recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Blånering** er en elektrokjemisk oksideringsprosess der jern eller jernlegeringer som stål får et beskyttende lag av jernoksider. Den blå eller blåsvarte fargen skyldes treverdig jernoksid (Fe2O3), magnetitt. Magnetitt er lite reaktivt og tar opp samme volum som jernet som konverteres, slik at metallet får en beskyttende overflate. Den svarte eller blå fargen er vanligvis foretrukket for skytevåpen, men blånering brukes også noen ganger på smykker og andre dekorasjonsgjenstander. Avhengig av hvordan prosessen utføres kan metallet får en blå, svart, brun eller grå overflate. Brunerunfargen skyldes toverdig jern (Fe2O3), rust.

I tillegg til ekte blånering, som er en elektrokjemisk oksideringsprosess, finnes det også noe som kalles **kaldblånering**. Dette er imidlertid en annen kjemisk prosess, der kobbersalter bindes til stålets overflate og etterlater et svart lag. Kaldblånering gir beskyttelse mot rust, men er ikke like holdbart som magnetitt-laget som dannes ved virkelig blånering.

Se også
-------

* Brunering

Referanser
----------

1. ↑  MacKinnon, Danny; Cumbers, Andrew (2007). *Introduction to economic geography : globalization, uneven development and place* (Ettertrykk utg.). Harlow: Prentice Hall. ISBN 9780131293168. Arkivert fra originalen 25. november 2015. Besøkt 24. november 2015. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. ↑  Angier, R. H. (1936). *Firearm blueing and browning*. Harrisburg: Stackpole. s. 3-4. ISBN 0811706109. Besøkt 24. november 2015.
**Blårev-dommen** er en dom avsagt av Høyesterett i 1938, og publisert i Rt. 1938 s. 602.

Saken
-----

En kjøper hadde kjøpt blårev, mink og sølvrev fra Nord-Amerika til en pelsfarm. Blårevene viste seg å ha innvollsmark og skabb. De var ikke kontraktsmessige. Kjøper reklamerte på de først ankomne blårevene, beholdt mink og sølvrev og hevet kjøpet for resten av dyrene og krevde tilbakebetalt pengene for blårevene samt kostnader til frakt og karantene. Selger kunne ved tilbørlig aktsomhet ved sending av dyrene ha oppdaget tilstanden til blårevene og gitt beskjed, så kjøpet kunne blitt hevet før fraktomkostninger etc. tilkom. Selger anførte at kjøper ved adgang til å heve kontrakten ville få en berikelse fordi pelsdyrmarkedet sank akkurat ved hevingen.

Høyesteretts dom
----------------

Men kontraktsbruddet (mangel og brudd på lojalitetsplikt ved å ikke si ifra om tilstanden til dyrene – en tilstand kjøper burde eller måtte vite om, synbar ved sending fra Amerika) var såpass grovt at kjøper kunne heve hele kontrakten og få erstattet sin negative kontraktinteresse. (Noen[*hvem?*] mener det er den positive kontraktinteresse som tilkjennes erstattet.)

Dommen omtales blant annet i lærebøker i avtalerett.

Referanser
----------

1. ↑  Auren, Ervin B.; Runde, Aslak (1994). *Dommer i kjøpsrett*. Oslo: Universitetsforl. s. 101. ISBN 8200024873. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
2. 1 2  Hov, Jo (1995). *Avtaleslutning og ugyldighet*. Oslo: Papinian. s. 97. ISBN 8291060045.
3. 1 2  Hov, Jo (1980). *Avtalerett*. Oslo: Universitetsforl. ISBN 8200053148.
Jaktområdet **Aasivissuit–Nipisat** er et verdensarvsted i Qeqqata kommune på Grønland. Det omfatter et område fra innlandsisen i øst og ut til fjord og øyer i havet i vest. Verdensarvområdet omfatter forhistoriske boplasser og kulturminner som strekker seg 4500 år tilbake.

Aasivissuit–Nipisat strekker seg som et opp til 20 km bredt belte i en lengde på rundt 235 km fra innlandsisen i øst og vestover til Ikertooq fjord og Davisstredet. Sarfannguaq ligger i verdensarvområdet.

Verdensarvstedet ligger rett nord for polarsirkelen i et av de største isfrie områdene på Grønland og har navn etter sommerleiren Aasivissuit og øya Nipisat, helt i vest sør for Sisimiut. Det har vært jaktet reinsdyr i dette kulturlandskapet fra 2500 f.Kr. og fram til i dag. Verdensarven omfatter boplasser, varder, depoter, stier og graver. Ved sommerleiren Aasivissuit ble det drevet reinsdyrjakt. Stedet har lange rekker av steinvarder som ble brukt i jakten. Reinsdyr ble også jaktet fra kajakk i innsjøen Aasivissuit Tasiat. På Nipisat finnes det et 4000 år gammelt paleo-inuittisk bosted som er blant de best undersøkte i landet.

Området ble nominert til verdensarvstatus som *Aasivissuit – Nipisat, Sermersuup imallu akornani Inuit Piniariartarfiat* (dansk: *Aasivissuit – Nipisat, Inuit jagtområde mellem indlandsis og hav*). Verdensarvstatus ble vedtatt i 2018.

Aasivissuit–Nipisat ble Grønlands tredje verdensarvsted. Fra før fantes Kujataas kulturlandskap med nordisk og inuittisk historie på Sørgrønland (vedtatt 2017) og Ilulissatfjorden på Vestgrønland (vedtatt 2004).

Referanser
----------

1. ↑  «Aasivissuit - Nipisat», Qeqqata Kommunia. Lest 1. juli 2018.
2. 1 2 3  Jens Fog Jensen: «Aasivissuit – Nipisat, Inuit jagtområde mellem indlandsis og hav» Arkivert 1. juli 2018 hos Wayback Machine. Slots- og Kulturstyrelsen, Kulturministeriet. Lest 1. juli 2018.
3. ↑  «Aasivissuit – Nipisat. Inuit Hunting Ground between Ice and Sea», UNESCO World Heritage Centre. Lest 1. juli 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Unescos side om verdensarvstedet
* Aasivissuit – Nipisat, privat nettsted

| * v
* d
* r
Verdensarvsteder i Danmark (liste) |
| --- |
|  | 
* Jellingmonumentene: Gravhauger
* runesteiner og kirke (1994)
* Kronborg slott (1995)
* Ilulissatfjorden (Grønland) (2004)
* Roskilde domkirke (2005)
* Stevns Klint (2014)
* Den danske delen av Vadehavet (2014)
* Parforsejaktlandskapet på Nord-Sjælland (2015)
* Christiansfeld (2015)
* Kujataa (Grønland) (2017)
* Aasivissuit–Nipisat (Grønland) (2018)

 | Danmarks flagg |
| Årstallene angir når stedet ble tatt opp på verdensarvlisten |
Handelsmenn som forhandler om en avtale.
En **forhandlerkontrakt** er en avtale som vanligvis inngås skriftlig mellom en importør eller grossist og en forretning som arbeider i et geografisk avgrenset område, som en by, et fylke eller en landsdel. Kontrakten baseres på alminnelig avtalerett og beskriver betingelsene for gjennomføring.

I utgangspunktet har en forhandler funksjon som omsetningsmessig sisteledd for produktene overfor brukere, som vanligvis er konsumenter eller bedrifter. Premissene for forhandlerens funksjon kan fremgå detaljert av kontrakten.

Betingelser som ikke fremgår tydelig av kontrakten kan skape uoverensstemmelser mellom partene. Endringer i marked og leveringstilbud kan gi nye premisser som kontrakten ikke dekker. For en eller begge partene kan interessen i en kontrakt være tidsbegrenset, og en av partene kan få en økonomisk skadevirkning ved oppsigelse.

Kontrakter brukes når det er nødvendig for å regulere forholdet mellom partene. Engroslevering skjer ellers også ordrevis uten noen videre forpliktelser. Temaet er spesielt relevant ved omsetning av merkevarer.

Eksterne lenker
---------------

* Avtaleloven
**Sten Moe** (født 20. mars 1906 i Fredrikstad, død 27. mai 1975 samme sted)
var en norsk fotballspiller, kjent fra landslaget.

Han startet karrieren for Fredrikstad FK som junior under treneren Birger Möller i 1923. Han spilte på A-laget 1927-40 og vant norgesmesterskapet i 1932 da hans yngre bror Sverre Moe scoret fire ganger. Skader og uenigheter holdt ham dog borte 1933-34, men han vant igjen i 1935, 1936 og 1938, samt Norgesserien 1937-38 og 1938-39. Han hadde kallenavnet «Fotballprofessor’n» og var stort sett lagets kaptein.

Sammen med lagkameratene Karl Pedersen og Arne Børresen debuterte han for det norske landslaget mot Tyskland i 1927. Han fikk totalt seks landskamper og fire scoringer.

Moe arbeidet for Fredrikstad Mekaniske Verksted. Etter karrieren var han formann i klubben. Han var bror til Kjell Moe og Sverre Moe, og far til Finn Moe, alle Fredrikstad FK-spillere.

Utgivelser
----------

* *Fotballspillet: Regler – Systemer – Taktikk* (1947)

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 424710, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Folketellingen 1910, *Digitalarkivet*
3. ↑  omtale og fyldige bilder fra ffksupporter.noet

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sten Moe – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Sten Moe – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Sten Moe – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (no) Sten Moe – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
**Jacob Ivanovitsj Hochlin** (født 19. april 1926 i Tromsø) er en norsk reklametegner og forfatter.

Hochlin vokste opp i Vestregata i Tromsø, helt til familien flyttet oppå øya til det som idag er kjent som Hochlin-stykket. Sitt spesielle etternavn har han fra sin russiske far som kom til Norge med pomorhandelen og som en alder av 17 år valgte å bli her i landet da revolusjonen brøt løs i hjemlandet Russland. 

Han valgte å bli boende i Tromsø til han var ferdig med examen artium også førte veien videre til Oslo for å begynne på Statens knust- og håndverkskole. Frem til han ble pensjonist har han primært livnært seg som norsk reklametegner.

I løpet av sin pensjonstilværelse har han utgitt to bøker som omhandler historier fra barndommen i Tromsø by på 1920-tallet. Bøkene er utgitt av *Nordlys* og kom som nummer to på nordnorsk topplisten over utgitte bøker i 2000. Første boken het *Det kunne vorre verre* og ble utgitt i 2000. Den andre boken het *Artig etterpå* og ble utgitt i 2006.

Referanser
----------

1. ↑  «Hochlins epistler i bokform»[*død lenke*], *Nordlys*, 2. november 2000.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
**Jacob Hurd Smith** (født 29. januar 1840 i Ohio, død 1. mars 1918 i San Diego) var soldat i den amerikanske borgerkrigen og senere general i den den filippinsk-amerikanske krig i perioden 1901-1902.

Tidlig karriere
---------------

Smith tjente i den amerikanske borgerkrigen for Nordstatene, og var en av de få offiserene som fikk flest fargede til hæren. Senere mistet han sin stilling som jurist i hæren da det gikk rykter at han ga lavere lønn til soldatene enn det som var avtalt.
Etter borgerkrigen ble Smith ofte stilt for krigsrett for skammelig oppførsel mot sine høyere offiserer, som senere ga han klengenavnet «Howling Jake» siden han ofte hylte til lederne sine.

Den filippinsk-amerikanske krig
-------------------------------

I 1899 ble Smith med graden oberst sendt til Filippinene for å kjempe i den filippinsk-amerikanske krig. Smith hadde allerede lært seg taktikk ettersom han hadde vært i vesten og jaktet på indianere, og mente at filippinerne ikke var verre enn indianerne.

For sitt mot i den spansk-amerikanske krigen bestemte William Howard Taft, den amerikanske guvernøren på Filippinene, å forfremme Smith til brigadegeneral og til øverstkommanderende for de amerikanske styrkene under samar-felttoget og ta over Samar-provinsen i 1901.
Smith behandlet filippinerne dårlig da han bestemte at matforsyninger til de sivile skulle stoppes, og at alle små landsbyer skulle brennes for å hindre at filippinerne brukte dem som baser.
Bedre ble det ikke da han ga ordre å drepe alle over ti år, noe som førte til at hele 2000 sivile ble henrettet under felttoget. Smiths grusomhet førte til at han i 1902 ble stilt for krigsrett og tvunget til å forlate sin stilling i mai samme år.

Senere karriere
---------------

Etter Filippinene pensjonerte Smith seg og bosatte seg i Portsmouth i Ohio etter noen verdensreiser. Da USA ble med i første verdenskrig i 1917 ville Smith delta i krigen, men kunne ikke siden han var for gammel. Han døde 1. mars 1918 i San Diego i California.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Protagonist** (fra gresk *protos*, «første» og *agonistes*, «kampdeltaker») var opprinnelig den som hadde hovedrollen i et gresk drama. Protagonisten er hovedpersonen i historien. I dag brukes gjerne ordet om en som engasjerer seg sterkt for en sak. 

I det klassiske teater gjennomgår protagonisten en dramatisk forandring (*peripeteia*), både på det indre og ytre plan. I en tragedie går protagonisten fra lykke og velstand til ulykke og elendighet, gjerne som følge av en svakhet (*hamartia*) i sin personlighet. I en komedie går handlingen den motsatte vei, fra elendighet til velstand.

Protagonisten har gjerne en motstander, en antagonist. Denne representerer eller skaper den motstand som hovedpersonen må overvinne.

Eksempel
--------

Akilles er protagonisten i Iliaden. Han er en heroisk kriger, fryktet og beundret av både guder og mennesker. Hans svakhet er imidlertid hans stolthet og hissige temperament (*menis*). En av hans største antagonister er den trojanske prinsen Hektor. Når Akilles i raseri dreper Hektor og respektløst mishandler liket foran Trojas murer vekker det guden Apollons harme og guden tipser Hektors bror Paris om hvor han bør sikte sine piler.

Hovedrolle
----------

Hovedperson eller protagonisten i film, teater og tildels i litteratur kalles for hovedrollen. Den personen eller figuren som har eller spiller hovedrollen, er den personen som det, som regel, handler mest om eller oppleves som viktigst for historien. Hovedpersonen kan ha samme personlighet, oppgaver og posisjon gjennom hele fortellingen, men det blir mer interessant og spennende dersom det skjer en utvikling og hovedpersonen blir forandret, både følelsesmessig og på det ytre plan. Personen eller motspilleren som får hovedpersonen til å forandre seg, kalles antagonist.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
Edvard Munch, Aase Nørregaard og Harald Nørregaard (1889)
**Aase Nørregaard** (Aasta til 1889, født Carlsen 22. oktober 1869 i Fredrikshald, død 15. mai 1908 i Kristiania) var en norsk kunstmaler.

Liv og virke
------------

Aase Nørregaard var i årene 1887–1889 elev ved Den kongelige Tegneskole under Wilhelm Holter. Hun var i 1890-årene elev av Gerhard Munthe, Harriet Backer og Edvard Munch. Allerede fra tiden under Wilhelm Holter tilhørte Nørregaard kretsen omkring Munch, som fikk stor betydning for henne både som venn og lærer.

Nørregaard debuterte allerede 19 år gammel på Høstutstillingen, under sitt pikenavn Aasta Carlsen, der hun deltok med oljemaleriet «Studie». Etter giftet i 1889 flyttet hun til Stavanger, hvor hun ble boende inntil ektemannen Harald Nørregaard i 1892 ble overrettssakfører i Kristiania. I sin stavangerske periode malte hun blant annet «Vaardag ved Stavanger», som ble utstilt på Høstutstillingen i 1890 og «Martsmorgen» (1891). Hun deltok ved Høstutstillingen i alt seks ganger.

I sin tid i Kristiania utførte hun bymotiver med gater og leiegårder. Hos Nasjonalmuseet finnes hennes bilde «Kristianiagaarder», som senere har fått navnet «Oslogårder». Stilen bærer preg av innflytelsen fra Munch. Nørregaard deltok sjelden ved utstillinger.

Familien Nørregaards bolig i Kristiania ble et sosialt møtested med deres gode venn Edvard Munch som kretsens naturlige midtpunkt. Munch malte flere portretter av Aase Nørregaard, og hun ble benyttet som modell i noen av hans øvrige arbeider, blant annet i «Damene på bryggen»» fra 1903.

Hun døde av lungebetennelse, 39 år gammel.

Familie
-------

Aase Nørregaard (døpt Aasta) var datter av verftssekretær Arnoldus Carlsen og Julie Høst. Hun ble 23. mai 1889 gift i Trefoldighetskirken i Kristiania med høyesterettsadvokat Harald Nørregaard, og tok da fornavnet *Aase*. Årsaken til navnebytte kan ha vært at hun ville unngå navnelikhet med den kjente maleren Asta Nørregaard, en slektning av ektemannen.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Aase\_Nørregaard, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID 3c014200-d1b7-49a4-a5b6-37f26c2d7462, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Wichstrøm, Anne (1997). *Kvinneliv, kunstnerliv*. Gyldendal. s. 216. ISBN 8205193622.
4. ↑  Gløersen, Inger Alver (1970). *Lykkehuset*. Gyldendal. s. 25.
5. ↑  *Morgenbladet 1889.05.26*. Norge, Oslo. 1889. s. 2.

Kilder
------

* *Norsk kunstnerleksikon : bildende kunstnere, arkitekter, kunsthåndverkere. B. 3 : N-So*. Universitetsforl. 1986. s. 127–128. ISBN 8200068102.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** KulturNav
 |

Portal: Kunst
**Rolf Erik Tveten** (født 14. november 1987 i Ålesund) er en norsk sivilingeniør og politiker (H).

Fra juni 2012 var Tveten ansatt som rådgiver og taleskriver for Høyres leder Erna Solberg, og fortsatte i tilsvarende stilling for Solberg ved Statsministerens kontor fra regjeringsdannelsen i oktober 2013 til juli 2015. I 2015 gikk Tveten til en stilling som ledelseskonsulent i Boston Consulting Group i Oslo.

Tveten var 1. nestleder i Møre og Romsdal Unge Høyre 2005–2006, leder i Ålesund Unge Høyre i 2006, leder i Sør-Trøndelag Unge Høyre 2007–2008, medlem av Unge Høyres sentralstyre 2008–2012 og 1. nestleder i Unge Høyres sentralstyre 2010–2012.

Han er utdannet sivilingeniør i industriell økonomi og teknologiledelse fra NTNU fra 2012.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Rolf Erik Tvetens profil». LinkedIn. Besøkt 16. september 2016.
2. ↑  Melgård, Marie (17. oktober 2013). «Dette er Solbergs unge talenter». *Adresseavisen*. Besøkt 16. september 2016.
3. ↑  Kristiansen, Bjørn S. (13. juli 2015). «Solberg mister sin «wonderboy»». *Dagens Næringsliv*. Besøkt 16. september 2016.
4. ↑  «Rolf Erik Tvetens profil». Høyre. Arkivert fra originalen 23. september 2016. Besøkt 16. september 2016.

Portal: Konservatisme
**Rolf Eriksson** (født 9. mars 1942, død 1984) var en svensk fotballspiller. Eriksson, som var spiss, spilte for Malmö FF i perioden 1961 til 1965.

Karriere
--------

Eriksson startet karrieren i Malmö FF, hvor han spilte i de ulike ungdomslagene før han i 1961 ble tatt opp på førstelaget. Eriksson var kraftig bygget, men var likevel rask, og leverte kraftfulle skudd. Som talent ble han sammenlignet med Gunnar Nordahl. I sin første sesong i Allsvenskan spilte Eriksson samtlige kamper, og scoret ni mål. Han gjentok dette sesongen etter, men med ti scoringer.

Den suksessfulle starten på Erikssons karriere hadde gjort ham aktuell for den italienske Serie A-klubben Bologna. Til tross for at alle formaliteter var ordnet, og kontrakten signert, måtte Eriksson bli igjen i Sverige, da Italias fotballforbund innførte forbud mot utenlandske spillere i sine serier. I mellomtiden hardnet konkurransen til om plassene i Malmö FF, og Eriksson ble etterhvert erstattet av spillere som Bo Larsson på Malmö FFs førstelag. Eriksson nedprioriterte etterhvert treningene, og var ikke lenger egnet til førstelagsspill. I 1966 gikk han til IFK Trelleborg, som spilte på nivå 2 i det svenske seriesystemet, og fikk en ny start på karrieren. Eriksson kom imidlertid aldri helt tilbake som toppspiller.

Eriksson døde brått i 1984, 42 år gammel.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Nye Nordahl som slösade bort talangen» Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine. av Håkan Malmström, sydsvenskan.se, 15. november 2009. Besøkt 24. juli 2013 (sv)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LIBRIS
 |
Prinsippskisse forhjulsdrift
**Forhjulsdrift** eller **forhjulstrekk** er en vanlig teknikk for fremdrift av motorkjøretøy hvor forhjulene driver bilen fremover.

En av fordelene med forhjulsdrift sammenlignet med bakhjulsdrift er en mer kompakt installasjon ved at motor, girkasse og differensial er samlet i en kompakt enhet. De fleste biler har i dag motoren foran og det blir dermed ikke behov for noen kardang for kraftoverføring til bakhjulene. Kjøretøy med forhjulsdrift blir trukket, ikke dyttet, og dette gir i de fleste situasjoner et mer stabilt forhold mellom drivkreftene og bilens treghet, noe som resulterer i bedre retningsstabilitet. I mange tilfeller vil biler med forhjulsdrift også ha bedre fremkommelighet på grunn av mer tyngde over drivhjulene.

En av ulempene med forhjulsdrevne kjøretøy er at en forhjulsdrevet bil vil ha en tendens til å "vingle" på rattet ved kraftig akselerasjon (såkalt "torque steer"). Nyere forhjulstrekkere har bedre hjuloppheng som gjør dette til et mindre problem. Dette vil også medføre stor vektforflytting bakover og dermed gi mindre feste til drivhjulene. Derfor er forhjulsdrift mindre egnet på veldig motorsterke biler, men ulempene er ikke større enn at det mest har betydning på enkelte typer konkurransekjøretøy. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Forfengelighetsstørrelser** eller «størrelsesinflasjon» er et fenomen hvor ferdigsydde klær i samme nominelle størrelse (størrelsesmerking) får større fysisk størrelse over tid. Dette kan medføre at for eksempel «medium» tilsvarer «ekstra stor» i et annet klesplagg.

Forfengelighetsstørrelser kan gjøre at kjøperen føler seg bedre ved gå med et klesplagg som er merket «ekstra liten» istedenfor «medium», selv om de to klesplaggene egentlig er i samme størrelse. Fenomenet er først og fremst dokumentert i USA og Storbritannia, hvor klesstørrelsene stadig har glidd mer og mer ut.

Kuriositeter
------------

I 2022 skrev NRK en artikkel om det norske klesmerket Edel Design som hadde gått over til størrelser som «xtra lekker», «midt i blinken», «xtra smekker» ettersom de opplevde at det var vanskelig for kundene å forholde seg til størrelser som small, medium og large. Grepet ble hyllet av kroppspositivist Sonja Iren Johnsen.

Utfordringer og vegen videre
----------------------------

Tilsynelatende tilfeldige klesstørrelser kan føre til stor frustrasjon ved prøving av klær i butikk. Ved kjøp av klær over nett kan det skape unødvendig prøving, bytte og retur som gir ekstra CO2-utslipp og bidrar til global oppvarming.

For å redusere utslippet av klimagasser kan det derfor være hensiktsmessig med bedre størrelsesmerking av klær. Adopsjon av standarder for bedre størrelsesmerking kan derfor være hensiktsmessig:

* EN 13402 er en felles europeisk standard for størrelsesmerking av klær basert på kroppsmål i centimeter.
* For skostørrelser er mondopoint en internasjonel standard for skostørrelser basert på fotlengde i millimeter.

Referanser
----------

1. ↑  Johnsen, Vibeke (16. april 2007). «Lurer med jeans-størrelser». *Nettavisen* **(norsk)**. Besøkt 18. juli 2022.
2. ↑  «J. Crew i hardt vær etter lansering av størrelse XXXS». *www.minmote.no*. Besøkt 18. juli 2022.
3. ↑  «Kort tid etter disse bildene, dør modellen». *www.klikk.no* **(norsk)**. Besøkt 18. juli 2022.
4. ↑  «Flattery Gets Designers Everywhere».
5. ↑  Schrobsdorff, Susanna (17. oktober 2006). «Fashion Designers Introduce Less-than-Zero Sizes». *Newsweek* **(engelsk)**. Besøkt 1. desember 2018.
6. ↑  D'Angelo, Jennifer (15. juli 2002). «Flattery Gets Designers Everywhere». *Fox News*.
7. ↑  «Vanity Sizing». Arkivert fra originalen 15. februar 2005.
8. 1 2  Skjelvik, Sondre (2. juni 2022). «Dropper small og large, mener du er smekker eller lekker». *NRK*. Besøkt 18. juli 2022.
***Poetiske tonebilder, opus 3*** er en samling seks korte stykker for piano solo av Edvard Grieg. 

Grieg skrev verket i København 1863. Han var på det tidspunktet uteksaminert fra konservatoriet i Leipzig og begynte forsiktig å frigjøre seg fra den tyske romantikken. Dette gjorde han ved å introdusere noen innslag fra norsk folkemusikk, eksempelvis er dette første gang han bruker det som kalles *«griegmotivet»*, en melodisk vending som er vanlig i norsk folkemusikk og som består av en fallende liten sekund og stor ters eller en fallende stor sekund og liten ters. 

Første trykte utgave bærer navnet *Poetiske Tonebilleder. - 1864*. Kjøbenhavn, Chr. E. Hornemann. Første tyske utgave kom på forlaget *Carl Simon* i Berlin i 1875/1876. Første utgave på *Peters Verlag* kom i 1876.

Stykkene er dedisert Griegs ungdomsvenn, forfatteren og musikklæreren Benjamin Feddersen.

Enkeltstykker
* Allegro ma non troppo
* Allegro cantibile
* con moto
* Andante con sentimento
* Allegro moderato
* Allegro scherzando

Kilder
------

* Jorunn Eckhoff Færden: *Poetiske Tonebilleder*, Griegarkivet ved Bergen Offentlige Bibliotek
* Monica Jangaard: *Poetiske tonebilder*, Grieg minutt for minutt

Eksterne lenker
---------------

* Poetic Tone-Pictures, Op.3 (Grieg, Edvard): Fritt tilgjengelige noter i International Music Score Library Project.
**Aase Botnmark** (født **Øvrebotn**; 25. mai 1927 i Botnane i Bremanger, død 12. februar 2012) var en norsk billedhugger og håndkolorist. Hun studerte ved Statens håndverks- og kunstindustriskole under Per Ung, og hadde en rekke utstillinger, blant annet sammen med Skule Waksvik. Hun er kjent for sine menneskeskulpturer, særlig av kvinner. Per Ung skal ha uttalt «Dine skulpturer lever, Aase!»

Etter en oppvekst på en gård i Botnane, giftet Aase seg med fotografen Kåre Botnmark (1923–2010) i 1948 og de fikk to barn. I 20 år drev paret fotoforretningen Vest Foto i Florø sammen, der Aase spesialiserte seg på håndkolorering. Da forretningen ble solgt i 1969 flyttet de til Ullensaker i Akershus. 

Gjennom opphold på Modum Bads Nervesanatorium stiftet Aase bekjentskap med keramikk som uttryksform, og søkte seg etterhvert til Statens håndverks- og kunstindustriskole, der hun var elev i 1974 til 1978.

Etter hennes død i 2012 ble det i 2016 satt opp en retrospektiv utstilling på Galleri Dorthea i Kulturhuset Heimen i Bremanger.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5  Wiggo Botnmark. «Aase Botnmark endelig på plass i Galleri Dorthea!». Kulturhuset Heimen. Besøkt 21. januar 2017.
2. ↑  Breidalen, Svanhild (20. mai 2016). «Stiller ut verka til Aase Botnmark». *Fjordenes tidende*. Besøkt 21. januar 2017.
3. 1 2  «Aase Botnmark, En retrospektiv utstilling». 8. juni 2016. Besøkt 21. januar 2017.
*Skal ikke forveksles med den amerikanske massemorderen Robert Hansen eller den amerikanske spionen Robert Hanssen*

**Robert Hansen** (født 8. september 1967) er en filmskaper oppvokst i Horten, men bosatt på Aukra i Møre og Romsdal. Hansen er utdannet ved Stockholms Filmskola og Høgskulen i Volda.

Filmografi
----------

### Spillefilmer

* 2006: *Det 11te Bud*
* 2007: *Jakob – Mannen som elsker Jack Nicholson*
* 2007: *Jakob og campinglivets farer*

Robert Hansens spillefilmer lages lokalt på Vestlandet, med svært lave budsjetter. I 2007 fikk Hansen vist *Jakob – Mannen som elsker Jack Nicholson* under Tromsø Internasjonale Filmfestival (TIFF). Oppfølgeren *Jakob og campinglivets farer* ble ferdigstilt samme år.

### Dokumentarfilmer

* *Geiranger – verdens vakreste fjord*
* *Et lite stykke Norge i Afrika*
* 2012: *Start – Norges første fly*

Filmen *Start – Norges første fly* ble både produsert og regissert av Hansen. Den handler om ubåtløytnant Hans Fleischer Dons, som foretok den første flyvningen her til lands. Dons fløy fra Borre i Vestfold over Oslofjorden til Fredrikstad i Østfold, uten sertifikat og etter kun noen få ukers øvelsesflygning.

Referanser
----------

1. ↑  «Robert Hansen». *www.filmfront.no*. Besøkt 17. juli 2017.
2. ↑  «Det 11te Bud». *www.filmfront.no*. Besøkt 17. juli 2017.
3. ↑  «Jakob og campinglivets farer». *www.filmfront.no*. Besøkt 17. juli 2017.
4. ↑  Utflyttet hortenser lager filmer fra Møre og Romsdal
5. ↑  «Gjengangeren - "Kuppet" filmfestivalen i Tromsø». *www.gjengangeren.no* **(norsk)**. Besøkt 17. juli 2017.
6. ↑  «Start - Norges første fly». *www.filmfront.no*. Besøkt 17. juli 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Robert Hansen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Poetisk realisme** er en variant av romantikken. Den poetiske realisme tonet romantikken noe ned og brakte den så å si inn mellom borgerskapets fire vegger, men uten å oppgi ideverdenen. Den poetiske realismen kan i noen grad karakteriseres som «temmet» romantikk fordi noe av det grensesprengende ved høyromantikken er blitt mindre merkbart, og temaene er hentet fra det nære og hverdagslige. 

Retningen fikk stor tilslutning i Danmark i årene etter 1825, og ble systematisert av dramatikeren og litteraturkritikeren Johan Ludvig Heiberg. Han skulle blant annet få stor innflytelse på H.C. Andersen og Johan Sebastian Welhaven. Litteraturen i perioden har både romantiske og realistiske trekk. Camilla Colletts *Amtmandens Døtre* og Henrik Ibsens *Peer Gynt* er sentrale norske eksempler fra den poetiske realismen. 

Den poetiske realismen betydde mye for utviklingen av prosagenrene. Og som alle romantiskpregede perioder, stimulerte den produksjonen av lyrikk. Dramatikken blomstret særlig i Danmark med Heibergs vaudeviller.

Poetisk realisme og nasjonalromantikken gikk hånd i hånd i Norge. Mens den litterære nasjonalromantikken ebbet ut, fortsatte den poetiske realisme å være virksom og gjorde seg gjeldende omtrent til 1870. Da kom det en klimaendring i åndslivet som gjerne settes i samband med Georg Brandes som holdt sine berømte forelesninger på den tid. De slo an tonen for den etterfølgende realismen.

Sentrale navn
-------------

* Johan Sebastian Welhaven
* Henrik Wergeland (etter 1840)
* Ivar Aasen
* Knud Knudsen
* Aasmund Olavsson Vinje
* Camilla Collett
* Bjørnstjerne Bjørnson
* Henrik Ibsen
* Jørgen Moe
* Andreas Munch
* H.C. Andersen (i Danmark)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
***Poecilopyrodes*** er en slekt av biller som hører til familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én art.

Utseende
--------

En middelsstor (ca. 30-35 millimeter), bred, brunlig trebukk. Antennene er tynne bortsett fra det innerste leddet, betydelig lengre enn kroppen hos hannen. Antenner og bein er brune. Hodet er firkantet, minst så langt som bredt, med en bred, grunn V-formet midtfure i pannen. Fasettøynene er ganske små og sitter langt framme på hodet. Kjevene er ikke forstørrede. Pronotum er sekskantet med en skarp pigg midt på sidekanten. Pronotum har et par gule lengdestriper for fortsetter forover på hodet like til fasettøynene, og sidefeltene er gule. Scutellum er nokså stort, bredt trekantet, den fremre delen med gul bestøvning. Dekkvingene er avsmalnede bakover, "skuldrene" står ut som en spiss tann. De er rødbrune, hver med tre avlange, gule flekker som til sammen danner et stjernemønster.

Levevis
-------

Larvene borer i død ved, ofte i døde røtter. De etterlater seg grove ganger i veden. Utviklingen tar flere år. Disse billene besøker ikke blomster, og mange arter er nattaktive. En del av dem kommer til lys.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Bolivia og Brasil.

Systematisk inndeling
---------------------

Arten har vært plassert i slekten *Pyrodes*. 

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
				+ Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
					- Underfamilien sagbukker, Prioninae Latreille, 1802
						* Stammen Mallaspini Thomson, 1861
							+ Slekten *Poecilopyrodes* Galileo & Martins, 1992
								- *Poecilopyrodes pictus* (Perty, 1832)

Kilder
------

* Liste over artene
* Prioninae of the World - *Poecilopyrodes pictus*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Poecilopyrodes* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Poecilopyrodes* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Poecilopyrodes* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Poecilopyrodes* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Thailands flagg Thailand |
| Boccia |
|  VM i boccia |
| Sølv | Lisboa 2010 | BC1-2, lag |

**Thinnakorn Thepdeang** (født 17. oktober 1988) er en thailandsk handikappet bocciaspiller, som konkurrerer i klassen BC1, som er en av klassene for utøvere med cerebral parese.

Karriere
--------

Thepdeang kom på 5.-plass i FESPIC Boccia Games 2005. Han deltok i Verdenscupen i boccia 2007 i Vancouver i Canada, der han kom på 9.-plass individuelt, og i lagkonkurransen (BC1/2) kom Thailand på 5.-plass.

I Verdensmesterskapet i boccia 2010 nådde han bronsefinalen, men tapte der på tie-break etter 4-4 ved full tid, mot sin landsmann Pattaya Tadtong. Thepdeang kom dermed på 4.-plass individuelt. I dette verdensmesterskapet fikk Thailand sølv i lagkonkurransen (BC1-2).

Referanser
----------

1. ↑  CPISRA - *Boccia CPISRA World Ranking List 2006* Arkivert 16. september 2012 hos Wayback Machine. besøkt 28. mars 2013.
2. ↑  CPISRA - *CPISRA Boccia World Ranking List - Saturday, Jan 9 2010* Arkivert 16. september 2012 hos Wayback Machine. besøkt 28. mars 2013.
3. ↑  CPISRA - *Boccia World Rank List - Friday, Dec 16 2011* Arkivert 16. september 2012 hos Wayback Machine. besøkt 28. mars 2013.
El Ángel de la Independencia
Nærbilde av engelen, som i realiteten representerer seiersgudinna Nike
**El Ángel de la Independencia** (*Uavhengighetsengelen*, offisielt **Monumento a la Independencia**) er et historisk monument som befinner seg i midten av en rundkjøring langs Paseo de la Reforma i Mexico by. Monumentet er en 36 meter høy søyle med en 6,7 meter høy skulptur av den greske seiersgudinna Nike på toppen. Skulpturen er av bronse, dekka med 24 karat gull, og veier 7 tonn.

Monumentet ble reist av president Porfirio Diaz i 1910, for å markere hundreårsjubileet for Mexicos uavhengighet. Den skulle opprinnelig stå på Plaza de la Constitución i det historiske sentrum, men ble til slutt plassert langs Paseo de la Reforma.

Arkitekten Antonio Rivas Mercado sto bak utforminga av skulpturen. Utforminga ble bestemt etter en konkurranse i 1877.

I 1925 ble levningene til heltene fra Mexicos uavhengighetskrig begravd under søyla, og de befinner seg fremdeles der.

Litteratur
----------

* *Frommer's Mexico 2005*. Wiley Publishing, Inc. 2004. ISBN 0764567632.
* Legorreta, Jorge (Sep. 18, 2002). "Tres figuras aladas erigidas a la libertad". *La Jornada.* In Spanish
* Loaeza, Guadalupe (1998). *El Ángel de nuestras nostalgias*. Plaza y Janés. ISBN 9681103149.  In Spanish
* Blair, Kathryn Skidmore (2001). *In The Shadow of The Angel*. First Books. ISBN 0759606315.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Jonny Fjeldstad** (født 27. november 1983) er en norsk ishockeyspiller. Han spilte løper eller forward fra 2011/12-sesongen for Vålerenga. 

Fjeldstad studerte idrettsfag ved Bjerke videregående skole fra 1999 til 2002, hvorpå han gikk fra ungdomsklubben Vålerenga, til Manglerud Star. Etter to sesonger der, flyttet han til Lillehammer, men kom tilbake til Oslo og Manglerud året etter. I 2006 gikk han til Lørenskog Ishockeyklubb, og ble med klubben opp i eliteserien i 2008.

Fra sesongen 2011/12 vendte han tilbake til moderklubben Vålerenga.

Fjeldstad er gift med tidligere fotballspiller, Kaia Ruud Solem siden 2012. De har to barn sammen. Han er utdannet tømrer og arbeider som prosjektleder innen bygg- og anleggsbransjen.

Se også
-------

* Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole

Referanser
----------

1. 1 2   Elite Prospects, Eliteprospects.com spiller-ID 25186, besøkt 21. august 2021[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  linkedin.com Fjeldstad

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jonny Fjeldstad – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Jonny Fjeldstad – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
***Thinopinus*** er en slekt av biller som hører til underfamilien storkortvinger (Staphylininae) i familien kortvinger (Staphylinidae).

Utseende
--------

En ganske stor (15-20 millimeter), kraftig, halvblankt gulaktig (sandfarget) kortvinge med svarte tegninger på pronotum og dekkvinger. Fargen varierer en del med fargen på sanden den lever på, individer som lever på mørk sand er mørkere. Hodet er stort, avrundet firkantet, med små fasettøyne. Antennene er litt lengre enn hodets bredde, ganske smale innerst, utvidet mot spissen. Kjevene er ikke spesielt store. Pronotum er avrundet, noe bredere enn de korte dekkvingene. Flygevinger mangler. Bakkroppen er spoleformet, forholdsvis brede, beina kraftige, velegnet for å grave i sanden.

Levevis
-------

Arten lever i fjæresonen på sandstrender, der den graver seg ned under oppskylte alger og annet oppskyll. Den er nattaktiv og jakter for det meste på tanglopper. Denne arten legger få egg og lever trolig forholdsvis lenge som voksen.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt langs vestkysten av Nord-Amerika, fra Alaska i nord til Baja California i sør.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger (Staphylinidae) Latreille, 1802
				+ Underfamilien storkortvinger Staphylininae Latreille, 1802
					- Stammen Staphylinini Latreille, 1802
						* Gruppen Staphylinina Latreille, 1802
							+ Slekten ***Thinopinus*** LeConte, 1852
								- *Thinopinus pictus* LeConte, 1852

Kilder
------

* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Thinopinus* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Thinopinus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Thinopinus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Thinopinus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Thinopinus* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Thinopinus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Artikkelen omhandler en naturlig landform. For byen i Ukraina med samme navn, se Liman (by)

Satellittbilde av limaner langs svartehavskysten
Liman dannet av elvemunningene til Dnipro og Søndre Bug
Dnister-limanen ved munningen til elva Dnister
En **liman** er en type innsjø som er dannet ved munningen til ei elv som er blokkert av en banke av sediment. Limanen kan være *maritim* (banken er laget av elva som renner ut i sjøen) eller *fluvial* (banken er laget av ei større elv ved samløpet).

Navnet blir mest brukt om denne typen innsjøer langs den vestlige og nordlige kysten av Svartehavet, i tillegg til den nedre delen av Donau. Eksempler på limaner er Varnasjøen i Bulgaria, Razelmsjøen i Romania og Dnister-limanen i Ukraina.

Etymologi
---------

Ordet er et låneord fra russisk: лиман (*liman*), men opprinnelsen er fra det middelaldergreske λιμένας som betyr *bukt* eller *havn*. Ordet ble spredd av tyrkerne da de okkuperte den vestlige og nordlige kysten av Svartehavet.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Limans – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Meter per sekund** er en avledet SI-enhet for både fart (skalar) og hastighet (vektoriell), definert ved avstand i meter dividert på tid i sekunder. Symbolet er **m·s−1**, eller tilsvarende, **m/s**. 

I dagligtale, men dimensjons-uriktig, hører man i blant ***sekundmeter***.

Astronomiske målinger oppgir noen ganger hastigheter i kilometer per sekund, hvor en kilometer per sekund tilsvarer 1000 meter per sekund.

Konverteringer
--------------

1 meter per sekund tilsvarer

≈ 3,2808 fot per sekund (omtrentlig)
≈ 2,2369 miles per time (omtrentlig)
≡ 3,6 km/t (eksakt)
1 fot per sekund ≡ 0,3048 m/s (eksakt)

1 mile per time ≈ 0,4471 m/s (omtrentlig)

1 km/t ≈ 0.2778 m/s (omtrentlig)

1 kilometer per sekund tilsvarer:

≈ 0.6213 miles per sekund (omtrentlig)

Kommentar
---------

Selv om m/s betraktes som en avledet enhet kan den også ses som mer fundamental enn meter, ettersom denne er definert via lysets hastighet i vakuum, regnet som 299792458 m/s *per definisjon*, som dermed gir meter ved å bruke definisjonen av ett sekund.

Se også
-------

* Kilometer per time
* Knop
***Dykket*** er en norsk spillefilm fra 1989 regissert av Tristan DeVere Cole, med Bjørn Sundquist og Eindride Eidsvold i hovedrollene. Filmen er en actionthriller med handling fra dykking i Nordsjøen. Den har blitt gitt ut på DVD sammen med flere andre norske klassikere fra Filmeffekt AS.

Handling
--------

Dypdykkeren Bricks har jobbet med å inspisere og reparere oljeinstallasjoner på havbunnen i Nordsjøen i mange år. Etter 524 dykk har han fått nok. Han ønsker også at hans kollega og bestevenn Gunnar også burde slutte i denne jobben. Men Gunnar er både gift og har barn, så han trenger den godt betalte jobben. Bricks, Gunnar og hans nye partner, Rolf, har satt seg i helikopteret, for å ta en velfortjent ferie på fastlandet. Brocks planlegger også en ferie til Syden, sammen med sin kone Ann.

Men rett før de skal reise hjem kommer en melding fra olje-selskapet Scanoil om at en trål har satt seg fast rundt en oljerørledning, og stenger for en ventil på 110 meters dyp. Gunnar og Rolf blir bedt om å foreta et kort rutinedykk for å åpne ventilen igjen. Scanoil lover bra betaling for jobben. Den stengte ventilen koster selskapet 2 millioner kroner i minuttet i upumpet olje. Gunnar og Rolf tar jobben, men på 100 meters dyp henger dykkerklokka seg fast i trålen. Dette utvikler seg snart til en kamp på liv og død.

Rollebesetning
--------------

* Bjørn Sundquist ... Gunnar
* Eindride Eidsvold ... Rolf
* Marika Lagercrantz ... Ann
* Michael Kitchen ... Bricks
* Sverre Anker Ousdal ... skipsfører
* Frank Grimes ... Dobs
* Nils Ole Oftebro ... Akselsen
* Inger Lise Westby ... Sonja
* Steinar Raaen ... Helikopter-pilot
* Thomas G. Stoudt ... Marius
* John T. Stoudt ... *diving supervisor*

Referanser
----------

1. ↑  «Dykket». *www.filmfront.no*. Besøkt 15. august 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dykket* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Dykket* i Nasjonalbibliotekets filmografi Rediger på Wikidata

* (no) *Dykket* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Dykket* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Dykket* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Dykket* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Dykket* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
**Samuel Maciejowski** (fødst 15. januar 1499, død 26. oktober 1550 i Kraków) var en polsk katolsk biskop fra 1500-tallet av Chełm, Płock og Kraków.

Liv og virke
------------

### Tidlig virke

Han begynte sin karriere i 1518 som notar hos kong Sigismund I. I 1522 dro han for å studere filosofi og retorikk i Padova og fortsatte deretter studiene i Bologna. Han ble ordinert til prest i 1530,og ble kannik i Kraków.

### Biskop

Han ble først utnevnt til biskop av Chełm, og ble deretter utnevnt til biskop av Płock den 22. august 1541, etterfulgt utnevnelse til biskop av Kraków, den 19. juni 1546. Han var også kronsekretær.

Som biskop av Kraków var han opptatt av presteskapets utdanningsnivå, var tilhenger av en myk tilnærming med meningsmotstandere. I 1546 forordnet han visitaser i bispedømmet, som han håpet ville føre til en begrensning av reformasjonen, men på grunn av mildheten i hans karakter var stort sett ineffektiv. Han innkalte en bispedømmesynode i 1547 i Wiślica, men bestemmelsene fra synoden er ikke blitt bevart for ettertiden.

Han samlet rundt seg lærde og poeter slik at atmosfæren i katedralen var en sterk vitenskapelig og litterær debatt.

Han døde 26. oktober 1550, og ble gravlagt i Wawel-katedralen, og ligger nær der hans senere avdøde nevø er, Bernard Maciejowski, også en biskop av Kraków.

Referanser
----------

1. ↑  Bishop Samuel Maciejowski at catholic-hierarchy.
2. ↑  Boleslaw Przybyszewski: *Krótki zarys dziejów diecezji krakowskiej* [Brief outline of the history of the Diocese of Kraków], Volume II, Cracow 1993.
3. ↑  Urzędnicy centralni i nadworni Polski XIV-XVIII wieku, Kórnik 1992, p.145.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Catholic-Hierarchy **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
***Jean and the Calico Doll*** er en amerikansk stumfilm fra 1910, regissert av Laurence Trimble.

Handling
--------

En stor sum penger utveksles mellom Mr. Doyle og en annen mann. Under transaksjonen sitter Mr. Doyles sønn ved vinduet, og hans lille datter leker med hunden hennes Jean på gulvet. Faren deres legger deretter igjen pengene på bordet. Sønnen forlater rommet og den lille jenta, som nå er alene i rommet, får øye på pengene. Hun tror at dette bare er vanlig papir, tar dem med seg og legger dem i den lille vuggen sammen med dukken sin og klipper en eller to av sedlene til dukker. Etter at barnet har gått ut går faren tilbake til rommet, men finner ikke igjen pengene.

Han ringer sin kone, men hun vet ingenting om dette. Faren anklager sønnen sin for å ha stjålet alle pengene. Sønnen blir indignert, og reiser hjemmefra. Han har knapt forlatt huset når den lille jenta kommer inn med pengene. Hun gir dem til moren sin, og viser henne den pene papir-dukken hun har laget av en av sedlene. Hunden følger etter med en annen haug av pengene, som barnet har mistet. Moren ringer mannen sin, og barnet forklarer at hun trodde pengene bare er vanlig papir. Men de må forsøke å finne igjen faren hennes, som hadde forlatt hjemmet etter å ha blitt anklaget for å ha stjålet pengene hans.

Referanser
----------

1. ↑  JEAN AND THE CALICO DOLL

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Jean and the Calico Doll* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Jean and the Calico Doll* på American Film Institute Rediger på Wikidata
De 17 kommuner i Byregion Østjylland
**Østjylland** er den østlige del av halvøya Jylland med Århus som den største by.

Østjylland har aldri vært en administrativ region. Området avgrenses tradisjonelt mot nord av Mariager Fjord og mot syd av Kolding Fjord eller grensen til Sønderjylland. Andre grenser er mere uklare. Grensen mot Vestjylland går tradisjonelt ned gjennom Jylland langs hovedvei 13, tidligere hærveien, og den jyske højderyg, hvor den omtrent følger grensen mellom dialektene østjysk og vestjysk.

Østjylland overlapper delvis med de nyere begreper Midtjylland og Sydjylland. Noen oppfatter således Silkeborg (og især Viborg) som Midtjylland, andre som Østjylland eller som begge deler. Mot syd vil langt de fleste medregne Horsens til Østjylland, mens Vejle og Kolding kan regnes til Øst- og/eller Sydjylland.

Endelig kan man i geografisk forstand tale om en østjysk landskapsform og kjøpstadstype, som strekker seg fra Hobro til Egernførde og Kiel.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Samuel Rowlands** (født ca. 1573, død 1630) var en engelsk forfatter.

Biografi
--------

Han skrev pamfletter i prosa og vers som beskrev særegenheter og pussigheter i den lavere middelklasse på hans tid. Han synes ikke å ha hatt noen særlig synlighet i tidens litterære kretser, men hans verker kaster lys over utviklingen av folkelig litteratur og samfunnslivet i London, der han bodde. Han hadde særlig kontakt med folk av middelklasse og lavere klasser. Årene 1600–1615 arbeidet han for bokhandlerne William White og så George Loftus, som publiserte hans pamfletter.

Referanser
----------

1. ↑   Six Degrees of Francis Bacon ID 10010507, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Rowlands, Samuel». *1911 Encyclopædia Britannica*. Volume 23. Besøkt 18. juni 2023.
3. ↑  Selected English Renaissance Religious Writing – Samuel Rowlands University of Saskatchewan

Eksterne lenker
---------------

* (en) Verker av Samuel Rowlands i Prosjekt Gutenberg
* *The complete works of Samuel Rowlands* at Internet Archive
* *The knave of clubbes* at Internet Archive

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** BNE
 |