**Euro** (symbol: € – valutakode: EUR) er den Den europeiske unions myntenhet. Den er innført i 20 av unionens 27 medlemsland (kjent som eurosonen) og i fire mikrostater og noen andre land og områder. En euro er inndelt i hundre cent.

De tolv første nasjonale valutaer som skulle erstattes av euroen, fikk sine respektive valutakurser fastsatt i forhold til fellesvalutaen, høsten 1998. Euro ble introdusert som elektronisk valuta den 1. januar 1999, og den 1. januar 2002 som fysisk betalingsenhet. Av EUs 14 første medlemsland som fremdeles er EU-medlemmer er det i dag bare Sverige og Danmark som har unnlatt å innføre fellesvalutaen. Med unntak av Danmark er samtlige av EUs medlemsstater, gjennom sin tilslutning i unionens traktater, pliktig til å erstatte sine lokale nasjonale med euro når muligheten byr seg, og visse økonomiske krav er oppfylt.

Den europeiske sentralbank (ESB), med sitt hovedsete i Frankfurt, styrer utstedelsen av mynter og sedler, og er blant annet ansvarlig for euroens rentefastsettelse. 

Euroen ble i 2002 tildelt Karlsprisen for sitt bidrag til europeisk integrasjon.

Eurosonen
---------

Euro er primært valuta i *eurosonen* som består av 20 EU-land.

Euro-symbolet foran Den europeiske sentralbanken i Frankfurt.

| # | EU-land | Innført1. januar | Tidligere valuta (ISO-kode) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgias flagg Belgia | 1999 | franc (BEF) |
| 2 | Estlands flagg Estland | 2011 | kroon (EEK) |
| 3 | Finlands flagg Finland | 1999 | mark (FIM) |
| 4 | Frankrikes flagg Frankrike | 1999 | franc (FRF) |
| 5 | Hellas’ flagg Hellas | 2001 | drakme (GRD) |
| 6 | Irlands flagg Irland | 1999 | pund (IEP) |
| 7 | Italias flagg Italia | 1999 | lire (ITL) |
| 8 | Kroatias flagg Kroatia | 2023 | kuna (HRK) |
| 9 | Kypros’ flagg Kypros | 2008 | pund (CYP) |
| 10 | Latvias flagg Latvia | 2014 | Latvisk lats (LVL) |
| 11 | Litauens flagg Litauen | 2015 | litas (LTL) |
| 12 | Luxembourgs flagg Luxembourg | 1999 | franc (BEF) |
| 13 | Maltas flagg Malta | 2008 | lire (MTL) |
| 14 | Nederlands flagg Nederland | 1999 | Gylden (NLG) |
| 15 | Portugals flagg Portugal | 1999 | escudos (PTE) |
| 16 | Slovakias flagg Slovakia | 2009 | koruna (SKK) |
| 17 | Slovenias flagg Slovenia | 2007 | tolar (SIT) |
| 18 | Spanias flagg Spania | 1999 | pesetas (ESP) |
| 19 | Tysklands flagg Tyskland | 1999 | mark (DEM) |
| 20 | Østerrikes flagg Østerrike | 1999 | schilling (ATS) |

Euro er også offisiell valuta i seks land utenfor EU. Fire av disse utgir euromynter. Euro benyttes dessuten i et område tilhørende et EU-land som ellers ikke benytter euro.

| Små stater og områder | Innført | Tidligere valuta (ISO-kode) |
| --- | --- | --- |
| Andorras flagg Andorra | 1. januar 2002 | fransk franc (FRF) og spansk peseta (ESP) |
| Monacos flagg Monaco | 1. januar 2002 | fransk franc (FRF) |
| San Marinos flagg San Marino | 1. januar 2002 | italiensk lira (ITL) |
| Vatikanstatens flagg Vatikanstaten | 2. januar 2002 | italiensk lira (ITL) |
| Storbritannias flagg Akrotiri og Dekelia på Kypros | 1. januar 2008 | kypriotisk pund (CYP) |

Andorra, Monaco, San Marino og Vatikanstaten kan utgi euromynter.

| Land fra det tidligere Jugoslavia | Valuta |
| --- | --- |
| Kosovos flagg Kosovo | I januar 2000 ble serbisk dinar erstattet med tysk mark i det sørlige Kosovo. Tysk mark ble erstattet med euro den 1. januar 2002 |
| Montenegros flagg Montenegro | i januar 2000 ble serbisk dinar erstattet med tysk mark. Tysk mark ble erstattet med euro den 1. januar 2002 |

### Danmark og Storbritannia

Da Maastricht-traktaten trådte i kraft den 1. november 1993 ble Danmark og Storbritannia foreløpig stående utenfor eurosonen.

Danmark ble medlem av ERM-2 (og dermed ØMU) den 1. januar 1999, men har ingen offisiell tidsplan om innføring av euro. Det var flertall for innføring av euro i opinionsundersøkelser i Danmark til 2010, men etter det flertall mot innføring av euro. Det har vært tale om å holde ny folkeavstemning, men dette har ikke blitt noe av. I 2020 forlot Storbritannia EU, og mister derfor unntaket sitt for innføringen av euro ved en eventuell gjenopprettelse av medlemskapet.

### Sverige, Polen, Tsjekkia, Ungarn

Sverige, Polen, Tsjekkia og Ungarn forpliktet seg i Maastricht-traktaten å innføre euro, men de har ikke gjort det. Ved folkeavstemningen i Sverige i 2003 ble det et flertall (56 %) mot å innføre euro. Det har vært politisk tvil også i Polen, Tsjekkia og Ungarn.

### Romania og Bulgaria

Romania og Bulgaria vil innføre euro, men har ikke oppfylt kravene. Måldato for Bulgaria er 1. januar 2025.

Språklige konvensjoner
----------------------

I flere europeiske land har det oppstått språklige spørsmål om bruken av ordet euro. For eksempel har det i Irland blitt vanlig med bruk av **euro** som flertallsform i stedet for **euros** som vil være det naturlige valget på engelsk.

På gresk brukes formen ευρώ (evró) med omega og ikke omikron, først og fremst av etymologiske grunner for å markere ordets opprinnelse i det greske Ευρώπη. Følgelig brukes også formen ευρώ (evró) i flertall, og ikke ευρά (evrá) som ville ha vært naturlig hvis ordet var stavet med omikron.

Under utformingen av Lisboa-traktatens endelige tekst i oktober 2007 fikk Bulgaria gjennomslag for at landets kyrilliske skrivemåte av navnet euro skulle være **евро** (uttales *evro*), mens ECB ville bruke **еуро**.

I 1996 fattet Norsk språkråd et vedtak om korrekt bøyning av ordet euro:

*en euro – euroen – flere euro – euroene*

Mynter og sedler
----------------

Utdypende artikler: Euromynter og Eurosedler

### Mynter

Euromyntenes forside er identisk i eurosonen, mens baksiden er ulik for hvert land. Det finnes pr. 2014 23 land som preger mynter.

Noen mynter har årstallene 1999, 2000 og 2001. Myntene ble satt i sirkulasjon i 2002, men pregningen begynte i 1999 da euro ble en elektronisk myntenhet.

I 2007 ble myntenes forside forandret til å vise et kart over hele Europa, mens de i perioden 1999–2006 bare avbildet medlemslandene.

Euromyntene finnes i valørene 1 cent, 2 cent, 5 cent, 10 cent, 20 cent, 50 cent, 1 euro og 2 euro.

### Sedler

Eurosedlenes forside og bakside er identisk i eurosonen. Det er kun sedlenes serienummer som forteller hvilken europeisk stat de er trykt i.

Sedlene finnes i valørene 5 euro, 10 euro, 20 euro, 50 euro, 100 euro, 200 euro og 500 euro. I mai 2015 vedtok Den europeiske sentralbank å stanse utgivelsen av nye 500-sedler. Sedlene vil fortsatt være gyldige, men det ikke vil bli produsert nye 500-eurosedler etter 2018. Bakgrunnen var at sedler med høy verdi foretrekkes av kriminelle.

* 5 euro5 euro
* 10 euro10 euro
* 20 euro20 euro
* 50 euro50 euro
* 100 euro100 euro
* 200 euro200 euro
* 500 euro500 euro

Elektroniske overføringer og betalinger
---------------------------------------

For å gjøre betalinger mellom euroland lettere ble Single Euro Payments Area (SEPA) innført i 2014. Det innebærer at innenriks- og utenriksbetalinger i eurosonen utføres på samme måte. Alle kontonummer bruker IBAN. Dette gjelder fra oktober 2016 også alle EU-/EØS-land som bruker andre valutaer enn euro, inkludert Norge, men kun kontoer og overføringer i valutaen euro.

Eurosymbolet
------------

Ulike skrifttyper på symbolet.
På samme måte som den amerikansk dollar har valutasymbolet $, har euroen et eget symbol: €. Symbolet er ifølge Europakommisjonen «en kombinasjon av den greske bokstaven epsilon, som er et symbol for den europeiske sivilisasjonen; en E for Europa; og de parallelle linjene symboliserer euroens stabilitet». Europakommisjonen har også spesifisert hvordan det offisielle symbolets eksakte proporsjoner og for- og bakgrunnsfarger skal være.

Hvor valutasymbolet plasseres varierer fra land til land. EUs publikasjonskontor anbefaler at eurosymbolet (eller forkortelsen EUR) med et mellomrom plasseres etter beløpet.. Denne anbefalingen gis for alle språk med unntak av engelsk, irsk og latvisk.

Den offisielle valutakoden EUR blir brukt i stedet for valutasymbolet. 

I Unicode finnes tegnet på posisjon 8364 (U+20AC). I HTML har man innført koden &euro; for symbolet.

Historie
--------

Euro-tegnet
### ECU og ERM (1979)

**ERM** *(European Exchange Rate Mechanism)* var et økonomisk system som ble introdusert i EF den 13. mars 1979, for å redusere kurssvingningene mellom valutaene i EF, og oppnå monetær stabilitet i Europa.

Dette var begynnelsen på en felles-europeisk valuta.

EF opprettet regne- og valutaenheten European Currency Unit (ECU) som et gjennomsnitt av verdien til ulike europeiske valutaer. ECU ble aldri satt i sirkulasjon som valuta, men verdi dens fungerte som en målestokk. Det ble satt en grense for den lovlige inflasjon i medlemsstatenes valutaer i forhold til verdien av ECU.

Den 1. januar 1999 ble ECU erstattet med euro i forholdet 1:1. ERM ble samtidig avskaffet.

