**Flytting:** Det er foreslått at denne siden blir flyttet til artikkelnavnet **De Grønne (Sveits)**.*Begrunnelse*: Virker å være i bruk på norsk, og da slipper vi også firedelt tittel (Diskusjon).

**Grüne / Les Verts / La Verda / Verdi** (på fransk *Parti écologiste suisse (PES)*, tysk *Grüne Partei der Schweiz (GPS)*, italiensk *I Verdi Partito ecologista svizzero (PES)*, retoromansk *La Verda Partida ecologica svizra (PES)*) er det femte største sveitsiske partiet, representert i Nasjonalrådet, og det største partiet som ikke er representert i Forbundsrådet. Partiet er organisert som en sammenslutning av grønne partier i de enkelte kantonene.

Historie
--------

Det første grønne partiet i Sveits ble stiftet 1971 som et lokalparti i byen Neuchâtel. I 1979 ble Daniel Brélaz valgt til Det sveitsiske nasjonalrådet som verdens første grønne parlamentsmedlem. De følgende årene ble det dannet grønne partier mange steder.

I 1983 ble to grønne landssammenslutninger stiftet: I mai måned ble *Føderasjonen av grønne partier i Sveits* stiftet i Fribourg, og i juni måned dannet noen venstre-orienterte grupperinger *Sveits' grønne alternative parti* i Bern. I 1990 strandet et forsøk på slå sammen de to organisasjonene. Senere har noen medlemmer av de alternative partiet skiftet til Føderasjonen. I 1993 skiftet Føderasjonen navn til *De grønne partiet i Sveits*.

I 1986 ble for første gang to grønne medlemmer av en kantonregjering, innvalgt i Stenderrådet i Bern.

I 1987 ble Det grønne partiet i Sveits medlem av Det europeiske grønne partiet.

På 1990-tallet ble medlemmer av partiet ordførere, medlemmer av Høyesterett. I 1999 ble Verena Diener president for en kantonregjering.

I 2004 ble partiet splittet i kanton Zürich. Utbryterne dannet senere *Det grønnliberale partiet* som har deltatt i nasjonale valg siden 2007.

Oppslutning i valg
------------------

### Nasjonalforsamlingen

| Valgår | Antall stemmer | Andel stemmer | Representanter i Nasjonalrådet | Representanter i Stenderrådet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **1979** | 11 583 | 0,6 | 

 1

 | 

 0

 |
| **1983** | 37 079 | 1,9 | 

 3
2 
 | 

 0

 |
| **1987** | 94 378 | 4,9 | 

 9
6 
 | 

 0

 |
| **1991** | 124 149 | 6,1 | 

 14
5 
 | 

 0

 |
| **1995** | 96 069 | 5,0 | 

 8
6 
 | 

 0

 |
| **1999** | 96 807 | 5,0 | 

 8
 
 | 

 0

 |
| **2003** | 156 226 | 7,4 | 

 13
5 
 | 

 0

 |
| **2007** | 222 206 | 9,6 | 

 20
7 
 | 

 2
2 
 |
| **2011** | 205 984 | 8,4 | 

 15
5 
 | 

 2
 
 |
| **2015** | 177 938 | 7,1 | 

 11
4 
 | 

 1
1 
 |

| Kanton | 1975 | 1979 | 1983 | 1987 | 1991 | 1995 | 1999 | 2003 | 2007 | 2011 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Det grønne partiets prosentvise oppslutning i de føderale valgene 1975-2015| Switzerland | 0.1 | 0.6 | 1.9 | 4.9 | 6.1 | 5.0 | 5.0 | 7.4 | 9.6 | 8.4 | 7.1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürich | \* | 1.3 | 4.2 | 8.0 | 7.0 | 6.5 | 4.1 | 8.5 | 10.4 | 8.4 | 6.9 |
| Bern | \* | \* | \* | 9.2 | 9.9 | 5.9 | 7.5 | 9.3 | 12.9 | 9.4 | 8.5 |
| Lucerne | \* | \* | \* | \* | 9.3 | 8.1 | 8.0 | 9.8 | 9.5 | 8.3 | 7.1 |
| Uri | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 30.6 | \* | \* | 26.3 |
| Schwyz | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 3.4 | 3.8 | 1.4 |
| Nidwalden | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 19.6 | \* |
| Zug | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 17.0 | 15.4 | 7.2 |
| Freiburg | \* | \* | \* | 4.2 | \* | 2.3 | \* | 4.0 | 6.3 | 5.0 | 5.3 |
| Solothurn | \* | \* | \* | \* | 7.3 | 5.8 | 4.9 | 6.0 | 10.0 | 7.5 | 5.6 |
| Basel-Stadt | \* | \* | \* | 1.1 | 4.4 | 5.6 | 8.7 | 9.2 | 12.1 | 13.4 | 11.2 |
| Basel-Landschaft | \* | \* | 1.9 | 6.9 | 11.0 | 9.5 | 9.2 | 12.6 | 13.8 | 13.6 | 14.2 |
| Schaffhausen | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 3.4 |
| Appenzell A.Rh. | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 6.4 | \* |
| St. Gallen | \* | \* | \* | \* | 6.2 | 4.9 | 4.0 | 7.1 | 6.4 | 6.4 | 5.7 |
| Graubünden | \* | \* | \* | \* | \* | 3.5 | \* | \* | \* | 2.2 | \* |
| Aargau | \* | \* | \* | \* | 6.8 | 5.3 | 4.4 | 5.1 | 8.1 | 7.3 | 5.5 |
| Thurgau | \* | \* | 5.9 | 10.8 | 9.0 | 9.3 | 6.2 | 7.9 | 10.2 | 7.0 | 5.4 |
| Ticino | \* | \* | \* | 1.9 | 1.0 | 1.7 | 1.4 | 3.0 | 4.8 | 6.7 | 3.5 |
| Vaud | 1.0 | 6.4 | 7.0 | 8.4 | 6.3 | 4.1 | 7.1 | 11.3 | 14.3 | 11.6 | 11.3 |
| Valais | \* | \* | \* | 1.7 | 1.3 | 1.3 | 2.1 | 2.6 | 3.9 | 5.0 | 4.9 |
| Neuchâtel | \* | \* | 7.4 | 7.1 | 8.0 | 5.9 | 14.7 | 13.8 | 9.4 | 11.7 | 9.3 |
| Genève | \* | \* | 7.6 | 11.5 | 6.7 | 5.6 | 8.2 | 11.2 | 16.4 | 14.0 | 11.5 |
| Jura |  | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | 11.0 | 7.3 |
|

Referanser
----------

1. ↑  Bundesamt für Statistik. «Nationalratswahlen: Übersicht Schweiz». Besøkt 19. oktober 2015.
2. ↑  «Nationalratswahlen 2015: Der Wandel der Parteienlandschaft seit 1971». Sveits' føderale statistiske kontor. 2015. Arkivert fra originalen 2. august 2016.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen mangler oppslag i Wikidata*
* *Artikkelen mangler oppslag i Wikidata*