp (12,4–14,7 kW) | 2.184–2.794 mm |
| 32-H/HM | 1912–1915 | 25 739 | 4 i rekke | 32 bhp (23,5 kW) | 2.692–3.200 mm |
| K | 1915 | 6 979 | 4 i rekke | 36 bhp (26,5 kW) | 3.023 mm |
| N-1 til N-6/NU/NQ | 1916–1917 | 27 514 | 4 i rekke | 22,5 NACC hp (16,5 kW) | 3.023–3.404 mm |
| R-1 til R-15 | 1918–1925 | 178 763 | 4 i rekke | 39 bhp (12,4–28,7 kW) | 2.845–2.921 mm |
| E | 1925–1928 | 32 459 | 8 i rekke | 60–80 bhp (44–59 kW) | 3.004–3.175 mm |
| A | 1926–1929 | 164 640 | 6 i rekke | 50–57 bhp (37–42 kW) | 2.896 mm |
| M | 1928–1929 | 22 125 | 8 i rekke | 80 bhp (59 kW) | 3.048 mm |
| S | 1930–1932 | 26 323 | 6 i rekke | 70 bhp (51 kW) | 2.896 mm |
| C | 1930–1932 | 9 930 | 8 i rekke | 100 bhp (74 kW) | 3.073 mm |
| H | 1930–1932 | 3 468 | 8 i rekke | 133 bhp (98 kW) | 3.175 mm |
| U / V | 1930–1932 | 690 | 8 i rekke | 133 bhp (98 kW) | 3.480 mm |
| B | 1932 | 4 991 | 6 i rekke | 75 bhp (55 kW) | 2.946 mm |
| L | 1932 | 8 036 | 8 i rekke | 90 bhp (66 kW) | 2.997 mm |
| F | 1932–1934 | 4 962 | 8 i rekke | 93–96 bhp (68–71 kW) | 3.099 mm |
| I | 1932–1934 | 1 453 | 8 i rekke | 103–109 bhp (76–80 kW) | 3.200 mm |
| K / KK | 1933–1934 | 5962 | 6 i rekke | 90 bhp (66 kW) | 2.972–3.073 mm |
| W | 1934–1935 | 4 985 | 6 i rekke | 80–91 bhp (59–67 kW) | 2.972 mm |
| J | 1934–1935 | 2 488 | 6 i rekke | 93–101 bhp (68–74 kW) | 3.073 mm |
| T | 1934–1935 | 1 501 | 8 i rekke | 115–120 bhp (84,5–88 kW) | 3.226–3.239 mm |
| D | 1935–1936 | 6 274 | 6 i rekke | 91–101 bhp (67–74 kW) | 2.997 mm |
| O | 1935–1936 | 324 | 8 i rekke | 120 bhp (88 kW) | 3.073 mm |
| G | 1936–1937 | 1 749 | 6 i rekke | 101 bhp (74 kW) | 2.997 mm |
| N | 1936–1937 | 262 | 8 i rekke | 120 bhp (88 kW) | 3.073 mm |
| E / ES | 1938–1939 | E&H: 3 723 | 6 i rekke | 101 bhp (74 kW) | 3.099 mm |
| H | 1938–1939 | E&H: 3 723 | 8 i rekke | 120 bhp (88 kW) | 3.175 mm |
| R (Skylark) | 1939 | 354 | 6 i rekke | 101 bhp (74 kW) | 2.921 mm |

Produksjonstall er usikre for noen modeller. NACC hk er kalkulert ytelse.

Galleri
-------

* 1910 Model 20 - 4 sylindre1910 Model 20 - 4 sylindre
* 1914 Model 32 - 4 sylindre1914 Model 32 - 4 sylindre
* 1915 Series N Touring Car – 4 sylindre1915 Series N Touring Car – 4 sylindre
* 1924 Series RRS Special Roadster1924 Series RRS Special Roadster
* 1925 Series R Touring Car – 4 sylindre1925 Series R Touring Car – 4 sylindre
* 1929 Series M Opera Coupe – 8 sylindre1929 Series M Opera Coupe – 8 sylindre
* 1932 Series-I 226 Rumbleseat Coupe1932 Series-I 226 Rumbleseat Coupe
* 1934 Model J Aero-Dynamic Sedan – 6 sylindre1934 Model J Aero-Dynamic Sedan – 6 sylindre
* 1941 Skylark – 6 sylindre1941 Skylark – 6 sylindre

Beslektede bilmerker
--------------------

Etter at Rupert C. Hupp forlot Hupmobile var han engasjert i flere andre bilfabrikker. Ingen eksisterte mer enn en kort tid.

**RCH**

**Hupp-Yeats**

**Monarch**

**Emerson**

Emil A. Nelson tegnet Hupmobiles første modell 20 i 1908. Han forlot Hupmobile i 1913 og grunnla sitt eget bilmerke.

**Nelson**

Diverse
-------

*In a Hupmobile for Two* var en slager skrevet i 1910 av Russell Alexander (musikk) og James Brady (tekst).

*Virgil Nosegay and the Hupmobile* av Paul Biegel (nederlandsk originaltittel *Virgilius van Tuil en de rijke oom uit Zweden*) er en barnebok om dvergen Virgil som reiser ut i verden i en Hupmobile.

En 1911 Hupmobile 20-D 5-seter touring var den tredje bilen i historien som fullførte en tur rundt hele kloden. Turen varte fra 3. november 1910 til 25. januar 1912, og kjørt distanse var 47 777 miles. Bilen, kalt "Little Corporal", eies i dag av Crawford Auto Aviation Museum i Cleveland, Ohio. Første tur jorden rundt ble kjørt av Charles Jasper Gidden fra juli 1904 til juli 1905 i en Napier. Glidden kjørte ca 25 000 miles. Annen tur jorden rundt ble kjørt fra 17. juli 1909 til 17. august 1910 av Harriet White Fischer i en Locomobile. Imidlertid kjørte hun en annen og kortere distanse enn Hupmobile på ca 20 000 miles.

Referanser
----------

1. ↑  Cuthbert side 58
2. 1 2  Cuthbert side 14
3. ↑  Cuthbert side 10
4. ↑  Cuthbert side 24
5. ↑  Cuthbert side 30
6. 1 2  Cuthbert side 90
7. ↑  Cuthbert side 110
8. ↑  Cuthbert side 112
9. ↑  Cuthbert side 114
10. 1 2  Cuthbert side 139
11. ↑  Cuthbert side 149
12. ↑  Cuthbert side 154
13. ↑  Cuthbert side 162
14. ↑  Cuthbert side 166
15. 1 2 3 4  Cuthbert side 167
16. ↑  Cuthbert side 168
17. ↑  Hupp Herald vol 47/2
18. ↑  Aftenposten 14.05.1912
19. ↑  Morgenbladet 18. februar 1916
20. ↑  KNA årbok 1925 side 236
21. ↑  Aftenposten 21.mai 1926
22. ↑  Aftenposten 11. februar og 8. mars 1929
23. ↑  Aftenposten 14. juni 1929
24. ↑  Aftenposten 28. mars 1931
25. ↑  Bertheau side 116
26. ↑  Rolseth (2011) side 26-30
27. ↑  Fædrelandsvennen 8. mars 1917
28. ↑  Trondhjems Adresseavis 13. mai 1917
29. ↑  Trondhjems adresseavis 24. mars 1920
30. ↑  Årlig tillægshefte til KNA haandbok 1916 (opptelling)
31. 1 2  Bertheau side 110
32. ↑  Norsk Motorblad
33. ↑
34. ↑  Cuthbert side 169
35. ↑  Cuthbert side 13
36. ↑
37. ↑
38. ↑  Ward (2003) side 1-2
39. ↑  Ward (2003) side 235-236
40. ↑
41. ↑  Ward (2003) side 44-46

Litteratur
----------

Bøker

* Bertheau, Øistein: *Biler i Norge 1920-1940 (From Detroit with love)*, eget forlag, 1981 ISBN 82-990730-0-6
* Bertheau, Øistein: *Amerikanske biler 1930-1942*, eget forlag, 1982 ISBN 82-900-730-1-4 (oversettelse fra Sedgwick, Michael : *Cars of the 1930s*, B. T. Batsford Ltd, 1970, kapitlet om amerikanske biler. Bertheau har inkludert en del norske bilder og opplysninger om norske forhold).
* Cuthbert, Bill: *The Hupmobile Story From Beginning To End*, M.T. Publishing Company, Inc, 2004 ISBN 1-932439-13-7
* Dluhy, Robert D.: *American Automobiles of the Brass Era. Essential Specifications of 4,000+ Gasoline Powered Passenger Cars, 1906–1915, with a Statistical and Historical Overview*, McFarland 2013, ISBN 978-0-7864-7136-2\* Ward, James A.: *Three Men in a Hupp, Around the World by Automobile 1910-1912*, Stanford University Press, 2003 ISBN 978-08-04734-60-8
* Georgany, Nick: *The Beaulieu Encyclopædia of the Automobile*, The Stationary Office, 2000 ISBN 0 11 702319 1
* Hudson, Duncan C.: *Hupmobile. Motor car in Australia*.
* Kimes, Beverly Rae/Clark jr, Henry Austin: *Standard Catalog of American Cars 1805-1942*, Krause Publications Inc, 1985 ISBN 0-87341-045-9

Artkler

* Brierley, Brooks T.: *Hupmobile Ascending. Hupmobile in the 1920s* i *Hemmings Classic Car*, september 2011, sider 50-55
* Godshall, Jeffrey I.: *Hupmobile: Always a Good Car* i *Automobile Quarterly* vol 16 nr 1, 1978 ISSN 0005-1438
* Covello, Mike: *1934-35 Aerodynamic Hupmobile* i *Automobile Quarterly* vol 39 nr 3, 1999 ISSN 0005-1438
* *Hupp Herald*, medlemsblad til Hupmobile Club Inc, Elkhart, Indiana, USA. Grunnlagt 1970  Arkivert 27. januar 2020 hos Wayback Machine..

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hupp Motor Car Company – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The Hupmobile Club, USA Hjemmeside
* The Hupmobile Club, USA på Facebook
* The Hupmobile Register, Australia & New Zealand Hjemmeside
* Bilde i Digitaltmuseum