### Den økonomiske og monetære union (ØMU)

Under EF-toppmøtet i Hannover den 27. juni og 28. juni 1988 ble det fremhevet at den europeiske enhetsakten hadde erklært en økonomisk og monetær union i EU som en fremtidig målsetting. Blant annet tok Tysklands forbundskansler Helmut Kohl og Frankrikes president François Mitterrand til orde for innføringen av en felles europeisk valuta.

EF-toppmøtet i juni 1989 i Madrid nedsatte en komité, ledet av Jacques Delors, som skulle foreslå en plan for gjennomføringen av den økonomiske og monetære union (ØMU).

«Delors-rapporten» (9. desember 1989) foreslo tre etapper i gjennomføringen av ØMU. Første etappe ble Maastricht-traktaten. Tredje etappe var å sette myntenheten i sirkulasjon.

### Maastricht-traktaten (1990−1993)

I 1990 innledet EFs medlemsland forhandlingene om utformingen av Maastricht-traktaten. Forhandlingene om ØMU begynte den 13. desember 1990.

Den 7. februar 1992 ble ØMU en formell målsetting i EU gjennom signeringen av Maastricht-traktaten. Traktaten fastsatte økonomiske konvergenskriterier for inflasjon, offentlige finanser, renter og valutakurser. Da Maastricht-traktaten trådte i kraft den 1. november 1993, var første fase av ØMU avsluttet.

I Maastricht-traktaten ble Danmark og Storbritannia foreløpig stående utenfor ØMU. Danmark ble medlem av ERM-2, og dermed ØMU, den 1. januar 1999, men har ingen tidsplan om innføring av euro. I 2020 forlot Storbritannia EU.

### Det økonomiske monetære institutt (1994)

Opprettelsen av Det økonomiske monetære institutt den 1. januar 1994 innledet andre fase av ØMU. Dette var forløperen til Den europeiske sentralbanken. Dens oppgave var å koordinere samarbeidet mellom nasjonalbankene i de 11 første landene som skulle innføre euro. Den planla også utformingen av de enkelte eurolandenes mynter og sedler.

Den 16. desember 1995 ble det besluttet at navnet på den nye myntenheten skulle bli euro (€), og at 1 € = 100 cent. Samme dag ble varigheten av overgangsordningene mellom nasjonal valuta og euro fastsatt.

Euroens symbol ble presentert av Europakommisjonen den 12. desember 1996. Det er inspirert av den greske bokstaven epsilon og symboliserer første bokstav i navnet Europa. De to parallelle linjene symboliserer myntenhetens stabilitet.

### Stabilitetspakten og ERM-2 (1997)

Den 16. juni og 17. juni 1997 vedtok Det europeiske råd i Amsterdam stabilitets- og vekstpakten. Den fastsatte følgende krav til landene som skulle bli med i eurosamarbeidet: Lav inflasjon, stabil valutakurs og et rentenivå ikke mye høyere enn gjennomsnittet. Land med større underskudd på sine statsbudsjett enn 3 prosent av bruttonasjonalprodukt (BNP), eller større statsgjeld enn 60 prosent av BNP, fikk i utgangspunktet heller ikke lov til å være med på samarbeidet.

Det europeiske råd opprettet også kurssamarbeidet ERM-2 (European Exchange Rate Mechanism-2), som sikrer stabilitet mellom euro og nasjonale myntenheter i land som planlegger innføring av euro.

### Den europeiske sentralbanken (1998) og vekslingskurser 1998−2008

Euro lysskulpturen utenfor Den europeiske sentralbanken i Frankfurt
Den europeiske sentralbanken ble opprettet den 1. juni 1998 i Frankfurt, og avsluttet andre etappe av ØMU. Den 31. desember 1998 hadde 1 euro følgende vekslingskurser i 11 deltagerland:

| Valuta | Kurs | Kursdato |
| --- | --- | --- |
| Belgias flagg Belgisk franc | 040,3399 | 31. desember 1998 |
| Finlands flagg Finsk mark | 05,94573 |
| Frankrikes flagg Fransk franc | 06,55957 |
| Irlands flagg Irsk pund | 0,787564 |
| Italias flagg Italiensk lira | 01936,27 |
| Luxembourgs flagg Luxembourgsk franc | 040,3399 |
| Nederlands flagg Nederlandsk gylden | 02,20371 |
| Portugals flagg Portugisisk escudo | 0200,482 |
| Spanias flagg Spansk peseta | 0166,386 |
| Tysklands flagg Tysk mark | 01,95583 |
| Østerrikes flagg Østerriksk schilling | 013,7603 |

Etterhvert som flere land erstattet nasjonale myntenheter med euro, ble følgende kurser definert av Den europeiske sentralbanken:

| Valuta | Kurs | Kursdato | Tilknyttet ERM-2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hellas’ flagg Gresk drakme | 0340,750 | 19. juni 2000 | 1. januar 1999 |
| Slovenias flagg Slovensk tolar | 0239,640 | 11. juli 2006 | 28. juni 2004 |
| Kypros’ flagg Kypriotisk pund | 0,585274 | 10. juli 2007 | 2. mai 2005 |
| Maltas flagg Maltesisk lire | 0,429300 | 10. juli 2007 | 2. mai 2005 |
| Slovakias flagg Slovakisk koruna | 030,1260 | 8. juli 2008 | 28. november 2005 |
| Estlands flagg Estiske kroon | 015,6466 | 1. januar 2011 | 13. juli 2010 |
| Latvias flagg Latvisk lats | 0,702804 | 1. januar 2014 | 2. mai 2005 |
| Kroatias flagg Kroatisk kuna | 07,53450 | 10. juli 2022 | 10. juli 2020 |

### EU-land som er tilknyttet ERM-2

Et EU-land har knyttet sin valuta til euro gjennom valutasamarbeidet ERM-2.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Valuta | Tilknyttet ERM-2 |
| Danmarks flagg Danmark: Dansk krone | 1. januar 1999 |

For å bli en del av eurosonen må et land ha vært tilknyttet ERM-2 i minst to år.

### Kandidater til ERM-2

Fem EU-land venter på å bli tilknyttet ERM-2. Sverige er det eneste medlemmet av EU som ennå ikke har planer om å tilknyttes ERM-2.

### Innføringen av euro (1999−2014)

Bruk av euro per 2023; land i blått er i eurosonen, land i oransje deltar i ERM-2, land i purpur bruker euro uten å være medlem av EU, land i rødt er medlem av EU uten å bruke euro. Fire småstater som bruker euro er markert med gul pil.

| Tidspunkt1. januar | Milepæler |
| --- | --- |
| 1999 | 11 EU-land innførte euro som felles elektronisk myntenhet: Belgia, Finland, Frankrike, Irland, Italia, Luxembourg, Nederland, Portugal, Spania, Tyskland og Østerrike |
| 2001 | Hellas innførte euro som elektronisk betalingsmiddel |
| 2002 | Euromynter og -sedler ble satt i sirkulasjon i 12 EU-land (nasjonalevalutaer ble ugyldig 1. mars 2002) |
| 2007 | Slovenia innførte euro (lokal valuta ble ugyldig 15. januar 2007) |
| 2008 | Malta og Kypros innførte euro (lokal valuta ble ugyldig den 31. januar 2008) |
| 2009 | Slovakia innførte euro (lokal valuta ugyldig den 16. januar 2009). |
| 2011 | Estland innførte euro (lokal valuta ugyldig 15. januar 2011). |
| 2014 | Latvia innførte euro |
| 2015 | Litauen innførte euro. |
| 2023 | Kroatia innførte euro. |

Økonomisk teori
---------------

### Optimalt valutaområde

Robert Mundells teorier benyttes ofte i debatter om euroens effekter.
Innenfor økonomisk teori er et optimalt valutaområde en geografisk region der den økonomiske effektiviteten maksimeres om det kun finnes én enkelt valuta. Teorien som ligger til grunn for optimale valutaområder stammer fra Robert Mundell, og benyttes ofte i diskusjoner om euroens økonomiske effekter.

Ifølge Mundell er fire ulike aspekter spesielt viktige for et fungerende valutaområde: arbeidskraftsbevegelighet, kapitalbevegelighet, et risikospredningssystem som jevner ut forskjeller innen valutaområdet, samt at hele valutaområdet følger omtrent samme konjunktursyklus.

Sammenlignet med USA har euroområdet dårligere arbeidskraftsbevegelighet og mindre kapital som kan brukes til å jevne ut forskjeller i valutaområdet.

To ulike effekter har betydning for om et valutaområde er fordelaktig. På den ene siden innebærer et mindre, homogent valutaområde at pengepolitikken kan finjusteres på grunnlag av de lokale forutsetningene. Et større, heterogent valutaområde kan skape en dårligere tilpasset pengepolitikk og være mer utsatt for asymmetriske sjokk. På den andre siden innebærer et større valutaområde at et asymmetrisk sjokk spres over hele regionen og at kostnadene ikke konsentreres til enkeltområder, som de ville ha gjort om devaluering var mulig for å redusere de utsatte områdenes kjøpekraft.

### Annen teori

Den europeiske sentralbanken er en selvstendig sentralbank.
Den mest åpenbare fordelen ved å innføre en felles valuta er bortfallet av kostnadene for valutaveksling. Bankene er forpliktet til å holde samme gebyr- og avgiftsnivå for transaksjoner mellom to medlemsstater i euroområdet som innen staten. Fraværet av ulike valutaer eliminerer også vekslingskursrisikoene.

Det er også en forventning om at en felles valuta vil bidra til at forskjellene i priser minker mellom medlemsstatene. Prisforskjeller gir grunnlag for arbitrasje, det vil si handel som drar fordel av at prisen er ulik i ulike land. Derfor forventes prisene på omsatte varer å konvergere, noe som i en overgangsperiode fører med seg inflasjon i enkelte regioner og deflasjon i andre. Empiriske undersøkelser har bekreftet dette fenomenet for visse sektorer.

En stor valuta kan også forventes å føre til økt makroøkonomisk stabilitet. Til tross for at lav inflasjon er en forutsetning for en moderne og effektiv økonomi, har mange europeiske stater manglet tiltak for å få bukt med store inflasjonsproblemer. Andre stater, deriblant Tyskland, har lyktes i å opprettholde prisstabilitet gjennom blant annet en selvstendig sentralbank.

Den europeiske sentralbanken ble derfor modellert etter den tyske sentralbanken. Den har blant annet som fremste mål å bekjempe for høy inflasjon og er helt uavhengig av politisk innflytelse.

Effekter og konsekvenser
------------------------

### Handel og turisme

Turismen har økt.
Empiriske studier om euroens effekter har vist at den har ført til at handelen innen euroområdet har økt med mellom 5 og 10 prosent. En annen studie viste riktignok at handelen økte med bare 3 prosent. Ikke desto mindre har en metaanalyse av alle tilgjengelige studier kommet fram til at utbredelsen av rapporter som peker på at euroen har hatt en positiv effekt på handelen kan være en konsekvens av publiseringsbias og at effekten på handelen egentlig er ubetydelig.

Turismen i euroområdet har blitt påvirket av innføringen av en felles valuta. En undersøkelse har kommet fram til at turistflyten innenfor euroområdet har økt med 6,5 prosent som følge av innføringen av euroen.

### Investeringer

BNP per capita innenfor EU 2004.
Studier har funnet positive effekter av innføringen av euroen på investeringer. Fysiske investeringer har økt med rundt fem prosent i euroområdet på grunn av euroen. Når det gjelder utenlandske direkteinvesteringer har en studie vist at disse har økt med 20 prosent i euroens første fire år. Når det gjelder investeringer i foretak har studier vist at euroen har ført til et økt investeringsnivå og at det har blitt lettere for foretak å finne finansiering. Euroen har spesielt stimulert investeringer i foretak som kommer fra deler som tidligere hadde en svak økonomi. En studie har vist at euroen står bak 22 prosent av investeringene som har blitt gjort etter 1998 i land med svak økonomi. Effektene er imidlertid mindre tydelige for foretak som kommer fra områder med sterk økonomi. Innføringen av euroen har i de fleste tilfellene ikke vært fordelaktig for dem. Det har også vært tendenser til at det økte låneopptaket far forårsaket gjeld som har slått tilbake mot en del land, ikke minst Irland, Hellas og Portugal.

### Inflasjon

Innføringen av euroen har ført til en omfattende diskusjon om dens mulige effekter på inflasjon. Det var en utbredt oppfatning blant euroområdets innbyggere at den nye valutaen ga opphav til økte priser på kort sikt. Paradoksalt nok har denne oppfatningen ikke fått støtte av inflasjonsstatistikken, som viser at euroen ikke har hatt større effekt på prisstabiliteten. Dette skyldes blant annet at eiendomssprisene ikke inngår i grunnlaget for inflasjonsstatistikken.

En studie har vist at dette paradokset er en konsekvens av en asymmetrisk effekt på prisene: mens euroen ikke hadde betydning for prisene på de fleste varene har den ført til at billige varer har blitt dyrere som følge av avrunding. Studien konstaterte at konsumentene baserte sine oppfatninger om inflasjon på de billige varene som de handler ofte.

En annen forklaring som har vært foreslått er at butikkene valgte å vente med prisøkningene i forbindelse med valutaovergangen til den nye valutaen var introdusert.

Valutareserver
--------------

Som valutareserve er euro verdens nest mest benyttede valuta. I 2008 utgjorde euro 26,5 % av verdens totale valutareserver.

Euro i verden
-------------

Euro er etterhvert blitt en utfordrer til amerikansk dollar utenfor Europa som foretrukket valuta. I deler av Karibia og arabiske land, er den lokale valuta låst i forhold til verdien av amerikansk dollar. Flere land i Afrika har i stedet valgt å låse verdien av sine valutaer til euro.

Bruk av amerikansk dollar og euro i verden per 2007:
██ Opprinnelseslandet som kontrollerer Amerikansk dollar

██ Andre land som bruker Amerikanske dollar

██ Land med valutaer som er bundet til amerikansk dollar

██ Eurosonen som kontrollerer euro

██ Andre land som bruker euro

██ Land med valutaer som er bundet til euro

██ Land med valutaer som er bundet til euro innenfor et snevert bånd


|
|  |
Land med faste vekslingskurser til euro i henhold til ERM II| Land | Myntenhet | Vekslingskurs(1 EUR =) |
| --- | --- | --- |
| Bosnia-Hercegovinas flagg Bosnia-Hercegovina | Bosnisk konvertibel mark | 1,95583 BAM |
| Bulgarias flagg Bulgaria | Bulgarsk lev | 1,95583 BGN |
| **Den sentralafrikanske økonomiske og monetære union**:
Kameruns flagg KamerunDen sentralafrikanske republikks flagg Den sentralafrikanske republikkTsjads flagg TsjadRepublikken Kongos flagg Republikken KongoEkvatorial-Guineas flagg Ekvatorial-GuineaGabons flagg Gabon | CFA-franc | 655,957 XAF |
| **Den vestafrikanske økonomiske og monetære union**:
Benins flagg BeninBurkina Fasos flagg Burkina FasoElfenbenskystens flagg ElfenbenskystenGuinea-Bissaus flagg Guinea-BissauMalis flagg MaliNigers flagg NigerSenegals flagg SenegalTogos flagg Togo | 655,957 XOF |
| Frankrikes flagg Ny-CaledoniaWallis- og Futunaøyenes flagg Wallis- og FutunaøyeneFransk Polynesias flagg Fransk Polynesia | CFP-franc | 119,252 9826 XPF |
| Kapp Verdes flagg Kapp Verde | Kappverdisk escudo | 110,2651 CVE |
| Komorenes flagg Komorene | Komorisk franc | 491,967 75 KMF |

