Filaenis er den angivelige forfatteren av en tapt antikk håndbok i forførelsens kunst.
**Filaenis av Samos** (gresk: Φιλαινίς) var tilsynelatende en gresk hetære på 300- eller 200-tallet f.Kr. Det ble hevdet at hun var forfatteren av en populær manual eller håndbok på emnet forførelse og sex.

Beskrivelse
-----------

Dette er en av de få profesjonelle råd for kjærlighetsanliggende og som autoritativ håndbok for vellysten som var skrevet av en kvinne og spredt i omfattende grad blant de øvre klasser i antikken. Det har blitt funnet noe korte fragmenter fra håndboken, inkludert innledende ord, har blitt gjenoppdaget blant *Oxyrhynchus papyri* (P.Oxy. 2891). De begynner 

> Filaenis av Samos, datter av Okymenes, skrev følgende ting for de som ønsker... liv...
> 
> 
> 

Boken minner om åpningen på Herodotos' *Historier*. Filaenis begynner med «Hvordan å gjøre tilnærmelser» *(peri peirasmon)*, deretter en seksjon om forførelse ved smiger («si at hen er «som guder»...» *isotheon*), fulgt av en seksjon om kyssing *(peri philemat[on])*. Boken er antatt å ha behandlet seksuelle kunstene systematisk, inkludert beskrivelser av seksuelle posisjoner, afrodisiakum (pirringsmiddel), abortfremkallende midler, og kosmetikk. Filaenis' skrivestil synes å ha vært enkel, beskrivelsene summariske og direkte. Gjenoppdagelsen viser at det eksisterte en virkelig tradisjon av tekniske manualer som var underlaget for den mer litterære og lekne *Ars amatoria* (Kjærlighetskunsten) som var skrevet på latinske vers i parodisk form av Ovid på slutten av 100-tallet f.Kr. Ovids poesi var derimot langt annet enn obskøn.

Omtaler
-------

To epigrammer omtaler Filaenis. Det første er av poeten Aiskrion fra Samos benektet at hans sambygding Filaenis var den faktiske forfatteren av dette beryktede verket. Isteden hevdet han at det var skrevet av en Polykrates fra Athen, som oppga navnet Filaenis på verket for å ødelegge hennes omdømme. En annen er Dioskorodes som benekter tilskrivelsen forfatterskapet av en obskøn bok til Filaenis, og at hun var «kysk», men han fremmer ingen alternativ forfatter.

Hun er også omtalt av andre forfattere. Polybios bevitner eksistensen av Filaenis' verk og at det var i prosa, og at også tilsvarende verker var i omløp. Athenaios omtaler Aiskrions epigram og legger til at Polykrates var sofist, og tillegger verket samme verdi som fråtseri. Polykrates kan ikke bli nøyaktig identifisert og henvisningen til ham betydde antagelig mer for samtiden enn den gjør for ettertiden. Den assyriske forfatteren Lukian (som skrev på gresk) har omtalt verket i negative vendinger. Han knyttet Filaenis til tribadisme og anklaget henne for å oppmuntre kvinnelig homofili.

I mangelen av utfyllende tekst kan det hende at boken handlet mer om forførelse og kvinners kjærlighet enn direkte en seksuell manual. Et fragment fra den antikke legen Herodikus kan gi en hentydning at teksten var sjangerparodi: «Filaenis, datter av Okymenes fra Samos, har skrevet denne boken for de som ønsker å føre deres liv med vitenskapelig kunnskap *(meth' historiēs)* og ikke på måfå *(mē parergōs)*.»

Det er mulig at Filaenis ikke er en historisk person. Navnet var ikke uvanlig, og det ble benyttet i diminutiv (forkortet) utgave som *Filaenion* som en generell henvisning til en hetære eller prostituert. Forestillingen om den lærde hetære finner sin bekreftelse i tradisjonen som tilskrev hetærer avhandlinger i vers og prosa om symposion og ulike erotiske emner. Det har vært relativt vanlig for pornografiske verker i alle tidsaldre å tilskrive dem til en bestemt kurtisane. Som sådan kan navnet Filaenis ha representert en prototype av skjøge.

Se også
-------

* Elefantis, en gresk kvinnelig poet på slutten av 100-tallet f.Kr. som skal ha skrevet en tapt seksualmanual
* Kallistrate av Lesbos, kvinnelig poet, kjent for obskøne vers
* Sfodrias, kynisk filosof, forfatter av en *Téchnē erōtikḗ*
* Aristides av Miletos, 100-tallet f.Kr. det påståtte opphavet til miletiske fortellinger av erotisk innhold

Referanser
----------

1. ↑  Tilpasset fra oversettelsen av katalogen online av *Oxyrhynchus: A City and its Texts* (se ekstern lenke nedenfor)
2. 1 2  Philaenis, The Art of Love: Early second century AD
3. 1 2 3 4 5 6  Vessey, D.W. Thomson (1976): «Philaenis»
4. ↑  Philaenis of Samos Arkivert 3. april 2013 hos Wayback Machine.
5. ↑  McClure, Laura (2003): *Courtesans at Table*, s. 84.
6. ↑  McClure, Laura (2003): *Courtesans at Table*, s. 83
7. ↑  «Sphodrias», Brill’s New Pauly

Litteratur
----------

* McClure, Laura (2003): *Courtesans at Table: Gender and Greek Literary Culture in Athenaeus*, Routledge
* Tsantsanoglou, K. (1973): «The Memoirs of a Lady from Samos» (JStore) i: *Zeitschrift für Papyrologie und Epigraphik*, Bd. 12, s. 183-195
* Vessey, D.W. Thomson (1976): «Philaenis» i: *Revue belge de philologie et d'histoire*, Volume 54 No 54-1, s. 78-83

Eksterne lenker
---------------

* Papyrus og beskrivelse, del av utstillingen online *Oxyrhynchus: A City and its Texts* (Egypt Exploration Society)
* Avbildning av papyrusfunnet

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |