**DS «Mercur»** (kallesignal HDGB / LFXA) var et kombinert laste- og passasjerskip som ble overlevert i 1883 som DS «Kong Dag» til Det Søndenfjelds-Norske Dampskibsselskab (DSND) i Oslo. Skipet var byggnummer 188 ved Lindholmen varv som var eid av Motala Verkstad i Göteborg, Sverige. Hun gikk i rute mellom Oslo og Hamburg til 1889 da skipet ble kjøpt av Det Bergenske Dampskibsselskab (BDS). Skipet ble omdøpt «Mercur» og satt inn på ruten Bergen – Newcastle i England. På 1930-tallet gikk hun i kystruter, og ble også benyttet som avløserskip i hurtigruten. I 1939 ble skipet nedrigget til lekter og omdøpt «Else». I 1952 ble hun solgt til Belgia. Skipets videre skjebne er ukjent.

Det Bergenske Dampskibsselskab hadde som tradisjon å navngi skipene sine etter fenomener og objekter på nattehimmelen. Merkur er (pr. 2018) den minste planeten i solsystemet vårt.

Historie
--------

Etter å ha gått i ruten Oslo – Hamburg for Det Søndenfjelds-Norske Dampskibsselskab under navnet «Kong Dag», ble skipet i august 1889 kjøpt av Det Bergenske Dampskibsselskab. I november samme år ble hun omdøpt til DS «Mercur», og i 1900 ble hun satt inn på ruten Bergen – Newcastle. Etter en grunnstøting i 1906 gjennomgikk DS «Mercur» en hovedreparasjon og fikk nye salonger og master. 22. oktober 1919 var skipet underveis fra Trondheim til Bergen med stykkgods da hun grunnstøtte og sank ved Leksa i Trondheimsfjorden. DS «Mercur» ble hevet i juli 1920 og slept til Mjellem & Karlsen Verft i Bergen for reparasjon. Skipet fikk ny innredning, og i 1922 var hun ferdig reparert. DS «Mercur» gikk i kombinertruten langs norskekysten, og var også avløserskip i hurtigruten på 1930-tallet. 11. januar 1939 kjøpte Einar Cook i Bergen skipet, rigget henne ned til lekter. Lekteren ble solgt til Kristiania Portland Cementfabrik i Oslo senere samme år, og omdøpt «Else». I 1951 kjøpte Johan Nilsen i Fredrikstad lekteren, og i februar 1952 ble den solgt til Belgia. Den videre skjebnen er ukjent.

Skipet
------

DS «Mercur»s tonnasje var ved levering 989 bruttoregistertonn, 569 nettoregistertonn, og lasteevnen var 750 dødvekttonn. Lasterommene var plassert forut og akter, og volumet var på totalt 934 m³. Lasting og lossing foregikk ved hjelp av en kran forut og en kran akter. Hovedmaskinen var en kullfyrt tosylindret compound dampmaskin med ytelse 850 ihk (indikerte hestekrefter), og 165 nhk (nominelle hestekrefter), noe som ga en toppfart på 11,5 knop. I 1902 ble hovedmaskinen ombygget med ny høytrykkssylinder og ny foring i lavtrykkssylinderen. Samtidig ble ny donkeykjele (separat kjele til hjelpemaskineri) installert, passasjerbekvemmelighetene ble ominnredet, og skipet fikk nye ankere uten tverrstokker (stockless). I 1911 ble DS «Mercur» det første skipet i Det Bergenske Dampskibsselskab som fikk installert overheter (*superheater*) i kjelen. Ved levering hadde skipet 33 køyeplasser på 1. plass (1. klasse), 13 på 2. plass, og 6 på 3. plass. Etter ombyggingen i 1921 var DS «Mercur» et toklasse-skip, og hadde 31 køyeplasser på 1. plass og 36 på 2. plass. I 1907 var skipet sertifisert for 270 passasjerer i kystfart og 91 i europeisk fart.

Se også
-------

* Liste over hurtigruteskip

Litteratur
----------

* *Aarbog for Norges handelsmarine 1907* (side 134) - Sjøfartskontoret, Kristiania 1908. (no) BIBSYS objektid: 920739016

Kilder
------

* Skipsmagasinet - Hurtigrutene.info: DS Mercur (HDGB/LFXA) Besøkt 13. november 2018
* Mike Bents hurtigruteside – DS Mercur (engelsk) (arkivert versjon av original[*død lenke*]) Besøkt 9. juni 2023
* Sjøhistorisk database – D/S Mercur 1883 Besøkt 13. november 2018

| * v
* d
* r
Alle hurtigruteskip |
| --- |
| *Skip med navn som har vært brukt flere ganger, har byggeår i parentes* |
| 1893–1945 | 
* DS «Vesteraalen» (1891)
* DS «Sirius»
* DS «Olaf Kyrre»
* DS «Erling Jarl» (1895)
* DS «Jupiter» (1856)
* DS «Sigurd Jarl» (1894)
* DS «Orion»
* DS «Kong Halfdan»
* DS «Capella»
* DS «Astræa»
* DS «Haakon Adalstein»
* DS «Lyra» (1905)
* DS «Haakon Jarl» (1879)
* DS «Richard With» (1909)
* DS «Midnatsol» (1910)
* DS «Hera»
* DS «Polarlys» (1912)
* DS «Finmarken» (1912)
* DS «Kong Haakon»
* DS «Kong Harald» (1890)
* DS «Neptun»
* DS «Haakon VII»
* DS «Dronning Maud»
* DS «Sanct Svithun» (1927)
* DS «Mira»
* DS «Irma»
* DS «Prinsesse Ragnhild»
* DS «Lofoten» (1932)
* DS «Nordnorge» (1924)
* DS «Prins Olav»
* DS «Nordstjernen» (1937)
* DS «Ariadne»
* MS «Hadsel»
* MS «Ragnvald Jarl» (1930)
* DS «Sigurd Jarl» (1942)
* DS «Christiania»
* DS «Skjerstad»

 |
| 1945–2021 | 
* MS «Erling Jarl» (1949)
* MS «Midnatsol» (1949)
* MS «Vesterålen» (1950)
* MS «Sanct Svithun» (1950)
* MS «Nordlys» (1951)
* MS «Håkon Jarl» (1952)
* MS «Polarlys» (1952)
* MS «Barøy» (1952)
* MS «Nordstjernen» (1956)
* MS «Finnmarken» (1956)
* MS «Ragnvald Jarl» (1956)
* MS «Harald Jarl» (1960)
* MS «Lofoten» (1964)
* MS «Kong Olav»
* MS «Nordnorge» (1964)
* MS «Midnatsol» (1982)
* MS «Narvik»
* MS «Vesterålen» (1983)
* MS «Kong Harald» (1993)
* MS «Richard With» (1993)
* MS «Nordlys»
* MS «Nordkapp»
* MS «Polarlys» (1996)
* MS «Nordnorge» (1997)
* MS «Finnmarken» (2002)
* MS «Trollfjord»
* MS «Midnatsol» (2003)
* MS «Spitsbergen»
* MS «Havila Capella»
* MS «Havila Castor»

 |
| Reserve-og avløserskip | 
* DS «Lofoten» (1884)
* DS «Røst»
* DS «Andenæs»
* DS «Olaf Trygvesøn»
* DS «Tordenskjold»
* DS «Mosken»
* DS «Kong Gudrød»
* DS «Mercur»
* DS «Barøy» (1929)
* DS «Nova»
* DS «Ryfylke»
* DS «Nordnorge» (1883)
* DS «Lyra» (1912)
* DS «Lyngen»
* DS «Dronningen»
* DS «Saltdal»
* MS «Ottar Jarl»
* DS «Oslo»
* MS «Sørøy»
* MS «Alta»
* MS «Kronprinsesse Märtha»
* MS «Salten»
* DS «Jupiter» (1916)
* MS «Meteor»
* MS «Ingøy»

 |