Ary Scheffer.
**Ary Scheffer** (født 10. februar 1795 i Dordrecht i Nederland, død 15. juni 1858 i Paris) var en nederlandsk-fransk maler.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Scheffer var sønn av en sjangermaler som stammet fra Mannheim. Han var bror til Henry Scheffer.

Scheffer viste tidlig bråmodne kunstneriske anlegg.[] Han stilte ut malerier med historiske emner alt fra sitt tolvte år og vakte oppmerksomhet.[]

### Maler

*Saint Augustine et Sainte Monique*
I 1810 flyttet moren til Paris med sine tre sønner. Scheffer ble elev av Pierre Narcisse Guérin og ble tidlig kjent med de blivende hovedmenn i den romantiske retningen.[] I 1812 begynte han å stille ut, til å begynne med små historiemalerier, så små sjangerbilder: *Soldatenken*, *Farløse, sørgende ved graven*, *En ung fiskers begravelse* og lignende emner, som ved sitt sentimentale innhold nådde ut til det store publikum.[]

En tilnærming til romantikerne betegner *Gaston de Foix lik finnes på slagfeltet ved Ravenna* (1826, Versailles) og *Suliotkvinner styrter seg i havet for å ikke bli tyrkernes rov* (1827, Louvre).[] I 1829 var han inne på en ny bølge med det nattlige spøkelsesmaleri *Lenore*, etter Gottfried August Bürgers ballade, og så fulgte en rekke malerier over motiv fra Johann Wolfgang von Goethe, de fleste fra "Faust": *Gretchen ved spinnerokken*, *i kirken*, *ved brønnen*, *Kongen i Tule* og *Mignon* (flere forskjellige). Så fulgte komposisjoner til Dante Alighieri (*Dante og Beatrice*, *Francesca da Rimini* 1835), der han nærmet seg Ingres' skole.[]

Fra de følgende årene er de religiøse bildene *Kristus Trøsteren* (1837, Musée Fedor i Amsterdam), *Kristus gråter over Jerusalem* (1848), *Kristi fristelse* (1856), *Ecce homo* og *Judaskysset* (1857). 

Scheffers mest fremragende maleri turde være *Augustin og Monika* (de sitter hånd i hånd og betrakter stjernehimmelen i stille meditasjon, 1846, Louvre).[] Betydelig er likeså *Rut og Noomi* (1855) og *Jakob og Rakel* (1857).[]

Scheffer malte også allegoriske komposisjoner (*Den himmelske og den jordiske kjærlighet* med flere), krigsbilder (*Wittekind fanget for Karl den store*, Versailles), bilder fra den greske frihetskrig samt mange portretter (flere i Louvre).

I hans følsomme kunst er slektskapen med samtidens tyske malere iøynefallende.[] Høyst står han i de komposisjoner der et drømmende uttrykk forener seg med klassisk enkelhet i formgivningen.[] Han nådde betydelig popularitet, og i gravur fikk hans malerier meget stor spredning.[]

Hans fødeby har hans statue (av Joseph Mezzara, 1862) og i dens museum finnes flere av hans malerier (atskillige i kopi) og tegninger samlet.

Referanser
----------

1. 1 2   RKDartists, «Ary Scheffer», RKD kunstner-ID 70240[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3 4   Archivio Storico Ricordi, Archivio Storico Ricordi person-ID 10104, besøkt 3. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0061304[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 44505, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Union List of Artist Names, ULAN 500001962, utgitt 2. november 2017, besøkt 21. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   det svenske Nasjonalmuséets kunstnerliste, kulturnav.org, utgitt 12. februar 2016, besøkt 24. februar 2016[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* 

 *Denne artikkelen er helt eller delvis basert på materiale fra* Scheffer, Ary *i Nordisk familjebok, utgitt mellom 1904 og 1926 – i dag offentlig eiendom.*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ary Scheffer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Ary Scheffer – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BPN **·** ULAN **·** NKC **·** BNE **·** KulturNav **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |