Kristusfigur fra krusifiks fra Solum
**Solum stavkirke** var forgjengeren til dagens Solum kirke og stod i likhet med denne på prestegårdens grunn (gnr. 3). Kirken var viet til Johannes Døperen, og Lorentz Dietrichson betegner den da også som «Johannes den døbers kirke i Solum».

Kirken er nevnt i 1349 og 1370. Helgendedikasjonen fremgår av Biskop Eysteins jordebok, og Povel Huitfeldts stiftsbok (1575) gjør det klart at Solum er prestegjeldets hovedkirke og har flere annekser. Jens Nilssøn omtaler kirken i sin visitasbok. En besiktigelsesrapport beskriver skipet som et stavbygg med stolper og planker imellom og tekket med spon. Koret var imidlertid tegltekket, og Lorentz Dietrichson holder det for sannsynlig at kirken da hadde fått et laftet kor. Kirken skal ha vært mørk med bare ett vindu i vest. Muligens kom det laftede koret til i 1580, for i kirken skal det i en årrekke ha ligget en tømmerstokk med en latinsk innskrift som oversatt lød: «Til den guddommelige dyrkelses forherligelse og den hellige religions gavn er denne bygning oppført år 1580 etter Kristi fødsel.»

Stavkirken ble som andre kirker solgt på auksjon i 1720-årene. I 1765 ble den igjen solgt, denne gangen til amtmann Frederik Georg Adeler, og like etterpå ble den revet, og dagens kirke ble oppført.

Gjenstander fra stavkirken
--------------------------

En middelalderklokke er overført til dagens kirke, og en firkantet døpefont i stein fra 1200-tallet ble sendt til Oldsaksamlingen i 1870. En kristusfigur fra et krusifiks skal være å finne i Nordiska museet i Stockholm. Ifølge jubileumsboken er dessuten en alterkalk fra middelalderen, og noen messinglysestaker er sannsynligvis også det.

Av etterreformatorisk inventar er ikke minst den barokke prekestolen fra 1674, som fortsatt brukes i dagens kirke. Blant andre gjenstander nevnt i jubileumsboken er en benkedør fra 1674, et korsfestelsesbilde over korbuen (1710), tre malerier i våpenhuset (1700), en bibel (1699) og — i prestegården — kalk, disk og oblateske i sølv.

Inventar fra stavkirken
-----------------------

* Maleri av Madonna og barn som i dag henger i våpenhusetMaleri av Madonna og barn som i dag henger i våpenhuset
* Maleri av Justitia som i dag henger i våpenhusetMaleri av Justitia som i dag henger i våpenhuset
* Maleri som i dag henger i våpenhusetMaleri som i dag henger i våpenhuset
* Korsfestelsesmaleri som i dag henger over korbuenKorsfestelsesmaleri som i dag henger over korbuen
* Ioel fra vegppanel. Nå på Søndre BrekkeIoel fra vegppanel. Nå på Søndre Brekke

Referanser
----------

1. ↑  Diplomatarium Norvegicum IV:349
2. ↑  Diplomatarium Norvegicum I:405
3. ↑  Eystein Aslaksson (1958). *Biskop Eysteins Jordebog (Den røde Bog): Fortegnelse over det geistlige Gods i Oslo Bispedømme omkring Aar 1400. H. 1*. Oslo: Børsum. s. 18.
4. ↑  Sigurd Kolsrud, red. (1929). *Oslo og Hamar bispedømes jordebok 1574–1577 (Povel Huitfeldts stiftsbok)*. Oslo. s. 55.
5. ↑  Jens Nilssøn (1981). Yngvar Nielsen, red. *Biskop Jens Nilssøns visitatsbøger og reiseoptegnelser 1574–1597*. Carl Zakariasson. s. 429.
6. ↑  Dietrichson, s. 504.
7. 1 2  Solum kirke 200 år, s. 3.
8. ↑  Avbildet i Digitalt museum.
9. ↑  Solum kirke 200 år, s. 15–16.
10. ↑  Avbildet på Kirkesøk.

Litteratur
----------

* Lorentz Dietrichson (1892). «Johannes den døbers kirke i Solum». *De norske stavkirker: Studier over deres system, oprindelse og historiske udvikling. Et bidrag til Norges middelalderske bygningskunsts historie*. Kristiania: Cammermeyer. s. 504.
* Henriksveen, Herman, red. (1986). «Solum kirke». *Kirker i Telemark*. Stathelle: Flora forlag. s. 14–15. ISBN 82-90695-00-4.
* *Solum kirke 200 år 1766–1976*. Skien. 1966.
* Toralf Gjone (1965). «Kirke, prester og menighetsliv». *Solum bygds historie 1: Bygdehistorie*. Skien kommune. s. 287–387.
* Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Telemark (Riksantikvaren, 2016), s. 9–10

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Solum stavkirke». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |