Kong Salomo innvier tempelet, anonym bibelillustrasjon fra 1890-tallet. *Visdommens bok* foregir å være skrevet av Salomo.
***Visdommens bok*** eller ***Salomos Visdom*** er en av de deuterokanoniske bøker i Det gamle testamente. Boken tilhører visdomslitteraturen, og foregir å være skrevet av kong Salomo.

Teksthistorie
-------------

Boken er skrevet på gresk, trolig av en ukjent jødisk forfatter i Alexandria en gang i det 1. århundre f.Kr.. Teksten er skrevet på godt gresk, men viser også kjennskap til det hebraiske Tanákhs stil og innhold. 

Deler av teksten ble funnet blant dødehavsrullene. I senere kristen tolkning av teksten har den personifiserte visdommen blitt identifisert med Jesus Kristus; særlig gjelder det kapittel 2, hvor «de ugudelige» taler ille om en person som kaller Gud sin far, og som dømmes til en død i vanære.

Innhold
-------

Hensikten med skriftet ser ut til å være å «forene jødisk fromhet bygd på gammeltestamentlige skrifter med gresk (hellenistisk) tenkning, slik [forfatteren] møtte den i Alexandria». *Visdommen* var et sentralt begrep både i antikkens greske filosofi og i den gammeltestamentlige kulturen. Språklig kan teksten på flere punkter synes å være påvirket av gresk filosofi, teologisk kan den oppfattes som et jødisk svar på helleniseringen.

Teksten består av to hoveddeler. Kapittel 1–9 inneholder generelle betraktningen om visdommen; hvor forfatteren «lover visdom og udødelighet til de rettferdige, men dom over de gudløse» og «oppfordrer jordens konger til å søke visdommen». Den andre hoveddelen, kapittel 10-19, er en historisk gjennomgang av «hvordan visdommen ledet Guds folk fra Adam til Moses».

Referanser
----------

1. ↑  Særlig gjelder det kapittel 9, «Kongens bønn», hvor en jeg-stemme minner Gud om det oppdraget han hadde fått av Ham: «Du ba meg bygge et tempel på ditt hellige fjell, og et alter i den by du valgte deg til bolig.»
2. 1 2 3 4  Kilde for sitat og vurderinger er Dagfinn Rians innledning til *Gammeltestamentlige apokryfer*, Bokklubben, 2010. (Verdens hellige skrifter; 62) ISBN 978-82-525-7497-5
3. ↑  «Book of Wisdom», *Catholic Encyclopedia*

  


| * v
* d
* r
Det gamle testamentet |
| --- |
| Tanákh(jødisk) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tora *(Loven)* | 
* Mosebøkene: 1
* 2
* 3
* 4
* 5

 |
| Nebiim *(Profetene)* | 
* Josva
* Dommerne
* Samuelsbøkene (1–2)
* Kongebøkene (1–2)
* Jesaja
* Jeremia
* Esekiel

* *De 12 mindre profetene:* Hosea
* Joel
* Amos
* Obadja
* Jona
* Mika
* Nahum
* Habakkuk
* Sefanja
* Haggai
* Sakarja
* Malaki

 |
| Ketuvim *(Skriftene)* | 
* Salmenes bok
* Salomos ordspråk
* Job
* Høysangen
* Rut
* Klagesangene
* Forkynneren
* Ester
* Daniel
* Esra–Nehemja
* Krønikebøkene (1–2)

 |

 |
| GT(kristen) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Historiske bøker | 
* Mosebøkene: 1
* 2
* 3
* 4
* 5
* Josva
* Dommerne
* Rut
* 1. Samuelsbok
* 2. Samuelsbok
* 1. Kongebok
* 2. Kongebok
* 1. Krønikebok
* 2. Krønikebok
* Esra
* Nehemja
* Ester

 |
| Poetiske bøker | 
* Job
* Salmenes bok
* Salomos ordspråk
* Forkynneren
* Høysangen

 |
| Profetbøker | 
* Jesaja
* Jeremia
* Klagesangene
* Esekiel
* Daniel
* Hosea
* Joel
* Amos
* Obadja
* Jona
* Mika
* Nahum
* Habakkuk
* Sefanja
* Haggai
* Sakarja
* Malaki

 |

 |
| GTsapokryfer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Katolsk kanon | 
* Tobit
* Judit
* Tillegg til Esters bok
* Visdommens bok
* Sirak
* Baruk
* Jeremias brev
* Tillegg til Daniels bok
* 1. Makk.
* 2. Makk.

 |
| Andre apokryfer | 
* Manasses bønn
* Tredje Esra
* Fjerde Esra
* Salme 151
* 3. Makk

 |

 |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** LCCN
 |