Folloregionen (martkert i rødt) i Akershus fylke.
**Follomål** eller **follodialekt** er målføret eller dialekten som tradisjonelt blir snakket av folk fra distriktet Follo i Akershus. Sammen med vestfoldmål, grenlandsmål, og nord- og sør-østfoldsk utgjør follomålet den vikværske målgrenen av østlandsk.

Follomålet var enerådende på Follo frem til 1870-tallet, men helt siden jernbanen åpnet i Ski på slutten av 1800-tallet har follomålet vært under sterk påvirkning av standard østnorsk. Allerede for 100 år siden var follomålet på vei bort over mye av Follo, og i dag er det kun et knippe personer som fremdeles taler follomålet.

Særtrekk
--------

* Endelsen *-a*, som brukes på flere områder som på nynorsk og radikalt bokmål: preteritum, bestemt form entall hos hunkjønnsord og lignende.

kasta – *kasta*
brua – *brua*
Flertallsendelsene i de fleste hankjønns- og enkelte hunkjønnsord svarer til nynorsk *-ar* og *-ane*, men har gjennomgått ei svekking der *a* heller uttales som *æ*, eller òg *a* i bestemt form.
biler – *bilær*
bilene – *bilane/bilæne*
### Andre uttaletrekk

* Tjukk *l* er utbredd over store deler av hele Østlandet generelt og er vanlig også i vikværsk. Den har utviklet seg fra historisk *l* og *rð*.
* Follomål har kløyvd infinitiv.
* Norrøn *hv-* er generelt utvikla til *kv-* mot nord, *v-* mot sørøst og *gv-* nord/vest for Oslofjorden og i deler av Solør (tidligere et sammenhengende område mellom *kv-* og *v-*). Området til *gv-* er stadig krympende, men har satt spor over et større område, og *gv-* brukes stundom ennå i områder som nå ellers har *v-* (bl.a. Hurum, Ås og Oslo m/Aker), eksempelvis i uttrykket *det går så det **gviner*** eller enkeltord som *gvekke (til)* (forekommer også som *kvekke (til)*). Også ord med *kv-* er å finne i områder der en skulle forvente *v-*, som *kvesse* og *kvekke*.
	+ I spørreord og pronomen følger ikke utviklinga av *hv-* de samme skillelinjene. Former på *g-* forekommer ikke, men det gjør til gjengjeld former med *h-*, som dessuten strekker seg både nordover, vestover og sørover inn i områder der det er *kv-* i andre ord (gjelder også tilstøtende dialektgrupper). Parallelt med formene på *h-*, særlig i sørøst, forekommer også former uten *h-* og former med *v-* (f.eks. *vekke*, *åkke*, *hekke*).

### Substantiv

I follomål, som vikværsk ellers, blir alle tre grammatiske kjønn brukt i motsetning til i konservativt bokmål. Bøyingssystemet er relativt typisk for vikværsk, og likner i stor grad på nynorsk, men med noen vesentlige forskjeller.

|  | Entall | Flertall |
| --- | --- | --- |
| Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt |
| Hankjønn | **en** bil | bil**en** | bil**ær** | bil**ane**/bil**æne** |
| Hunkjønn | **i**/**ei** bru | bru**a** | bru**er** | bru**ene** |
| Intetkjønn | **i**/**et** hus | hus**e** | hus/hus**er** | hus**a**/hus**ene** |

#### Hankjønn

Hankjønnsbøyinga i follomål er som følger:

|  | Entall | Flertall |
| --- | --- | --- |
| Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt |
| **en** bil | bil**en** | bil**ær** | bil**æne**/**ane** |
| Noen få énstavelsesord | **en** venn | venn**en** | venn**er** | venn**ene** |
| Jamvektsord | **en** haga | haga**n** | hag**ær** | hag**æne**/**ane** |

Hankjønnsord følger et bøyingsmønster som er veldig typisk for vikværsk, og som skiller seg fra bokmål i at det har en annen flertallsbøyning enn hunkjønn, og heller følger et system som ligger nærmere nynorsk. Noen svært få ord kan enkelte steder forekomme med **-er** i flertall istedenfor **-ær**.

I hankjønn er jamvektsformene godt bevarte. En ting å merke seg er at flertallsforma i follomål følger de vanlige vokalene, og skiller seg slik fra midtøstlandske dialekter, der flertallsforma vil være *hagar*.

#### Hunkjønn

Hunkjønnsbøyinga i follomål er som følger:

|  | Entall | Flertall |
| --- | --- | --- |
| Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt |
| Alminnelig bøyning | **ei**/**i** bru | bru**a** | bru**er** | bru**ene** |
| Ord som ender på *-ing*, 
og noen få énstavelsesord | **ei**/**i** kjærring
(eller *kjæring*) | kjærring**a** | kjærring**ær** | kjærring**æne**/**ane** |
| Jamvektsord | **ei**/**i** mysu | mysu**a** | mysu**r** | mysu**ne** |

Hunkjønnsbøyninga følger det samme systemet som man finner i det meste av vikværsk. Som i nynorsk får ord som ender på *-ing* ei anna bøyning i flertall, nemlig den samme som den alminnelige hankjønnsbøyninga. Dette forekommer også i enkelte énstavingsord, men bare i varierende grad. Et eksempel er *ei øks - øksær*.

Jamvektsformene i hunkjønn i follomål er ikke fullstendig bevart. Hvor godt bevarte formene er varierer mellom ulike dialekter innad i follomålet. Som det vanlige i det meste av lavøstlandsk tolkes endevokalen som en del av rota, og byttes ikke på i bøyninga; endelsen i bestemt form kommer etter endevokalen, og erstatter den ikke. Dette til forskjell fra midtlandsk, men også deler av indre østfoldsk, der man heller vil få *ei mysu - myso*, istedenfor *mysua*, som det er i follomål.

#### Intetkjønn

Intetkjønnsbøyinga i follomål er som følger:

|  | Entall | Flertall |
| --- | --- | --- |
| Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt |
| Alminnelig bøyning | **et**/**i** tak | tak**e** | tak | tak**a** |
| Ord som ender på **-e** | **et**/**i** eple | epl**e** | eple**r** | epl**a** |
| Noen få enstavelsesord | **et**/**i** hus | hus**e** | hus/hus**er** | hus**a**/hus**ene** |

Som man kan se av tabellen er den vanligste bøyninga temmelig lik den man har i radikalt bokmål og nynorsk. Som i det meste av vikværsk, og også de aller fleste ord i radikalt bokmål, får ord som ender på *e* **-r** i flertall. Merk at dette også gjelder enstavelsesord, altså blir bøyninga *et tre - trer*. Noen få ord kan få samme flertallsbøyning som man har i alminnelige hunkjønnsord, men dette er varierende.

Ordliste
--------

Utvalgte ord på follomål, etterfulgt av tilsvarende ord på standard østnorsk dialekt:

Stor L indikerer tjukk l-lyd.| Follomål | Standard østnorsk |
| --- | --- |
| Mæl | Mel |
| Arbe | Arbeid/jobb |
| Drekki | Drukket |
| Eti | Spist |
| Ærmer | Armer |
| Spae | Spade |
| HæLj | Helg |
| ÆLj | Elg |
| ÆLv | Elv |
| Måsa | Mose |
| Døm | Dem |
| Ho | Hun |
| Såvå | Sove |
| GåL | Gård |
| HåL | Hard |
| ’**Bann**an | Ba’**nan** |
| ’**Appel**sin | Appel’**sin** |
| ’**Benn**sin | Ben’**sin** |

Spørreord| Follomål | Standard østnorsk |
| --- | --- |
| Håt | Hva/hvilken |
| Håffer | Hvorfor |
| Håstan | Hvordan |
| Håkken/hekken | Hvem |
| Hår | Hvor |

Referanser
----------

1. 1 2  ««Snart er alle spor etter ei eiga follodialekt borte»». *Framtida* **(norsk nynorsk)**. 1. oktober 2023. Besøkt 28. desember 2023.
2. ↑  Skjekkeland, Martin (21. juni 2023). «vikværsk». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 3. januar 2024.
3. ↑  Øivind Martin Løkenhagen. «Ski språket». *www.folloavis.no*. Follo Avis. Besøkt 3. januar 2024. «Ski- og Follospråket har endret seg mye frem til i dag og vil fortsatt gjøre det i tiden som kommer.»