recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Fazle Kabir** (født 4. juli 1955 i Dhaka) er en bangladeshsk økonom, som siden mars 2016 har vært sentralbanksjef i Bangladesh Bank (BB). Han er sentralbankens 11. sentralbanksjef.

Utdanning og yrkeskarriere
--------------------------

Kabir studerte ved Faujdarhat Cadet College, deretter tok han en bacheelorgrad (B.A. med *honours*) og en Master of Arts-grad i samfunnsøkonomi ved University of Chittagong. 

Han startet sin yrkeskarriere i Bangladesh Railway i 1980, med trafikkovervåkning, før han i 1983 begynte å jobbe i statsforvaltningen (Bangladesh Civil Service, BCS). Der har han jobbet i ulike stillinger, flere departementer og ulike administrasjonsroller. Han har bl.a. vært generaldirektør i National Academy for Planning and Development og BCS Administration Academy. Fra 2008 til 2010 var han direktør i styret i Janata Bank, og fra 2012 til 2014 i Bangladesh Bank. Fram til han ble sentralbanksjef var han styreformann i Sonali Bank. 

Tidligere sentralbanksjef Atiur Rahman trakk seg etter at hackere 4. februar 2016 hacket sentralbanken og stjal 101 millioner amerikanske dollar. Han sa opp sin stilling 15. mars, og Kabir ble utnevnt til ny sentralbanksjef samme dag. Han overtok stillingen 20. mars.

Referanser
----------

1. ↑  BDnews24.com - *Ex-secretary Fazle Kabir appointed Bangladesh Bank governor for 4 years*, besøkt 29. april 2016.
2. ↑  E24 - *Finansminister raser mot «inkompetent» sentralbank etter hacker-brekk*, besøkt 29. april 2016.
3. ↑  The Guardian - *Bangladesh central bank governor resigns over $81m cyber heist*, besøkt 29. april 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Presentasjon hos sentralbanken
**Kokkelimonke** er et slangord som betyr «fanteri» eller «muffens». Kokkelimonke er også det norske produktnavnet på et opprinnelig amerikansk brettspill der det gjelder å gjette riktig forklaring på vanskelige ord eller bløffe motstanderne med egne morsomme forklaringer.

Ordet
-----

Det uhøytidelige ordet *kokkelimonke* kan bety «(avtalt) lureri», «triksing» eller «intrigespill», og brukes i uttrykk som «å drive med kokkelimonke». På svensk heter dette slangordet *kuckelimuck*. Det brukes noe sjeldnere enn på norsk, men betyr også der «muffens» eller «sammenkok». Opphavet er usikkert, men *kokkelimonke* kan være dannet av det svenske *kuckel*, som nettopp betyr «fanteri» eller «intriger» og tilsvarer det gammelnorske *kukl*, «trolldomskunst» og «synkverving», og det danske *kogl*. *Kuckel* kan så ha blitt kombinert med det engelske uttrykket *monkey business* til *kokkelimonke*.

Spillet Kokkelimonke kalles *Balderdash* på engelsk, et ord som betyr «tull» og som muligens er avledet av det latinske *balductum*. Balductum var en blandingsdrikk eller toddy av varm, krydret melk og øl, på engelsk kalt *posset*, som ble brukt under middelalderen som botemidel mot forkjølelse. Spillet kalles *Rappakalja* på svensk, et ord som opprinnelig stammer fra finsk og betyr «utvannet, dårlig, alkoholholdig drikke» eller i overført betydning «rør» eller «uforståelig eller innholdsløst prat».

Spillet, bakgrunn og regler
---------------------------

Underholdnings- og selskapspillet Kokkelimonke ble opprinnelig laget av amerikanerne Laura Robinson og Paul Toyne. Brettspillet blir i USA solgt under navnet *Balderdash*. Den norske versjonen av spillet ble utviklet og utgitt første gang i 1993, opprinnelig av spillforlaget Casper/Target games (første til tredje utgave kom i 1993, 1995, 2000), seinere av Tactic (fjerde utgave 2003). Spillet finnes i flere varianter, for eksempel med andre kort og kategorier og med og uten spinnehjul, under norske produktnavn som *Kokkelimonke 2000*, *Kokkelimonke Jubileum* og *Kokkelimonke Extreme*.

Kokkelimonke er beregnet for tre til åtte personer, hvorav én er spilleder. Lederen trekker kort med ulike uvanlige og rare begreper og spørsmål. Hver medspiller skriver anonymt ned sine egne, sannsynlige forklaringer som presenteres av spillederen sammen med de riktige definisjonene. Den som klarer å velge korrekt definisjon eller å lure eller fenge andre med troverdige eller morsomme svar, får poeng og flytter sin brikke det tilsvarende antall ruter på en kort bane. Førstemann til mål vinner. Oppgitt spilletid er omkring 60 minutter.

Referanser
----------

1. ↑  Oppslagsordet «Kuckel» i *Svenska Akademiens ordbok* (på svensk)
2. ↑  Oppslagsordet «Kogl» i *Ordbog over det danske sprog 1700-1950* (på dansk)
3. ↑  Oppslagsordet «Monkey business» på nettstedet *Answers.com* (på engelsk)

Eksterne lenker
---------------

* Søk på oppslagsordet «kokkelimonke» i Bokmålsordboka og Norsk ordbok

### Spillet

* Presentasjon og bakgrunn
* Presentasjon av spilleregler m.m. Arkivert 14. juni 2007 hos Wayback Machine.
* Presentasjon med brukeranmeldelser
«Hjerte» har flere betydninger.
Royal Flush i hjerter
**Hjerter** (♥) er en av de fire fargene i en vanlig kortstokk. De andre er spar, ruter og kløver.

Historie
--------

I Frankrike begynte en å masseprodusere kortstokker ved hjelp av tresnitt på slutten av 1400-tallet – og det var der og da at kortsymbolet «hjerter» ble brukt for første gang.

Symbolet «(♥)» kan muligens ha utviklet seg fra et beger eller et løvblad, noe som var vanlige symboler på eldre kortstokker. Men det ble iallfall uansett svært tidlig oppfattet som et hjerte (fransk «coeur») - og det norske ordet «hjerter» er direkte oversatt fra fransk.

Rent grammatisk er det forøvrig interessant at kortfargene står i flertall også når de er entall: en hjerter – hjerteren, en kløver – kløveren, en ruter – ruteren og en spar (spader) – sparen (spaderen).

Datalogi
--------

Hjerter symbolet finnes i tegnsettet unicode.

|  | Position | Navn | decimal | hex | HTML |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ♥ | U+2665 | Black heart suit | &#9829; | &#x2665; | &hearts; |
| ♡ | U+2661 | White heart suit | &#9825; | &#x2661; |  |

Se også
-------

* Hjerter (kortspill)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Hearts (playing cards) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
For det norske TV-programmet fra 2010 med Harald Eia, se Hjernevask (TV-program).
En satirisk skildring av hjernevask
**Tankekontroll**, som i dagligtale kalles **hjernevask**, betegner bevisst bruk av manipulasjon for å endre på et individs holdninger og meninger. ( Begrepene på engelsk, inkluderer *mind control*, *coercive persuasion*, *thought reform*, *thought control* og *brainwashing*.)
Dette kan gjøres på mange forskjellige måter, og vil ha varierende effekt på subjektet som blir utsatt for metoden.

Etymologi
---------

Begrepet «hjernevask» har etter alt å dømme kinesisk opprinnelse. Det er blitt kjent i Vesten gjennom skildringer av kinesisk fangebehandling i 1950-årene. Det kinesiske ordet er 洗腦 (*xǐ nǎo*, «vask [av] hjerne»), og ble der benyttet i kommunistisk terminologi om metoder i forbindelse med tvangsmetodikker for å endre (改造: *gǎi zào*, «rekonstruksjon», «endring») av såkalt føydale (封建, *fēng jiàn*) tankemønstre hos kinesere oppvokst før kommunistenes maktovertakelse i 1949.

Det kinesiske ordet er i sin tur et ordspill på (洗心 (*xǐ xīn*, «vask [av] hjerte»), et daoistisk uttrykk for den hjertets renselse man skal bestrebe seg på før man utfører visse seremonier eller trer inn i visse helligdommer.

Referanser i skjønnlitteratur
-----------------------------

* År 1949: I romanen *1984* så brukes begrepet «*Newspeak*». Dette begrepet relaterer til tankekontroll ved at statsapparatet har manipulert ordforrådet, slik at kritiske tanker mot regimet, blir vanskelige å formulere.

Se også
-------

* Deprogrammering
* Akkulturasjon
* Indoktrinering
* Rekruttering

Eksterne lenker
---------------

* (en) The Battle for Your Mind - Dick Sutphen Arkivert 29. oktober 2006 hos Wayback Machine.
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Forsvarets Civilundervisning** var en sivil utdannelsesorganisasjon i det danske forsvaret som eksisterte fra 1952 til 1973 og som tok seg av å undervise de vernepliktige i almenkunnskap uten tilknytning til deres militære utdannelse.

Civilundervisningen ble opprettet i 1952 som en følge av at Danmark, etter å ha blitt medlem av NATO, måtte styrke den militære beredskapen og dermed forlenge de vernepliktiges tjenestetid fra 12 til 18 måneder.

Det ble i den forbindelse besluttet fra politisk hold at de vernepliktige i den lange tjenestetiden skulle ta del i en almendannende og faglig undervisning, slik at de fikk et utdannelsesmessig utbytte av vernepliktstiden som de senere ville kunne i det sivile liv. Civilundervisningen ble etablert som en sivil skole i det militære miljø for å løse denne oppgaven.

Den første sjef for Forsvarets Civilundervisning ble cand.theol. Jørgen Bøgh, som fikk tittel av undervisningsinspektør. Begynnelsen var vanskelig siden det var en hel del motvilje imot Civilundervisningen i det militære miljøet og de fysiske rammene for undervisningen samt lærerkorpset lot mye tilbake å ønske.

Det lyktes dog for Bøgh ved en entusiastisk innsats å få stablet organisasjonen på benene og han sto selv for utarbeidelsen av undervisningens grunnbok, *Medborgerbogen*, og rekrutterte en lang rekke kvalifiserte lærere, ofte med en utradisjonell bakgrunn i forhold til å undervise Forsvarets personell. Man kjempet med pedagogiske utfordringer, uegnede lokaler, uregelmessig fremmøte og en del uvilje fra Forsvarets personell.

Sist i 1960-årene ble tjenestetiden forkortet, og sammenholdt med et generelt høyere utdannelsesnivå i samfunnet og et endret politisk klima førte dette gradvis til Civilundervisningens nedleggelse i 1973.

Kilder
------

* Christian Vognsen, Jørgen Bøgh og David Pedersen: Soldater på skolebænk. Forsvarets Civilundervisning 1952-1973, 2001
* Jørgen Bøgh (red.): Medborgerbogen, 1960

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Forsvarets Efterretningstjeneste** (**FE**) er Danmarks utenriksetterretningstjeneste og samtidig landets militære etterretningstjeneste og sikkerhetstjeneste. FE avgrenses til Politiets Efterretningstjeneste ved kun å ha fokus utenfor landes grenser samt mot landets militære installasjoner. FE har hovedkvarter på Kastellet i København, men har også lyttestasjoner andre steder i Danmark.

Tjenesten er direkte underlagt Forsvarsministeriet og har hatt tradisjon for å ha en offiser med grad av generalmajor eller kontreadmiral som sjef. I 2010 overtok Thomas Ahrenkiel jobben som sjef for FE, etter kontreadmiral Finn Hansen. Ahrenkiel ble dermed den første sivile sjef for FE.

Som etterretningstjeneste beskjeftiger FE seg med å innsamle, analysere og formidle informasjoner av betydning for Danmarks sikkerhet, herunder sikkerheten for utsendte militære avdelinger. Innhentingen foregår både med åpne og lukkede kilder, der sistnevnte omfatter elektronisk innhenting, fysisk innhenting (menneskelig etterretning) samt data fra samarbeidspartnere. FE kontrolleres av det såkalte Wamberg-utvalget, en særskilt folketingskomité samt av Rigsrevisionen.

Anvendelsen av lukkede kilder medfører at informasjonene primært formidles til regjeringen. Tjenesten oppfattes dog av mange som lukket, og Folketingets Kontroludvalg har i 2004 oppfordret til større åpenhet.

«Hackerskole»
-------------

En vesentlig del av FEs oppgaver utføres av hackere som er spesialisert i å innhente opplysninger ved å skape adgang til lukkede nettverk, IT-systemer og datamaskiner. Fra 1. august 2016 oppretter FE et «hackerakademi» som vil utdanne en mindre gruppe spesialister til en spesialenhet som, hvis de består treningen, tilbys ansettelse i FE.

