**Flysinne** eller **flyraseri** er aggressiv eller voldelig oppførsel fra passasjerer eller mannskap på fly, særlig under flyturen. Oppførselen kan være forårsaket av fysiologiske eller psykologiske belastninger forbundet med flyreiser, gjerne kombinert med at en passasjer eller et besetningsmedlem blir lite medgjørlig, sint eller voldelig under en flytur. Overdrevet inntak av alkohol er ofte medvirkende.

Det er ikke raskt og enkelt å lande underveis for å sette av bråkmakeren, og hendelser kan derfor forårsake store forsinkelser for andre passasjerer. I motsetning til store skip er det ikke nok rom ombord for å isolere bråkmakeren inntil ankomst, og omflygninger eller uplanlagte stopp kan derfor skje på grunn av flysinne.

Historie
--------

Det første registrerte tilfellet av flysinne var i 1947 på en flytur fra Havana til Miami da en full mann gikk til angrep på en annen passasjer og en flyvert. En annen tidlig dokumentert hendelse er en flytur i Alaska i 1950.

Gjeldende jurisdiksjon på den tiden var uklar, slik at de utagerende ofte slapp unna straff. I 1963 gjorde imidlertid Tokyo-konvensjonen det klart at de er lovene i landet der flyet er registrert som hadde forrang.

Hendelser med flysinne har vært økende siden 2007 da Den internasjonale organisasjonen for lufttransport (IATA) begynte å samle data om forstyrrende passasjeradferd. Det har ikke blitt konkludert med noen klare årsaker, men noen mulige forklaringer har vært økt angst for sin egen sikkerhet og irritasjon over gjennomgripende sikkerhetstiltak. I 2019 rapporterte Det europeiske byrå for flysikkerhet (EASA) omtrent 33% økning i hendelser med flyraseri på europeiske flyvninger mellom 2017 og 2018. EASA uttalte at i snitt kompromitterte en passasjer sikkerheten gjennom sin oppførsel på en flytur i EU hver tredje time, og at minst 70% av disse hendelsene innebar aggresjon. I tillegg skjedde det i gjennomsnitt månedlig situasjoner med flysinne som gjorde det nødvendig med nødlanding. En flyvert som representerte den nederlandske foreningen for flymannskap pekte på flere mulige årsaker til økningen: Flere seter per fly (og dermed trangere), og flere og lengre flyreiser som fører til mer irritasjon blant passasjerene.

Etter starten av koronapandemien ble en økning av hendelser med flyraseri rapportert av amerikanske medier og amerikanske Federal Aviation Administration. De fleste hendelsene involverte obligatorisk bruk av munnbind som resulterte i angrep på andre passasjerer eller flypersonell. De nederlanske flyselskapene KLM og Transavia merket også en økning i flyraseri, og i september 2022 etablert de en felles svarteliste for passasjerer.

Årsaker
-------

Stressende situasjoner, slik som for eksempel døgnvillhet, flyforsinkelser, andre vanskelige eller irriterende passasjerer og besetningsmedlemmer i nærheten, kan føre til at passasjerer og besetningsmedlemmer har større sannsynlighet for å bli opprørte og sinte. Passasjerer som er redde for å fly kan lett få panikk.

Noen undersøkelser antyder at synlig ulikhet mellom seteklasser på flyreiser (første klasse, forretningsklasse, økonomiklasse) kan være årsak til økningene i raserihendelser.

Se også
-------

* Sykkelraseri
* Trafikksinne

Referanser
----------

1. ↑  «PressReader.com - Digital Newspaper & Magazine Subscriptions». *www.pressreader.com*. Besøkt 8. juni 2023.
2. ↑  Hustadnes, Halldor (4. mai 2016). ««Skammens parade» gjennom 1. klasse gjør flypassasjerer rasende». *dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 8. juni 2023.
3. ↑  «Flights: Norway: Flyraseri ikke Flyskam». *garrettfisher.me*. Besøkt 8. juni 2023.
4. ↑  Hejlskov, Af Henriette (20. november 2021). «Flyraseri eskaleret efter mundbindskrav». *ekstrabladet.dk* **(dansk)**. Besøkt 8. juni 2023.
5. ↑  Thomas, Andrew R. *Air Rage: Crisis in the Skies*. Amherst, NY: Prometheus. ISBN 9781573929172.
6. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
7. ↑  *Arkivert kopi*. Arkivert fra originalen 25. juli 2017. Besøkt 8. juni 2023.
8. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
9. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
10. ↑  Hunter, Joyce A. *Anger in the Air: Combating the Air Rage Phenomenon*. Ashgate Publishing, Ltd. ISBN 9781409485988.
11. ↑  Rolfe, Peter. «Air Rage: Disruptive Passengers. The Causes and Cures» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 12. desember 2010. Besøkt 5. juli 2013.
12. ↑  «Convention on offences and certain other acts committed on board aircraft.» (PDF). Besøkt 23. februar 2018.
13. ↑  Street, Francesca (3. desember 2019). «Outrage in the skies: Are airline passengers getting more unruly?». *CNN*. Besøkt 26. oktober 2020.
14. ↑  Grinberg, Emanuella (1. juni 2012). «Air rage: Passengers Quicker to Snap». CNN. Besøkt 5. juli 2013.
15. 1 2 3  «Steeds meer incidenten door wangedrag tijdens Europese vluchten» [Increasing incidents of misconduct on European flights]. *NOS.nl* **(nederlandsk)**. 3. april 2019. Besøkt 4. oktober 2022.
16. ↑  «Agressie in vliegtuigen: 'Je zit op grote hoogte en kan geen kant op'» [Aggression on airplanes: 'You're at high altitude with nowhere to go']. *NOS.nl* **(nederlandsk)**. 3. april 2019. Besøkt 4. oktober 2022.
17. ↑  Marcus, Jon (15. juni 2021). «'You're on your own up there': The rise of air rage in the era of COVID». *Boston Globe*. Besøkt 13. september 2021.
18. ↑  Johanson, Mark (29. juni 2021). «What's driving the US air-rage spike?». *BBC News*. Besøkt 13. september 2021.
19. ↑  «Gezamenlijke zwarte lijst KLM en Transavia: 5 jaar vliegverbod na overlast». Besøkt 3. oktober 2022.
20. ↑  DeCelles, Katherine; Norton, Michael (30. mars 2016). «Physical and situational inequality on airplanes predicts air rage» (PDF). *statmodeling.stat.columbia.edu*. Besøkt 14. november 2021.