**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Kerstin Sofie Mellbye Gjesdahl Noach** (1935–2024) var en norsk arkitekt bosatt i Trondheim. Gjennom sin yrkeskarriere virket hun primært som arkitekturhistoriker. Hun var de siste årene professor emerita ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), der hun har vært tilknyttet arkitektutdanningen fra 1967 til hun fratrådte i 2002, som dosent i perioden 1967–1985, deretter som professor.

Noach hadde sin arkitektutdannelse fra NTH (nå integrert i NTNU), der hun ble uteksaminert i 1958. Tittelen på «diplomen», *Drammen : gammel bybebyggelse og forslag til ’gammelby’*, viser at hun allerede som student hadde interesse for arkitekturhistorie. Diplomoppgavens tekst ble publisert i Fortidsminneforeningens årbok 1958.

Forsker, antikvar og pedagog
----------------------------

Etter studiene var hun en kort periode ansatt ved arkitekt Arnstein Arnebergs kontor, før hun høsten 1959 ble stipendiat ved NTH. I løpet av stipendiattiden ble hun tildelt et fransk statsstipend og hadde et fem måneders studieopphold i Paris, blant annet ved *l'Institut d'art et d'archéologie*. Hennes forskningsobjekt der var La Folie Saint-James, og den franske artikkelen hun skrev om anlegget ble publisert i fagtidsskriftet *L'Information d'histoire de l'art*.

Hun leverte i 1962 sin licenciatavhandling *Byggevirksomhet i Trondheim i perioden 1800–1850 : en arkitekturhistorisk undersøkelse*. Avhandlingen er senere utgitt som bok med tittelen *Et byggemiljø : Trondheim 1800–1850*.

Noach fortsatte gjennom årene studiet av eldre trondheimsbebyggelse. Hennes bidrag til boken *Trondheim 1814* behandler også et tema fra dette materialet. Publiseringsvirksomheten hennes var spesielt knyttet til boligarkitektur. Hun skrev både om firemannsboligen og om villa- og eneboligprosjekter formet av den første professorgenerasjonen ved Arkitektavdelingen på NTH. I artikler om disse så hun på hvordan professorenes holdninger til, og uttalelser om, arkitektur gjenspeiles i prosjektene. Hun satt i redaksjonskomitéen for boken *Fra årestue til smarthus : teknologien omformer boligen*.

Etter avsluttet licenciatstudium, ble hun ansatt hos Byantikvaren i Oslo med byantikvar Arno Berg som sjef. Mens hun var der, fikk hun, med økonomisk støtte fra NTH, mulighet til å delta på det såkalte «Romakurset» ved Det norske institutt i Roma. Etter kurset hadde hun et studieopphold der hun studerte bymiljøbevaring samme sted. Studieoppholdet var finansiert av Nansenfondet. Hennes artikler om rehabilitering og bevaring av eldre bymiljøer ble deretter publisert i tidsskriftene *Byggekunst* og *Teknisk Ukeblad*.

Etter tiden ved byantikvarens kontor, arbeidet hun ved Riksantikvariatet under riksantikvar Roar Hauglid til hun tiltrådte ved NTH. Hos Riksantikvaren vikarierte hun en periode for førsteantikvar Stephan Tschudi-Madsen. 

### «Arkitekturhistorisk allmenndannelse»

Noach ble beskikket som dosent ved Institutt for byggekunst V ved NTH i 1966 og tiltrådte i 1967. Dette instituttet, som senere gikk inn i Institutt for byggekunst, historie og teknologi, hadde ansvar for undervisning og forskning i arkitekturhistorie. Noach omtalte selv sin undervisningsoppgave som arkitekturhistorisk allmenndannelse. Gjennom kunnskapsformidling ønsket hun å øke arkitektstudentenes forståelse av, og respekt for, eldre arkitektur og byggeskikk, for å inspirere til innsats i bevaringsarbeid på ulike nivåer. Videreføring og utvikling av de årvisse Norges-ekskursjonene, der studentene selv får oppleve et tverrsnitt av norsk arkitektur fra kyst- til fjellområder, fra middelalder til vår egen tid, ble derfor et viktig innsatsområde.

I sin tid ved instituttet innførte hun valgfaget «Nordisk arkitektur». Inntil da hadde arkitekturhistorieundervisningen fokusert på norsk byggeskikk og europeisk monumentalarkitektur. En del av forelesningene i faget er publisert som kompendiet *Om arkitektur i Norden*, som fortsatt brukes som pensumlitteratur i faget «Arkitekturens teori og historie».

Hun har vært medlem av Trondheim kommunes antikvariske utvalg og styremedlem både i Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum og Norsk Arkitekturmuseum. Hun engasjerte seg i debatten om Trondheims byutvikling, blant annet ved innlegg i *Adresseavisen*, og hun satt også i juryen for Adresseavisens byggeskikkpris.

Bibliografi (utvalg)
--------------------

* 

* (no) Publikasjoner av Kerstin Gjesdahl Noach i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Kerstin Gjesdahl Noach i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

* *Et byggemiljø : Trondheim 1800–1850* (1975). (e-bok fra bokhylla.no)
* «Sagt og skrevet : på sporet av det arkitektursyn som ble formidlet av arkitektavdelingens første professorer». I: *Årbok*, s. 163–186. (Fortidsminneforeningen) (1997)
* «Rådhuset som historisk bygningstype». I: Lending, Mari (red.) *Rådhus som monument*, s. 14–41. Norsk Form (2001)

Referanser og fotnoter
----------------------

1. ↑  En diplomoppgave tilsvarte dagens masteroppgave
2. ↑  (no) BIBSYS-post for masteroppgaven
3. ↑  Gjesdahl, Kerstin M. (1959) «Trekk av Drammens bybilde : arkitekturen i trelasthandelens blomstringstid». I: *Årbok 1958*, s. 105–138. Oslo, Fortidsminneforeningen, 1959
4. ↑  Gjesdahl, Kerstin M. (1962) «Une 'folie' parisienne conservée : La Folie Saint-James». I:  *L'Information d'histoire de l'art*, 7. årgang, nr. 2, s. 68–79
5. ↑  (no) BIBSYS-post for avhandlingen
6. ↑  Noach, Kerstin Gjesdahl (1975). *Et byggemiljø : Trondheim 1800-1850*. Oslo: Foreningen til norske fortidsminnesmerkers bevaring.  [e-bok fra bokhylla.no]
7. ↑  (no) BIBSYS-post for Noachs artikkel i boken *Trondheim 1814*
8. ↑  (e-bok fra bokhylla.no)
9. ↑  Gjesdahl, Kerstin (1966) «Bevaring av eldre bymiljøer. Inntrykk fra Roma» i: *Byggekunst*, nr. 4, s. 108–112
10. ↑  Gjesdahl, Kerstin (1966) «Rehabilitering av eldre bymiljøer» i: *Teknisk Ukeblad*, Bd. 113, nr. 47, 22. desember 1966, s. 68–79
11. ↑  Arkitekter NTH 1958, s. 24
12. ↑  også kalt Gjone-ekskursjonene, etter Erling Gjone som var professor ved instituttet og ledet ekskursjonene før Noach
13. ↑  (no) BIBSYS-post for *Om arkitektur i Norden*
14. ↑  Noen eksempler på innlegg: «Brunhusene på Eberg fyller 50», kronikk 17. juli 2012. Les på nett; «Debatten om Lykkegården», 27. november 2009; «Monument til besvær», 12. september 2009; «Til Dragvolls pris», 20. januar 2005; «Gløshaugen – NTNU – bylandskapet», 28. juni 2004

Kilder
------

* Bakke, Gudmund (2008) *Arkitekter NTH 58 : jubileumshefte 2008 : biografier, arbeider under og etter studietiden*. Oslo, SINFORMA. ISBN 978-82-303-1137-0
* Berre, Nina (2002) *Fysiske idealer i norsk arkitektutdanning 1945-1970* Les i fulltekst (fra NTNUs vitenarkiv DIVA)
* N.T.H.s årsberetning 1966–1967, s. 28–29

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LIBRIS **·** KulturNav **·** CRIStin
 |