«Kastellet» har flere betydninger.

Vindmøllen i Kastellet Foto: Quistnix 
Kastellet cirka 1750:  

1) Spitsbergens Lynette  

2) Færø Réduit  

3) Hetlands Réduit  

4) Lollands Kontregarde  

5) Norges Réduit  

6) Norges Ravelin  

7) Østerports Ravelin  

8) Grønlands Bastion  

9) Bornholms Ravelin  

10) Prinsens Bastion  

11) Norgesporten  

12) Prinsessens Bastion  

13) Møns Kontregarde  

14) Kongens Bastion  

15) Pinnebergs Réduit  

16) Fyns Ravelin  

17) Dronningens Bastion  

18) Kongeporten (Sjællandsporten)  

19) Grevens Bastion  

20) Falsters Kontregarde  

21) Sjællands Réduit  

22) Sjællands Ravelin.
Kastelskirken hvor Struensee fra et siderom ble tvunget til å høre gudstjeneste Foto: Eikern 
Kastellets Norgesport sett fra indre gård. Foto: Ib Rasmussen 
**Kastellet** er et kastell i København og et av de best bevarte festningsanlegg i Nord-Europa. Det fremstår i dag som en femstjernet konstruksjon. De fem bastionene er navngitt henholdsvis Kongens, Dronningens, Grevens, Prinsessens og Prinsens bastion. Kastellet har også sin egen kirke, Kastelskirken som siden 1902 har vært sognekirke for Kastels sogn, og en mølle. Den nordre inngangen til Kastellet kalles Norgesporten.

Historie
--------

Kastellet ble grunnlagt av kong Christian IV. Det var meningen at det skulle ha vært bygget et slott, slik at kongen selv kunne søke tilflukt i Kastellet. Det ble imidlertid droppet av økonomiske grunner.

Kastellet ble ikke ferdig i Christian IVs regjeringstid, så det ble Frederik III som forsterket skansen. Etter beleiringen av København i 1658–60, ble den hollandske ingeniøren Henrik Ruse tilkalt for å om- og utbygge skansen. Den fikk navnet *Citadellet Frederikshavn*, men er bedre kjent som Kastellet.

Kastellet forsvarte i 1807 København mot engelskmennenes angrep under bombardementet, men måtte overgi seg sammen med resten av byen.

Kastellet ble renovert 1989–99 ved hjelp av midler fra A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal.

Christen Købke malte mange av sine motiver i Kastellet og en del av dem kan ses på Statens Museum for Kunst. Købke var sønn av Kastellets bakermester.

Fengselet i Kastellet
---------------------

Arrestbygningen i Kastellet ble bygget opp til kirken med huller fra fengselscellene inn til kirkerommet, slik at fangene kunne følge med i gudstjenestene.
Struensee avventet sin henrettelse i Kastellets fengsel. Også Griffenfeld og Jacob Jacobsen Dampe har sittet her. 
Senest satt nazistenes riksfullmektig, Werner Best, som fange i Kastellet i en periode etter 1945.

Øvrige bygninger
----------------

**Møllen**: Kastellets hollandske vindmølle er fra 1847, og var i bruk frem til 1908. Den første møllen på stedet var fra 1718 og ble ødelagt under et uvær i 1846.
På Kastellets åpne dag kan møllen også ses i virksomhet, se nedenfor.

**Kommandantboligen**: Kommandantboligen er tegnet av Elias David Häusser og oppført i 1725 på samme tid som arresthuset ble føyd til kirken. De første årene var bygningen bolig for kommandanten på festningen. I nyere tid fungerer den som embetsbolig for forsvarssjefen.

Kastellet i dag
---------------

I 2004 fylte Kastellet 340 år. Kastellets fødselsdag markeres hvert år med et åpent hus-arrangement den siste søndagen i oktober. 

Kastellet eies av det danske Forsvaret og benyttes blant annet som forsvarssjefens residens i kommandantgården, av det danske Hjemmeværnet, Forsvarets Efterretningstjeneste og Det Kgl. Garnisonsbibliotek, samt en rekke andre myndigheter og tjenesteboliger, herunder Mars og Merkur.

Kastellet er fredet og fungerer derfor både som militærområde, kulturhistorisk minnesmerke, museum og park.

Kirkeplassen benyttes jevnlig til paradeplass i forbindelse med offisielle besøk, og konserter med militære orkestre.

Den Kongelige Livgarde stiller et detasjement vernepliktige til vakttjeneste i Kastellet.

Referanser
----------

1. ↑  Miljø- og Energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen: "Guide til Københavns Befæstning", 1996, ISBN 87-7279-029-6
2. ↑  København kommune om Kastellet Arkivert 21. juli 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  København kommune om Kastellet Arkivert 21. juli 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kastellet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Kastellet – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Fredningssag / Citadellet Frederikshavn (Kastellet), Kastellet 1-110 fra Kulturarvsstyrelsen (besøkt 21. juni 2014)
* Kastellets historie
* Bilder av Kastellet

Portaler: Danmark | Arkitektur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames
 |