Land i Afrika med faste vekslingskurser til euro

Nåværende EUR vekslingskurser

|  |  |
| --- | --- |
| XE.com: | AUD CAD CHF GBP JPY NOK USD |

Se også
-------

* Eurosedler
* Euromynter
* Valuta
* Valutakurs
* Verdensvaluta
* Betalingssystem

Noter
-----

1. ↑  Inkludert ytterste området av Fransk Guiana, Guadeloupe, Martinique, Mayotte, Réunion, Saint Barthélemy, Saint Martin, og Saint Pierre og Miquelon
2. ↑  Bortsett fra Nord Kypros som bruker Tyrkiske lira
3. ↑  Kun den europeiske biten an landet er del av Den europeiske union og bruker Euro. Karibisk Nederland innførte Amerikansk dollar i 2011. Curaçao, Sint Maarten og Aruba har sine egne valuter, som er festet til dollaren.

Referanser
----------

1. ↑  Karlsprisens internettside besøkt 28. juni 2014
2. ↑  2004/548/EC: *Council Decision of 11 May 2004 on the position to be taken by the Community regarding an agreement concerning the monetary relations with the Principality of Andorra*, 11. mai 2004
3. ↑  2004/750/EC: *Council Decision of 21 October 2004 on the opening of the negotiations on an agreement concerning monetary relations with the Principality of Andorra*, 21. oktober 2004
4. ↑  1999/96/EC: *Council Decision of 31 December 1998 on the position to be taken by the Community regarding an agreement concerning the monetary relations with the Principality of Monaco*, 31. desember, 1998
5. ↑  1999/97/EC: *Council Decision of 31 December 1998 on the position to be taken by the Community regarding an agreement concerning the monetary relations with the Republic of San Marino*, 31. desember, 1998
6. ↑  1999/98/EC: *Council Decision of 31 December 1998 on the position to be taken by the Community regarding an agreement concerning the monetary relations with Vatican City*, 31. desember, 1998
7. ↑  2003/738/EC: *Council Decision of 7 October 2003 on the adoption of amendments to be made to Articles 3 and 7 of the Monetary Convention between the Italian Republic, on behalf of the European Community, and the Vatican City State, represented by the Holy See, and authorising the Italian Republic to give effect to these amendments*, 7. oktober 2003
8. ↑  «Bulgaria gives up its goal to join eurozone in 2024». *www.euractiv.com* **(engelsk)**. 17. februar 2023. Besøkt 13. juni 2023.
9. ↑  «Euroseddel fjernes innen 2018 | ABC Nyheter». *www.abcnyheter.no*. 4. mai 2016. Besøkt 5. mai 2016.
10. ↑  «European Central Bank to withdraw €500 note - BBC News». *BBC News* **(engelsk)**. 4. mai 2016. Besøkt 5. mai 2016.
11. ↑  Single Euro Payments Area (SEPA)
12. ↑  SEPA- Ny standard for betalinger i euro
13. ↑  «Regler för att uttrycka valutaenheter». Europeiska unionens publikationsbyrå. 5. februar 2009. Besøkt 4. januar 2011.
14. ↑  *Report on economic and monetary union in the European Community*, Committee for the study of economic and monetary union, 9. desember 1989
15. ↑  Council Decision 98/317/EC of 3 May 1998 in accordance with Article 121(4) of the Treaty: *Identification of the Member States participating in the third stage of EMU (1999)*, Official Journal L 139, 11. mai 1998
16. ↑  Adhésion de la Grèce à la monnaie unique: *Décision du Conseil, du 19 juin 2000, conforme à l'article 122, paragraphe 2, du traité pour l'adoption par la Grèce de la monnaie unique au 1er janvier 2001*, Journal Officiel L 167, 7. juli 2000.
17. ↑  2006/495/EC: *Council Decision of 11 July 2006 in accordance with Article 122(2) of the Treaty on the adoption by Slovenia of the single currency on 1 January 2007*, Official Journal L 195, 15. juli 2006
18. ↑  IP/07/1040: *Commission hails approval of the adoption of the euro in Cyprus and Malta*, Brussel, 10. juli 2007
19. ↑  Commission of The European Communities, Brussels, 7. mai 2008, COM(2008) 248 final:
Report from the Commission. Convergence report 2008, prepared in accordance with Article 122(2) of the Treaty, SEC(2008) 567
20. ↑  European Union Brussels, 28. mai 2008: Communique: Change in the central rate of the Slovak koruna in the Exchange Rate Mechanism II
21. ↑  Commision of The European Communities, Brussels, xxx, COM(2008) 480 final: Seventh report on the practical preparations for the future enlargement of the euro area, SEC(2008) 2306
22. ↑  [«Estland innfører euro»], *Stavanger Aftenblad*, 31. desember 2010.
23. ↑  «EU and euro» Arkivert 29. desember 2010 hos Wayback Machine. Bank of Latvia', besøkt den 31. desember 2010.
24. ↑  «Euro adoption» Arkivert 12. januar 2015 hos Wayback Machine. Lietuvos Bankas. Lest 31. desember 2015.
25. ↑  «Market Integration and Convergence to the Law of One Price: Evidence from the European Car Market» **(engelsk)**. The National Bureau of Economic Research. Juli 2001. Besøkt 4. januar 2011.
26. ↑  «The euro's trade effects» (PDF) **(engelsk)**. Den europeiske sentralbanken. Besøkt 4. januar 2011.
27. ↑  «The Euro Effect on Trade is not as Large as Commonly Thought» (PDF) **(engelsk)**. University of Amsterdam and Tinbergen Institut. 21. februar 2006. Arkivert fra originalen (PDF) 24. juli 2011. Besøkt 4. januar 2011.
28. ↑  «Rose effect and the euro: is the magic gone?» **(engelsk)**. Review of World Economics. Besøkt 4. januar 2011. [*død lenke*]
29. ↑  «The Effect of EMU on Tourism» **(engelsk)**. Salvador Gil-Pareja, Rafael Llorca-Vivero, José Antonio Martínez-Serrano. Besøkt 7. januar 2011.
30. ↑  «Does the single currency affect FDI?» (PDF) **(engelsk)**. José de Sousa og Julie Lochard. desember 2004. Arkivert fra originalen (PDF) 22. februar 2010. Besøkt 4. januar 2011.
31. ↑  «The Real Effects of the Euro: Evidence from Corporate Investments» (PDF) **(engelsk)**. Arturo Bris, Yrjö Koskinen og Mattias Nilsson. Arkivert fra originalen (PDF) 6. juli 2011. Besøkt 4. januar 2011.
32. ↑  «The Euro Changeover and Its Effects on Price Transparency and Inflation» **(engelsk)**. InterScience.Wiley.com. Arkivert fra originalen 11. oktober 2017. Besøkt 7. januar 2011.
33. ↑  «Quarterly Journal of Economics – Abstract» **(engelsk)**. MIT Press Journals. Besøkt 7. januar 2011.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Euro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Euro – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Eurosedler og historie (på tysk) (på engelsk)

| * v
* d
* r
EUs flagg Artikler om Den europeiske union |
| --- |
| Historie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Forløpere: | Tidslinje  **·** grunnleggerne  **·** æresborgerne  **·** Det europeiske kull- og stålfellesskap  **·** De europeiske fellesskap  **·** Den europeiske unions tre søyler |
| Planer og milesteiner: | Ventotene-manifestet  **·** Pleven-planen  **·** Schuman-planen  **·** Messina-konferansen  **·** Det europeiske konventet |
| Forløpere/endringer av EU-traktaten (Maastricht): | 
* EKSF-traktaten (1951)
* Roma-traktaten (1957)
* Euratom-traktaten (1957)
* Brussel-traktaten (1965)
* Den europeiske enhetsakt (1986)
* Maastricht-traktaten (1992)
* Amsterdam-traktaten (1997)
* Nice-traktaten (2001)
* Lisboa-traktaten (2007)

 |

 |
| Politikk | 

|  |  |
| --- | --- |
| Medlemsstatene og primærretten: | 
* Medlemsstater
* Traktaten om Den europeiske union (TEU)
* Traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV)
* Euratom-traktaten

 |
| Institusjoner: | 
* Parlamentet
* Det europeiske råd («EUs toppmøte»)
* Rådet
* (formannskapet)
* Kommisjonen
* Domstolen
* Sentralbanken
* Revisjonsretten

 |
| Øvrige organer: | 
* EUs byråer
* Utenrikstjeneste
* ombudsmann
* datatilsynet
* Sentralbanksystemet
* Regionkomitéen
* Det europeiske økonomiske og sosiale utvalg

 |
| Administrasjon: | 
* Generaldirektorat
* Europakommisjonens generalsekretariat
* Eurostat (Kommisjonen)
* COREPER (Rådet)

 |
| Parlamentarisme: | 
* Europeiske partier
* politiske grupper i Europaparlamentet

 |
| Politikkområder: | 
* Landbruk
* fiskeri
* utenriks
* forsvar
* grønn vekststrategi
* konkurranse
* ytre grenser og indre justis
* infrastruktur
* energi

 |

 |
| Prinsipper: | 
* Europeisk integrasjon
* subsidiaritetsprinsippet
* det indre marked

 |
| Lovgivning: | 
* Forordning
* direktiv
* beslutning
* lovgivningsprosedyre
* direkte anvendelse
* direkte effekt
* unionsborgerskap
* borgerinitiativet
* europeisk selskap
* europeisk samvirkeforetak
* «demokratisk underskudd»
* europeisk arrestordre

 |
| Økonomi: | 
* Euro
* eurosedler
* ØMU
* sentralbanksystemet
* Den europeiske sentralbank
* finanstilsyn
* bankunion
* strukturfond
	+ sosial
	+ samhørighet

 |
| Symboler: | 
* Flagg
* Europadagen
* Europahymnen
* Europa og oksen

 |
| 
* **Portal**
* **Kategori**

 |

| * v
* d
* r
Eurosonen |
| --- |
| 
* *Andorra*
* Belgia
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Irland
* Italia
* *Kosovo*
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* *Monaco*
* *Montenegro*
* Nederland
* Portugal
* *San Marino*
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Tyskland
* *Vatikanstaten*
* Østerrike

 | EU |
| *Kursiv* indikerer at landet ikke er med i EU. |

| * v
* d
* r
Europeiske valutaer |
| --- |
| 
* Albansk lek
* Bosnisk konvertibilna mark
* Bulgarsk lev
* Euro
* Færøysk krone
* Dansk krone
* Islandsk krone
* Tsjekkisk koruna
* Britisk pund
* Russisk rubel
* Belarusisk rubel
* Moldovsk leu
* Norsk krone
* Polsk zloty
* Rumensk leu
* Svensk krone
* Sveitsisk franc
* Transnistrisk rubel
* Ungarsk forint

 |

| * v
* d
* r
Det latinske alfabetet |
| --- |
| Grunnbokstaver | 
* Aa
* Bb
* Cc
* Dd
* Ee
* Ff
* Gg
* Hh
* Ii
* Jj
* Kk
* Ll
* Mm
* Nn
* Oo
* Pp
* Qq
* Rr
* Ss
* Tt
* Uu
* Vv
* Ww
* Xx
* Yy
* Zz

 |
| Modifiserte bokstaver | 
* Áá
* Ââ
* Àà
* Ăă
* Ää
* Ǟǟ
* Ãã
* Ąą
* Ą̊ą̊
* Ⱥⱥ
* Ɓɓ
* Ḇḇ
* Ƀƀ
* Ƈƈ
* Ćć
* Ĉĉ
* Čč
* Çç
* Ċċ
* Ȼȼ
* Ɗɗ
* Ḓḓ
* Ďď
* Ḑḑ
* Đđ
* Ðð
* Ɖɖ
* Ḏḏ
* Éé
* Èè
* Êê
* Ěě
* Ëë
* ‌Ẽẽ
* Ęę
* Ėė
* Ẹẹ
* Ɇɇ
* Ƒƒ
* Ɠɠ
* Ḡḡ
* Ǵǵ
* Ĝĝ
* Ǧǧ
* Ğğ
* Ģģ
* Ǥǥ
* Ġġ
* Ĥĥ
* Ȟȟ
* Ḧḧ
* Ħħ
* ‌Ḥḥ
* İi/Iı
* Íí
* Ìì
* Îî
* Ïï
* Ĩĩ
* Įį
* Ịị
* Ɨɨ
* Ĵĵ
* J̌ǰ
* Ɉɉ
* Ƙƙ
* Ḱḱ
* Ǩǩ
* Ķķ
* Ĺĺ
* Ḽḽ
* Ľľ
* Ļļ
* Ḷḷ
* Łł
* Ƚƚ
* Ɫɫ
* Ⱡⱡ
* Ṃṃ
* Ŋŋ
* Ńń
* Ṋṋ
* Ňň
* Ṅṅ
* N̈n̈
* Ññ
* Ɲɲ
* Ņņ
* Ōō
* Ơơ
* Őő
* Óó
* Òò
* Ôô
* Ŏŏ
* Ȯȯ
* Ȱȱ
* Öö
* Õõ
* Ȭȭ
* Øø
* Ǫǫ
* Ọọ
* Ƥƥ
* Ᵽᵽ
* Ɽɽ
* Ŕŕ
* Řř
* Ŗŗ
* Ɍɍ
* Śś
* Ŝŝ
* Šš
* Şş
* Șș
* Ṣṣ
* Ťť
* Ṱṱ
* T̈ẗ
* Ţţ
* Țț
* Ŧŧ
* Ⱦⱦ
* Ūū
* Úú
* Ùù
* Ûû
* Ŭŭ
* Ưư
* Űű
* Üü
* Ųų
* Ůů
* Ũũ
* Ụụ
* Ʉʉ
* Ʋʋ
* Ṽṽ
* Ŵŵ
* Ƴƴ
* Ýý
* Ŷŷ
* Ÿÿ
* Ỹỹ
* Y̨y̨
* Ɏɏ
* Źź
* Ẑẑ
* Žž
* Żż
* Ƶƶ

 |
| Ligaturer | 
* Åå
* Ææ
* @
* ȸ
* &
* Ƕƕ
* Œœ
* Ȣȣ
* ȹ
* ß
* ᵺ

 |
| Uvanlige bokstaver | 
* Ɐɐ
* Ƃƃ
* Ƅƅ
* Ↄↄ
* Ƌƌ
* Ǝǝ
* Əə
* Ⅎⅎ
* Ƣƣ
* Ɣɣ
* Ⱶⱶ
* Ɩɩ
* ĸ
* Ɯɯ
* Ƞƞ
* ŉ
* Ɔɔ
* Ɵɵ
* Ƿƿ
* Ɋɋ
* ſ
* Ʃʃ
* Ʊʊ
* Ƨƨ
* Ƽƽ
* Ʌʌ
* Ȝȝ
* Ʒʒ
* Ǯǯ
* Þþ
* ʘ
* ǀ
* ǁ
* ǂ
* ǃ

 |
| Digrafer | 
* CHch
* C'Hc'h
* DZdz
* DŽdž
* GBgb
* GĦgħ
* Ĳĳ
* LJlj
* LLll
* ḶḶḷḷ
* L·ll·l
* LYly
* NJnj

 |
| Spesielle tegn | 
* ¶
* °
* !
* ?
* ;
* %
* \*
* "
* '
* ©
* ®
* ɔ:
* ฿
* ¢
* €
* ₭
* £
* ₦
* $
* ₩
* ¥

 |
| Diakritiske tegn | 
* ´
* ˝
* `
* ^
* ˇ
* ˘
* ¨
* ¨
* ¸
* ~
* ˛

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:György Konrád | **Mottager av Karlsprisen**(2002) | Neste mottaker:Valéry Giscard d'Estaing |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NDL **·** NKC **·** BBC Things
 |