Referanser
----------

1. ↑  «Tjenestens historie». Arkivert fra originalen 9. januar 2014. Besøkt 12. september 2013.
2. ↑  «FE vil være mere åben». *DR*. 16. april 2004. Besøkt 15. november 2015.
3. ↑  «FE opretter hackerakademi». Arkivert fra originalen 24. mars 2016. Besøkt 17. mars 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Mikkel Storleer Eriksen** (født 1972 i Trondheim) er en norsk musikkprodusent og låtskriver. I 1998 etablerte han musikkproduksjonsselskapet Stargate sammen med Tor Erik Hermansen og Hallgeir Rustan.

Som del av Stargate fikk Eriksen sitt gjennombrudd med britiske bandet S Club 7. Han var med på å skrive og produsere «S Club Party» som ble nummer to på de britiske listene. Han skrev og produserte «Living My Life Without You», som Stig van Eijk vant Melodi Grand Prix med i 1999, og en av låtskriverne av Ylvis sin hit «The Fox» i 2013.

I 2005 flyttet han til New York sammen med Hermansen for å etablere seg på det amerikanske platemarkedet. Hermansen og Eriksens gjennombrudd i USA kom i 2006 med sangen «So Sick» for R&B-artisten Ne-Yo, en sang som ble nummer 1 både i USA og Storbritannia. Stargate samarbeidet også med Ne-Yo på album for artister som Beyoncé og Rihanna. StarGate har etablert seg som ettertraktede låtskrivere og produsenter. Sammen med Tor Erik Hermansen ble han nominert til Spellemannprisen 2017 i klassen årets produsent.

Eriksen bor i dag i New York sammen med kone og to barn.

Referanser
----------

1. ↑   Carnegie Hall linked open data, Carnegie Hall agent-ID 1017409, besøkt 5. april 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Carnegie Hall linked open data, Carnegie Hall agent-ID 1017409, besøkt 2. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Disse er nominerte til Spellemann». *smp.no*. 9. januar 2018. Besøkt 1. februar 2018.
4. ↑  Sisario, Ben (6. mai 2007). «Wizards in the Studio, Anonymous on the Street». *New York Times*.
5. ↑  Høigilt, Henriette (11. oktober 2013). «Moren fikk Alzheimer som 50-åring». *Seher.no*.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mikkel S. Eriksen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (no) Diskografi på Rockipedia Arkivert 21. mars 2017 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NLA **·** NDL **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Forsvarets medalje** var en dansk medalje, som ble tildelt personer, som hadde utført en fortjenstfull innsats for Danmarks forsvarsmakt utenfor Danmarks grenser i krigssoner, der det var utstasjonert danske tropper. Medaljen ble også tildelt for tjeneste i oppdrag, som Danmark deltok i, men hvor det offisielt ikke ble utdelt noen spesifikk deltagelsesmedalje. Den ble innstiftet i 1991. De første som fikk tildelt medaljen var besetningen på korvetten «Olfert Fischer», etter de hadde deltatt i Gulfkrigen.

Medaljen kunne også tildeles posthumt, den var personlig eiendom og skulle derfor heller ikke returneres etter en levende mottakers død. Fra 2002 kunne personell, som hadde mottatt Forsvarets medalje, bli tildelt i grader. Gradene var strukturert slik, at personell, som hadde gjort en særlig innsats for forsvaret, ville bli utdelt i tre forskjellige grader:

1. «Forsvarets medalje i guld med egeløv», tildelt personell, både militært og sivilt, som hadde utført en særegen eller ekstraordinær innsats.
2. «Forsvarets medalje i sølv med egeløv», tildelt personell, som hadde utført en meget flott innsats.
3. «Forsvarets medalje», som tildeles personell, som hadde deltatt i et oppdrag, uten å ha fått en spesifikk deltagermedalje.

Skulle medaljen tildeles som oppdragsmedalje for andre eller tredje gang, ble medaljen tildelt med henholdsvis sølv- og gulleikeløv.

Nye medaljer
------------

Forsvarets Medalje er i dag utgått. I 2007 var det en diskusjon om at man skulle opprette nye medaljer i Forsvaret. Noen offiserer mente at formålet med Forsvarets Medalje var blitt utvannet, fordi den ble delt ut til så mange, så medaljens verdi var borte. Dette førte til en omstrukturering av Forsvarets medaljer i 2010, som førte til 7 nye medaljer:

* Forsvarsministerens Medalje
* Forsvarets medalje for Tapperhed
* Forsvarets Medalje for Fremragende Tjeneste
* Forsvarets Medalje for Faldne i Tjeneste
* Forsvarets Medalje for Sårede i Tjeneste
* Forsvarets Medalje for Fortjenstfuld Indsats
* Forsvarets Medalje for International Tjeneste

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  InterForce.dk | Nyheder | Nye medaljer til udsendte soldater[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Beskrivelse af Forsvarets Medalje hos navalhistory.dk
* Om tildelingen av Forsvarets medalje til premierløjtnant Bjarke Kirkmand, side 21

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
«Kokk» har flere betydninger.

Tradisjonelt kokkeantrekk
**Kokk** er en person som lager mat, det vil si som forbereder måltider ved bruk av råvarer som vanligvis er tilberedt på forhånd. *Kokke* er en hunkjønnsform av ordet som spesifikt betegner en kvinnelig kokk, men ordet *kokk* kan også brukes som en kjønnsnøytral betegnelse.

Betegnelsen kokk er særlig brukt om personer som har dette som profesjon, men brukes i vanlig språkbruk også ofte om personer som lager mat i rent private sammenhenger. Historisk var kokker, i betydningen personer som hadde matlaging som profesjon og hovedoppgave, ofte ansatt i større, mer herskapelige husholdninger, i store statlige organisasjoner slik som militæret eller på skip. I moderne tid er de fleste profesjonelle kokker ansatt på restauranter, i kantiner eller i andre storkjøkkener.

I kokkefaget, spesielt på restauranter, brukes ofte titler med opphav i fransk språk, så som chef («sjef»), og soussjef («nestleder»), spesielt på kjøkken med mange ansatte og en formell organisering. På norsk brukes vanligvis titler som kjøkkensjef, sjefskokk og overkokk om kokker i overordnede stillinger. Store kjøkken bruker dessuten stillingsbetegnelser som 1. og 2. kokk. På handelsskip har lederen for forpleining og innkvartering tradisjonelt tittelen stuert, og på mindre skip kan vedkommende også være eneste kokk. Store kjøkken har gjerne også plasser for kokkelærlinger og -assistenter.

Kokk som moderne yrkestittel i Norge
------------------------------------

I Norge er kokk i dag en yrkestittel for en håndverker som har fagbrev innen kokkefaget og driver med matlaging som profesjon. Kokkefaget er et av mesterfagene innen håndverksyrkene i Norge. Etter endt utdannelse kan kokker arbeide med matlaging profesjonelt på restauranter, i kantiner eller i andre storkjøkkener. Kokkeutdannelsen er en av utdannelsene innenfor nærings- og nytelsesmiddelindustrien.

Siden 1966 har man i Norge kåret Årets kjøkkensjef, og siden 1990 avholdt det årlige Norgesmesterskapet i kokkekunst. En av de mest prestisjefylte internasjonale konkurransene er Bocuse d’Or, som siden 1987 har vært avholdt i Lyon annethvert år, med norsk seier i 1993, 2003 og 2009. Hvert fjerde år siden 1896 har man arrangert Kokke-OL der Norges kokkelandslag vant sist i 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cooks – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cook – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Utdanning.no: yrkesbeskrivelse av kokk
* Utdanning.no: yrkesbeskrivelse av institusjonskokk Arkivert 8. januar 2011 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC **·** NKC
 |
**Korsfarere** var frivillige og kristne soldater som «tok opp korset», det vil si at de tok hellig ed på å kjempe i korstogene i Det hellige land. Denne prosessen begynte i 1095. Korsfarerne kom fra alle samfunnslag, både adelige, riddere, væpnere, svenner og fotfolk. De første korsfarerne dro i korstog til Midtøsten for å kjempe og for å vinne tilbake de hellige steder, særlig byen Jerusalem, fra den muslimske okkupasjonen. Etter hvert ble det sendt korstog også mot andre hedninger, både i Østersjøen og i Midtøsten. De store korstogsnasjonene, de nasjoner som sendte ut flest korsfarere, var Frankrike, England og Tyskland, selv om mange av de øvrige nasjonene i Vest-Europa også deltok mer eller mindre. Blant annet dro flere nordmenn i korstog, særlig kjent er nok kong Sigurd Magnusson som senere fikk tilnavnet Jorsalfare grunnet denne reisen.

Det hadde vært kontakt med Midtøsten i mange århundrer før korstogene kom i gang på 1000-tallet, slik at det er vanskelig for historikerne å avgjøre hva som kom når, men med trafikken og oppholdet til de korsfarere som overlevde, ble mange skikker, gjenstander, planter og stundom også dyr fraktet med. Ting som angikk krig var preget av korsfarerne, blant annet lansefane, armbrøst, tromme, trompet og våpenskjold. Derfra kom også aprikostreet, vannmelonen, og kanskje også sjalottløken. Det var også korsfarerne som begynte å bære skjegg på orientalsk vis framfor å barbere seg som romere og frankere.

Kjente korsfarere
-----------------

* Sigurd Jorsalfare
* Erling Skakke
* Ragnvald Orknøyjarl
* Fredrik Barbarossa
* Rikard I av England
* Filip II August av Frankrike
* Reynald av Châtillon
* Fredrik II av det tysk-romerske rike
* Ludvig IX av Frankrike
* Edvard I av England
* Birger jarl
* Valdemar I av Danmark
* Valdemar II av Danmark

Referanser
----------

1. 1 2  Germa, Pierre & Rosbach, Johan Hammond (1985): *Når begynte det?*, Aventura, s. 113
**Kristian Park** (født **Kristian André Kvæl** den 22. oktober 1983) er en norsk artist, opprinnelig fra Rognan i Nordland. Kvæl studerte musikk ved McCartney-skolen LIPA i Liverpool, der han også var blant noen utvalgte elever som fikk spille sammen med Paul McCartney. Ved skolens avslutningsseremoni sommeren 2007 fikk han prisen Songlinks «Best international song, lyrically and musically» for sin sang «Lovers & Haters», og han fikk gode skussmål fra Brian May. Samme sommer debuterte han som konsertartist på Aronnesrocken i Alta, og kort tid etter flyttet han til byen på grunn av musikkmiljøet der.
Kristian har etterhvert spilt på mange scener i Nord-Norge og England, både med og uten band i ryggen. I januar 2010 ga han ut singelen «Speaking In Rhymes», som var den første han skrev under psevdonymet Kristian Park. 

I desember 2010 hadde Park etablert et nytt band sammen med Frank Hammersland fra Pogo Pops, Bjarte Jørgensen fra Tolv Volt og The Love Connection, Rune Berg fra Number Seven Deli og The Margarets og Jonas Nielsen fra Kakkmaddafakka, og de har arbeidet med et album mikset av Kyrre Fritzner. I mai 2011 dro de på en miniturné til England, og i juni flyttet Kristian Park til Oslo for å arbeide nærmere med de andre i bandet.

Diskografi
----------

* «Lovers and Haters» (2009), singel
* «Speaking in Ryhmes» (2010), singel
* *Kristian Park* (mars 2010), EP

Referanser
----------

1. ↑  Leif Inge Larssen (11. juni 2009). «Med Liverpool i bagasjen». NRK Nordland.
2. ↑  
«Park fikk pris - klar for Fagers». Saltenposten. 2. august 2007. Besøkt 20. desember 2011. [*død lenke*]
3. ↑  «Kristian Park skriver låter med Queens Brian May». Aronnesrocken. 2. august 2007. Besøkt 20. desember 2011. [*død lenke*]
4. 1 2  «- Som å dra hjem». *Altaposten*. 3. mai 2011.
5. 1 2  «Kristians farvel». *Altaposten* 25. juni 2011
6. ↑  
Tor Friberg (23. desember 2010). «Kristian Park i drømmeland». Saltenposten. [*død lenke*]
7. ↑  Bernhard Hienerwadel (27. juni 2011). «- Takk for meg». Saltenposten. Arkivert fra originalen 2. juli 2011. Besøkt 28. desember 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Kristians Myspace-profil
**Kokekaffe** er en måte å fremstille kaffe på. Fremstillingen går ut på å koke opp vann, enten allerede tilsatt kaffe eller kaffegrut, eller kaffen tilsettes når vannet koker. Kjelen holdes varm til kaffen er ferdig uttrukket, og synker til bunns. 
For ekstra klaring var det ikke uvanlig å bruke *klareskinn*, som gjerne var den seige hinnen i kokt egg. Også enkelte hinner fra fisk var brukt. 

Siden kaffen var relativt dyr, brukte en gjerne å koke på grut og bare sette til en liten dose med ny kaffe. Kaffegruten inneholder en del garvesyre, som frigjøres. Kokekaffe er mere grovmalt enn filterkaffe.

I Norge er dette en utbredt tilberedningsmåte og den var stort sett enerådende inntil kaffetrakterne kom på markedet. Bålkaffen fra kaffekjele eller turkaffen fra termos er også velkjent for mange. At kaffe er populært kan skyldes at den stort sett har bare positive effekter, vel å merke når den blir brukt med måte. Kaffe gir økt velvære og bedrer konsentrasjonsevnen. Å ta en kopp kaffe virker dessuten oppkvikkende, gir økt energi og økt grad av våkenhet. Det er først når man har et langvarig høyt inntak, at problemer kan oppstå. Vanlig kaffedrikking, derimot, er stort sett helt uproblematisk.

Kokekaffe og helse
------------------

Kokekaffe inneholder noe mer koffein enn filterkaffe og pulverkaffe. Men det er også av betydning hvor sterk kaffe man lager. Drikker man svært mye kaffe – og kaffen i tillegg er sterk, kan man utvikle koffeinisme.

Filterkaffe sies å være helsemessig «sunnere» enn kokekaffe på grunn av fettfiltreringen i kaffefilteret. Det er vist i flere studier at kolesterolet øker hos dem som drikker mange kopper kokekaffe per dag. Også med filterkaffe er det påvist en viss kolesteroløkning ved høyt forbruk, men i mindre grad enn ved kokekaffe.

Kaffe kan føre til avhengighet og abstinens eller til andre typer helseproblemer. Men det gjelder først og fremst ved overdreven bruk eller ved en plutselig endring av kaffeinntaket. De vanligste symptomene er da gjerne hodepine, tretthet, irritasjon, nedsatt energi og sykdomssymptomer.

Kokekaffe i Tyrkia
------------------

En gammel bryggemetode for kaffe, som fremdeles blir brukt mange steder i Midtøsten, Afrika, Tyrkia og Hellas. Vann puttes sammen med veldig fint malt kaffe i en kjele med liten åpning kalt ibrik (Arabisk), cezve (Tyrkisk), dzezva (Serbo-kroatisk) som fortsatt er mye brukt på Balkan. Kaffen tas av varmen like før den når kokepunktet. Noen ganger lages kaffen sammen med sukker, noe som gir den en søtsmak, eller kardemomme. Resultatet gir en liten kopp med veldig sterk kaffe, med skum på toppen og et lag med kaffepulver på bunnen.
Må ikke forveksles med Christian Krohg.

**Kristian Krogh Johannessen** (født 3. mars 1995 i Drammen) er en norsk profesjonell golfspiller fra Hokksund, som representerer Drammen Golfklubb og Team Norway. Hans far, Steinar Johannessen, er tidligere landslagstrener i skihopping og leder av hoppkomiteen i Norges Skiforbund.

Krogh avsluttet videregående skole ved Wang Toppidrett i 2014 og skulle samme høst flytte til USA for å bli collegespiller på University of Tennessee. I stedet satset han fulltid på golf og ble profesjonell foran 2015-sesongen.

Karriere
--------

Krogh fikk allerede som 19-åring et internasjonalt gjennombrudd under kvalifiseringen til The Open Championship 2014, da han som amatør senket banerekorden på Bruntsfield Links utenfor Edinburgh med fire slag; fra 67 til 63 (åtte under par).

14. august 2015 tok han sin første proffseier under Nordic Golf League-turneringen Holtsmark Open, etter å ha satt banerekord på åtte under par i runde 2 og beseiret svenske Petter Bocian på andre omspillshull. Seieren hjalp Krogh til å bli topp-5 i ligaen sammenlagt og sikret han dermed spill på Challenge-touren i 2016, med kort nummer 13 i kategori 13, sammen med landsmannen Eirik Tage Johansen (kort nr. 5 i kat. 13).

Under Sommer-OL 2020 i Tokyo ble han nummer 53.

Referanser
----------

1. 1 2   Europatouren i golf for menn, oppført som Kristian Krogh JOHANNESSEN, www.europeantour.com, besøkt 2. august 2020[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  Johannessen, Bjørn Arne (3. juli 2014). «Sensasjonell golf-rekord av Kristian (19)». VG. Besøkt 2. august 2020.
3. ↑  Døvle, Christian (3. november 2014). «Han har Norges laveste handicap». Norsk Golf. Besøkt 2. august 2020.
4. ↑  Espelid, Jan E. (14. august 2015). «Krogh Johannessens første proffseier». Golferen.no. Besøkt 2. august 2020.
5. ↑  Espelid, Jan E. (11. oktober 2015). «Johansen og Krogh sikret opprykk til challenge-touren». Golferen.no. Besøkt 2. august 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Kristian Krogh – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Kristian Krogh – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Kristian Krogh – Europatouren Rediger på Wikidata

* (en) Kristian Krogh – Verdensrankingen Rediger på Wikidata
* Kristian Krogh på Twitter Rediger på Wikidata

* Kristian Krogh på Facebook Rediger på Wikidata

* Kristian Krogh på Instagram Rediger på Wikidata
Tunnelen skal gå vest for Marstein fyr.
**Korsfjordtunnelen** er en planlagt undersjøisk tunnel mellom Austevoll og Øygarden i Vestland. Som den eneste kommunen i Hordaland uten fastlandsforbindelse (unntatt Fedje), vil den gi Austevoll fastlandsforbindelse til Sotra.

Korsfjordtunnelen skal gå under Korsfjorden. Den konkurrerer med Selbjørnsfjordtunnelen om å være den første fastlandsforbindelsen. Mange vil likevel oppleve Korsfjordalternativet som viktigere, fordi mange av innbyggerne i Austevoll jobber i dag innover i bergensområdet.

Tunnelen vil bli omtrent 9 km lang, og vil sannsynligvis strekke seg fra Storekalsøy, via Marstein fyr i Austevoll til Tofta i Øygarden. Den må gå denne omvei fordi fjorden er for dyp lenger mot øst.

Som alternativ snakkes det om en bru over Korsfjorden. Den må bli en 3 kilometer lang flytebru som kan gå en rettere vei mellom Hundvåko og Sotra enn Korsfjordtunnelen, der fjorden er 600 meter dyp.

Tunnelen var tenkt som trasé for det planlagte prosjektet Hordfast. Men Hordfast vil ikke gå gjennom Korsfjordtunnelen, men bygges som en 5 kilometer lang flytebru over Bjørnafjorden.

Referanser
----------

1. ↑  Austevoll krev fastlandssamband

Se også
-------

* Selbjørnsfjordtunnelen
* Veitunneler i Norge
* Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker
---------------

* Sjøkart over området

| * v
* d
* r
Undersjøiske veitunneler i Norge |
| --- |
| Nåværende | 
* Atlanterhavs
* Bjorøy
* Bjørvika
* Byfjord
* Bømlafjord
* Eiksund
* Ellingsøy
* Fannefjord
* Festnings
* Finnøy
* Fjørtoftfjord
* Flekkerøy
* Freifjord
* Frøya
* Godøy
* Halsnøy
* Haramsfjord
* Hitra
* Hundvåg
* Hvaler
* Ibestad
* Karmøy
* Knappe
* Kvalsund
* Kvernsund
* Mastrafjord
* Maursund
* Melkøysund
* Nappstraum
* Nogvafjord
* Nordkapp
* Oslofjord
* Rya
* Ryfylke
* Skansen
* Skatestraum
* Sløverfjord
* Tromsøysund
* Valderøy
* Vardø

 | tunnel |
| Under bygging | 
* *Boknafjord (2026)*
* *Kvitsøy (2026)*

 |
| Planlegges | 
* Fedje
* Korsfjord
* Langfjord
* Selbjørnsfjord
* Tverrsambandet

 |
Kart over området, 1888
**Demerara** eller **Demerary** var fra 1745 til 1814 en nederlandsk koloni i Sør-Amerika. Den hørte sammen med kolonien Essequibo, som også ble kalt *Essequibo og Demerara* da Storbritannia ble kolonimakt der i 1814 (overdragelsen skjedde ikke formelt før året etter). 

Den 21. juli 1831 ble Demerara-Essequibo forent med kolonien Berbice til det som ble kalt British Guiana.

I dag (2009) er navnet Demerara knyttet til 

* den elven som renner ut der kolonien bredte seg utover (Demeraraelven),
* en region i Guyana,
* tre administrasjonsenheter i Guyana (Demerara-Mahaica, Essequibo Islands-West Demerara og Upper Demerara-Berbice).

Demerara navnet går dessuten igjen i Demerarasukker, en bestemt sort rørsukker.

Referanser
----------

1. ↑  Netscher, Pieter Marinus (1888). *Geschiedenis van de koloniën Essequebo, Demerary en Berbice, van de vestiging der Nederlanders aldaar tot op onzen tijd* **(nederlandsk)**. The Hague: Martinus Nijhoff.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Hedi Stadlen** (født 6. januar 1916 i Wien, Østerrike, død 21. januar 2004) var en østerriksk jødisk filosof og politisk aktivist. 

Stadlen var en av en håndfull europeiske radikale som var bosatt på Sri Lanka. Hun var en av dem hvis liv ble sterkt påvirket av spredning av den virulente fascismen som blomstret i Europa på 1930-tallet. Begge hennes foreldre var assimilerte ikke-jøder. Stadlen ble sendt for å studere ved en progressiv skole i Wien som ble grunnlagt av den polsk-jødiske feministen Eugenia Schwarzwald. Stadlen studerte filosofi ved universitetet i Wien der en av hennes forelesere var professor Moritz Schlick som ble skutt av en sinnsforvirret student. Studenten ble senere løslatt og hyllet som en helt. 

Den kapitalistiske krisen, fascisme og utbruddet av den spanske borgerkrigen trakk Stadler mot Communist Party of Great Britain. Stadler giftet seg med Pieter Keuneman i Sveits i september 1939. Året etter reiste begge to til Sri Lanka der Keuneman ble en ledende skikkelse innenfor det politiske partiet Lanka Sama Samaja Party (LSSP). Etter den andre verdenskrig ble avsluttet i 1945, returnerte Hedi Keuneman til Europa og hun ville reise til USA men som kommunist ble hun nektet tilgang til landet, hvor hennes far døde i 1942. Stadler valgte å ikke å vende tilbake til Sri Lanka og hun søkte om skilsmisse fra Pieter Keuneman. Stadler giftet seg igjen og bosatte seg i Hampstead i London.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Peter Erasmus Kristian Kålund** (født 19. august 1844 i Søllested på Lolland, død 4. juli 1919) var en dansk filolog.

Kålund ble student i 1863 og *cand. mag.* i norrøn og dansk filologi i 1869. Under studiene var han mer interessert i den kulturhistoriske enn den språklige siden av filologien. I årene 1872–1874 foretok han en vitenskapelig reise til Island for å studere landets topografi og kultur. Frukten av disse studiene ble hovedverket hans, *En historisk-topografisk Beskrivelse af Island* i to bind (1877–1882). En del av verket skaffet ham den filosofiske doktorgraden i 1879. Etter å ha virket som lærer ved Metropolitanskolen ble han i 1883 ansatt som bibliotekar ved den Arnamagnæanske håndskriftsamlingen. Denne stillingen beholdt han til sin død. Han hadde lenge følt savnet av en katalog over samlingen, og påtok seg å utarbeide en slik. Katalogen utkom i to store bind (1889–1894). Han utga en lignende katalog over islandske håndskrifter i Det kongelige Bibliothek (1900).

Kålund foresto flere utgivelser av forskjellige norrøne tekster, samt oversettelser av sagaer til dansk.

Referanser
----------

1. 1 2   Det tyske nasjonalbibliotekets katalog, GND-ID 116035404, besøkt 31. mai 2020[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 15. januar 2013, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

(da) Jonsson, F.:  «Kaalund, Peter Erasmus Kristian», i: *Salmonsens konversationsleksikon*, 2. utgave. Bd. XXIII, København: J. H. Schultz, 1927, s. 336.

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC
 |
**Demaratos korinteren** var far av Lucius Tarquinius Priscus, Romas femte konge, og bestefar av Lucius Tarquinius Superbus, Romas syvende og siste konge.

Liv
---

Demaratos var en adelsmann fra Korint som kom til Italia fra Hellas som flyktning i år 655 f.Kr. Han bosatte seg i den etruskiske byen Tarquinii og giftet seg med en etruskisk kvinne. De fikk to sønner, den ene var Lucomo (Lucius) og den andre var Aruns II. Aruns døde før sin far og etterlot en gravid kvinne. Demaratos viste derimot ikke at han hadde en framtidig sønnesønn og etterlot ingenting til ham i sitt testamente. Sønnesønnen het Egerius «Den trengende», tilnavnet hadde sin opprinnelse i at han var fattig (grunnet at han ikke arvet noe). Egerius ble far til Tarquinius Collatinus, ektefelle til den legendariske Lucretia.

Demaratos’ opprinnelige navn var Lucumo, men endret det da han kom til Italia og senere bosatte seg i Roma. I henhold til Tacitus lærte han etruskerne lese- og skrivekyndighet og ble kjent som «Demaratos korinteren». 

Da Demaratos kom fra Hellas hadde han all sin rikdom med seg og introduserte gresk kultur og gresk keramikk for etruskerne og romerne. Det er antatt at han fraktet med seg keramikkhåndverkere fra Korint. Disse keramikere ble ansvarlig for utviklingen av gresk keramikk på vestkysten av Italia. Det var greske keramikere i Tarquinii og i den greske handelsstasjonen Gravisca, havnebyen til Tarquinii. I henhold til den greske reisende Pausanias var det enten hans sønn eller sønnesønn som var den første utlending som besøkte Olympia og gjorde en ofring.

Litteratur
----------

* Pausanias: *Guide to Greece*, overs. P. Levi, Penguin, 1979.
* Tacitus: *The Annals of Imperial Rome*, overs. M. Grant, Penguin, 1996.
* Morkot, R.: *The Penguin Historical Atlas of Ancient Greece*, Penguin, 1996.

Eksterne lenker
---------------

* Lucretia 2
* Lucius Tarquinius Priscus
Citroën Méhari i original farge
Citroën Méhari med kalesje
**Citroën Méhari** var en bil fremstilt av Citroën mellom 1968 og 1988 i 144 953 eksemplarer. Navnet stammer fra nordafrikanske berberes benevnelse av en dromedar.

Méhari var basert på Citroën Dyane 6 (og ikke Citroën 2CV som ofte antatt), men hadde et karosseri av gjennomfarvet ABS-plast Innledningsvis kunne bilen leveres som rød, oransje, grønn og beige. Senere kom det flere farger og nyanser til. Den hadde samme 602 cm3 28,5 hk motor som 2CV6. Den lille motoren kombinert med den kantede fasongen gjør at bilen har vanskelig med å følge med trafikken på landeveien, mens den klarer seg godt i bytrafikk.

En versjon med firehjulstrekk ble fremstilt mellom 1980 og 1983; den hadde fremragende terrengegenskaper, nok mest på grunn av dens lave vekt. Den franske hæren benyttet den siden sent i 1970-årene Méhari i en modifisert 24V utgave.

Bilen kunne leveres med baksete eller som pickup, den siste er den som det er flest av på grunn av bagasjeplassen.

Noter
-----

1. ↑  Materialet antaes ofte å være glassfiber; der er ikke tale om det samme materiale.
2. ↑  Firehjulstrekk-versjonen ble kun fremstilt i 1 213 eksemplarer
3. ↑  Standard Méharien veier under 600 kg
Cactus på havna i Amsterdam, 2014.
Nye Cactus i Gaydon, Storbritannia, 2018
**Citroën C4 Cactus** (2014–) er en mindre 5-seters familiebil fra franske Citroën.

Den kom med en 1,2 liters 3-sylindret bensinmotor på 82 hestekrefter og 965 kilo for kroner 200 000. Etterhvert fikk man 110 og 130 hestekrefter, samt diesel på 1,6 liter. Hvis man valgte 6-trinns automatgir (i stedet for manuelt gir) var forsetet en benk.

Utvendig hadde den store beskyttende plastpaneler de[*hvem?*] kalte Airbump. Den vant World Car Design of the Year i 2015. Spesialutgaven "Rip Curl" fra 2016 var et samarbeid med et firma i Australia som laget surfebrett.

I 2018 ble plastpanelene flyttet lenger ned, og man fikk nye støtdempere de kalte "Progressive Hydraulic Cushions".

Referanser
----------

1. ↑  Øyvind Skar, Citroën C4 Cactus: Tilbake til det enkle i bilnorge.no den 12. juni 2014.
2. ↑  Jon Winding-Sørensen, En helt annen Kaktus i bilnorge.no den 25. februar 2018.
3. ↑  Øyvind A. Monn-Iversen, Gynger som en klassisk Citroën i motor.no den 1. august 2018.
**Dan Wilson** (født 20. mai 1961 i Minneapolis i Minnesota) er en Grammy-vinnende sanger, låtskriver, plateprodusent, musiker og visuell artist. Han er kjent som frontfiguren til bandet Semisonic, hvor han har skrevet sanger som Grammy-nominerte «Closing Time» og den internasjonale hitsingelen «Secret Smile». Wilson har også gitt ut flere soloplater, deriblant utgivelsen *Love Without Fear* fra 2014 og var medlem av den legendariske bandet Trip Shakespeare fra Minneapolis. Wilson er også en anerkjent og svært vellykket låtskriver og produsent, som har samarbeidet med et variert utvalg av artister som Adele, P!nk, Keith Urban, Weezer, Dierks Bentley, John Legend, Taylor Swift, Nas, Spoon, Alex Clare, Birdy og Preservation Hall Jazz Band.

Wilsons samarbeid har tjent han to Grammypriser. Den første i 2007 for sangen «Not Ready to Make Nice» fra Dixie Chicks-albumet *Taking the Long Way*. Den andre kom i 2012 for årets album, ettersom han skrev og produserte «Someone like You» fra Adeles *21*.

Referanser
----------

1. ↑   Freebase-data fra Google[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson (musician) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Dan Wilson på Apple Music Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson på Genius — sangtekster Rediger på Wikidata

* (en) Dan Wilson på AllMusic Rediger på Wikidata
* Dan Wilson på Twitter Rediger på Wikidata

* Dan Wilson på Facebook Rediger på Wikidata

* Dan Wilson på Instagram Rediger på Wikidata

* Dan Wilson på Myspace Rediger på Wikidata

* Dan Wilson på Tumblr Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
Korsfjorden danner innseilingen mot Bergen. Foto: Cavernia 
Ytre del av Korsfjorden med Marstein til høyre i bildet. Foto: Cavernia 
Soloppgang over Folgefonna. Fiskefartøyet MS «Ringaskjær» er på vei ut Korsfjorden. Foto: Cavernia 
**Korsfjorden** er en fjord vest i Vestland fylke. Fjorden med forgreninger ligger i Øygarden, Austevoll, Bjørnafjorden og Bergen kommuner. Navnet kommer av at fjordarmene danner et kors. 

Fjorden går i østlig retning fra Nordsjøen, og den vestligste delen er i egentlig forstand et sund som skiller Austevoll i sør fra Sotra i nord, før den mot øst forgrener seg i fire. Noenlunde rett øst går den over i Lysefjorden, og mot nordøst går Fanafjorden, som begge skjærer inn i Bergenshalvøya. Mot nord går Korsfjorden over i Raunefjorden og mot syd strekker en fjordarm seg ca. 12 kilometer ned mellom Austevoll og fastlandet til Bjørnafjorden. Korsfjorden er omkring 16 kilometer lang. Til bunnen av Fanafjorden er det ca. 24 kilometer.

Fjorden har innløp mellom Marstein fyr i sør og holmen Tekslo i nord. På sydsiden ligger øyene Stora Kalsøy, Hundvåko, Store Skorpa og Varden. Øst for Varden ligger det nordlige innløpet til Bjørnafjorden. På nordsiden ligger Tofterøy og øya Sotra. Mellom Tofterøy og Sotra går Austefjorden 8 kilometer nordover. Øst for Sotra fortsetter Raunefjorden nordover. Krokenes vest for Krokeide skiller Lysefjorden i sør fra Fanafjorden på nordsida.

Referanser
----------

1. ↑  Korsfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

Eksterne lenker
---------------

* (en) Krossfjorden, Austevoll – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Bergen byleksikon på nett, om Korsfjorden

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Bergen byleksikon **·** GeoNames
 |
**Korskirken** var en liten menighetskirke for den nordlige delen av middelalderens Oslo. Ruinene av kirken finnes i Minneparken i Gamlebyen, og skal ha kommet for en dag under utgravning av Arups gate i 1922. Området var en del av St. Halvards plass inntil 1918, da bystyret vedtok å anlegge Minneparken (åpnet i 1932, også kalt Ruinparken). Arkitekt og arkeolog Gerhard Fischer ledet utgravninger på 1920-tallet, der Korskirken ble avdekket.

Historie og beskrivelse
-----------------------

Det finnes ikke sikker kunnskap om når kirken ble bygget. At kirken ikke er nevnt i kildene om kampene i Oslo i 1240 mellom kong Håkon Håkonsson og hertug Skule, tyder på at den er yngre. I 1989 ble det funnet en runepinne, datert til første halvdel av 1200-tallet, der navnet Korskirken forekommer, og det peker i retning av at den kan være eldre enn 1240. Da kirken ble bygget, har den ligget helt nord i byen, for bymessig bebyggelse nord for kirken kom i annen halvdel av 1200-tallet og på 1300-tallet.

Korskirken hadde inngang fra vest, fra kirkegården. I tillegg fantes en inngang direkte til koret fra sørsiden. Ruinen inneholder de nederste delene av sørportalen i koret, og man kan se rester av det opprinnelige alterfundamentet. Rundt kirken finnes rester av kirkegårdsmuren.

Håkon VI Magnusson skal ha blitt gravlagt i Korskirken.

Referanser
----------

1. ↑  Korskirken, *Oslo byleksikon*
2. ↑  Håkon VI, «De hellige Konger Haakon og Magnus»

Litteratur
----------

* Schia, Erik (1995). *Oslo innerst i Viken: liv og virke i middelalderbyen* (2. utg.). Oslo: Aschehoug. s. 90ff. ISBN 8203221149.
* Kirkebøe, M.C. (2007). Knut Arve Tvedt og Øyvind Reisegg, red. *Oslos kirker i gammel og ny tid* (2. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 11–13. ISBN 978-82-573-1946-5.
* Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oslo (Riksantikvaren, 2015), s. 11

Eksterne lenker
---------------

* Oslo byleksikon
* (en) Korskirken, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Korskirken (Oslo)». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
**Korset kors** (engelsk: *cross crosslet*, tysk: *Wiederkreuz*) er et likearmet kors som har mindre tverrstreker litt før korsarmenes ender. Det kan ses som en variant av det likearmete korset. Korset kors skiller seg fra krykkekorset (teutonisk kors) som har tverrstrekene ved endene til korsarmene.

Korset kors brukes som figur i våpenskjold og inngår blant de mange heraldiske korsformene. I England brukes det bl.a. i våpenet til slekten Beauchamp, jarler av Warwick.

Litteratur
----------

* le Baron Stalins: *Vocabulaire-Atlas Héraldique en six Langues: Francais-English-Deutsch-Español-Italiano-Nederlandsch*, Paris 1952
* Ottfried Neubecker: *Heraldik. Kilder, brug, betydning*, København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
* Jan Raneke (redaktør): *Nordisk heraldisk terminologi*, Lund 1987 (med heraldiske faguttrykk på bokmål og nynorsk) nr 142

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cross crosslet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Russland Russlands flagg |
| Orientering |
|  Seiere sammenlagt i Verdenscupen: 0 |
| Verdenscupseiere, enkeltløp: 0 (to sjetteplasser) |
| Verdensmesterskap |
| Gull | 2006 Danmarks flagg Aarhus |  Stafett |
| Gull | 2007 Ukrainas flagg Kyiv |  Stafett |

**Roman Efimov** (født 7. april 1976) er en russisk tidligere orienteringsløper som representerte de finske klubbene Hiisirasti og Hämmenlinnan Suunistajat.. Efimov representerte det russiske landslaget i orientering og er verdensmester i stafett.

Efimov var en lovende løper som junior og fikk med seg fjerdeplass fra mellomdistansen i Horsens i 1996 som sitt beste resultat fra Juniorverdensmesterskap. Som senior tok russeren to stafettgull i VM sammen med Andrej Khramov og Valentin Novikov. De ble verdensmestre i stafett både i dannske Aarhus i 2006 og i ukrainske Kyiv i 2007. Ved begge anledningene løp Efimov første etappe på russernes vinnerlag. Individuelt ble sjetteplassen på langdistansen i 2007 Efimovs beste VM-resultat. To sjetteplasser fikk han også med seg fra EM i orientering. De plasseringene oppnådde han på mellomdistanse og stafett i ungarske Sümeg i 2002.

Referanser
----------

1. ↑   Profil Roman Efimov

Eksterne lenker
---------------

* (en) Roman Efimov – IOF Rediger på Wikidata

* (en) Roman Efimov – World of O Rediger på Wikidata