**Konnerudgruvene** er et sett gruver på Konnerud i Drammen hvor det ble utvunnet sølv, bly og kobber. Det ble også funnet noe vismut, arsen og kobolt.

Historie
--------

Gruvedriften ved Konnerudverket ble satt i gang i 1731 av brødrene Ulrich Friderich og Johan Friderich Cicignon, barnebarn av Johan Caspar de Cicignon. I 1736 overtok grev Frederik Anton Wedel Jarlsberg rettighetene til området, og han bygde malmknuseri, smelteovn og vaskeri på stedet. I 1738 døde greven, og hans sønn, grev Frederik Christian Otto Wedel Jarlsberg (178-1776) tok over. I 1748 forsøkte den nye greven å selge gruvene til Kong Fredrik den 5. men forsøket var mislykket. Gruvedriften opphørte i 1770. Grev Frederik Christian Otto døde i 1776, og sønnen, grev Frederik Anton (II) Wedel Jarlsberg (1748-1811) overtok farens eiendommer, også verket på Konnerud. Grev Frederik Anton II kvittet seg med verket etter at han var blitt eier. I 1777 blei verkets eiendommer solgt på en stor auksjon.

Christen Hichmann kjøpte vassdrag og verkets dammer og en forholdsvis stor jordeiendom i tilknytning til vassdraget. Han anla en del industri ved vassdraget. Hichmann oppgav i 1780 at han hadde 376 arbeidere ansatt ved virksomheten. Indiustrivirksomheten var ikke lønnsom, og Hichmann opparbeidet stor gjeld. Han døde i 1789. Etter det var det til dels stillstand og til dels noe mindre industrivirksomhet på Konnerud,

i 1851 ble gruvedriften gjenopptatt etter 80 års stillstand. Denne gangen var det et engelsk selskap, Pinto Perez & Co som startet opp. Gruveeventyret ble imidlertid svært kortvarig og driften opphørte allerede i 1852. I 1866 ble så driften tatt opp igjen av det engelske selskapet Dillwyn & Co. Driften opphørte i 1875. I denne perioden var tallet på arbeidere i gjennomsnitt 80.

I 1905 ble gruvene leid av et belgisk firma som opprettet et aksjeselskap, "Mines de Jarlsberg". Anlegg og drift medførte store tap, og verket ble på nytt nedlagt. I 1940 og 1941 ble det utført undersøkelser av de gamle gruvefeltene. Gjenopptagelse av driften fant ikke sted, og i 1942 ble planene om å gjenoppta driften oppgitt, Gruvene lå deretter urørt fram til 1991, da Stiftelsen Konnerudverket startet gjenoppbygging av anlegget for å skape "et aktivt museum i og utenfor gruvehullene i Konnerudkollen".

Funn
----

I tipphaugene etter gruvedriften er det funnet en rekke mineraler som:

* Ametyst
* Bergkrystall
* Kobberkis
* Fluoritt
* Galena
* Grossular
* Gips
* Hematitt
* Kalsitt
* Limonitt
* Malakitt
* Pyritt
* Røykkvarts
* Sfaleritt
* Vesuvian

Referanser
----------

1. ↑  Bjørløw-Larsen, Erik (2002). «Det grevelige Jarlsbergske bergverk». *Konnerudverket. Bergverket i Drammen*. Drammen: Brakar. s. 41–43. ISBN 8291263108.
2. ↑  Kavli, Guttorm (1982). *Jarlsberg*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 161. ISBN 8200063240.
3. 1 2  Rustad, Anton B. (1931). *Skogerboken*. s. 559.
4. ↑  Bjørløw-Larsen, Erik (2002). «Pinto Perez & Co. 1851-1852». *Konnerudverket. Bergverket i Dram,men*. Drammen: Brakar. s. 127–128.
5. ↑  Rustad, Anton B. *Skogerboken*. Drammen. s. 562.
6. ↑  *Konnerudverket. Bedrgverket i Drammen*. s. 133.
7. ↑  *Skogerboken*. Drammen. 1931. s. 563–564.
8. ↑  «Avslutning». *Konnerudverket*. Drammen: Brakar. 2002. s. 167–168.
9. ↑  Bjørløw-Larsen, Eriuk (2002). «Ole Kristian Mortensen: Historiens bevarere, 170-171». *Konnerudverket*. Drammen: Brakar. s. 170.
10. ↑  *Jensen-skjerpene*, DG-nytt (nr 5, 1983, s. 14)

Litteratur
----------

* Erik Bjørløw-Larsen, Jo. Sellæg m.fl.: *KonnerudVerket : bergverket i Drammen*, Brakar 2002, ISBN 82-91263-10-8

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata