recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Gamle lauvkniver på et bruktmarked i Ludlow, England
**Lauvkniv**, **ryddekniv** eller **snidel** er en tung kniv som er laget for å fylle funksjoner både som kniv, øks og krok. I Norge har hovedfunksjonen vært å hente lauv som ekstrafôr til husdyr og å styve trær.

Konstruksjon
------------

Lauvkniver har et tungt blad som vanligvis er bøyd til en krok i enden. Eggen er på den innbøyde siden i motsetning til vanlige kniver, som har egg som er buet utover. Den krokete spissen var for å dra til seg greiner som skulle hugges over. Tangen er gjennomgående for å tåle belastningen.

Laukniven har vært benyttet som redskap i Skandinavia i mer eller mindre uendret form i mer enn tusen år. De eldste funn er fra jernalderen. Laukniver produseres og selges fortsatt.

Andre tilsvarende redskaper
---------------------------

Idémessig er den i slekt med machete og universalmachete. Den siste er en amerikansk konstruksjon med trapesformet blad, egg på tre sider med en krøll tilsvarende lauvknivens på ene siden. Det man ikke kunne hogge med ene eggen, kunne kuttes med endeeggen eller dras av med krøllen. Faren for arbeidsuhell har trolig vært for stor – den gikk ut av bruk ganske fort.

Se også
-------

* Faskinkniv
* Machete

Referanser
----------

1. ↑  «Høstingsskog» (PDF). *Faktaark*. Direktoratet for naturforvaltning. Arkivert fra originalen (PDF) 22. desember 2015. Besøkt 10. desember 2015.
2. ↑  Hauge, L. (2006). «Lauving og rising på Urnes». *Fylkesarkivet*. Sogn og Fjordane fyltekommune. Besøkt 10. desember 2015.
3. ↑  Burgess, R. «The billhooks of Sweden and Norway». A Load of Old Billhooks. Besøkt 10. desember 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Billhooks – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Lauvkniver på Digitalt Museum

| * v
* d
* r
Hageredskaper |
| --- |
| Håndverktøy | 
* Greinsaks
* Greip
* Grev
* Hagesaks
* Hageslange
* Hakke
* Hekksaks
* Høygaffel
* Lauvkniv
* Priklepinne
* Rosesaks
* Rive
* Såld
* Ljå
* Sigd
* Spade
* Trillebår
* Øks

 |
| Maskindrevne | 
* Gressklipper
* Ryddesag
* Motorsag
* Vannspreder
* Løvblåser
* Gresstrimmer

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Frankrikes flagg Frankrike |
| Banesykling |
| Olympiske leker |
| Sølv | 2012 London | Omnium |
| VM i banesykling |
| Gull | 2015 Yvelines | Lagsprint |

**Bryan Coquard** (født 25. april 1992 i Saint-Nazaire) er en profesjonell fransk landeveissyklist. Han sykler for det franske laget Cofidis.

Meritter
--------

2012
02 2.-plass, Sommer-OL 2012, Omnium, menn
02 2.-plass, U23-VM i landeveissykling, landeveisritt
2013
2. og 4. etappe, Étoile de Bessèges
Poengtrøya
8. og 9. etappe, Tour de Langkawi
2. etappe, Tour de Picardie
Châteauroux Classic
2014
3. og 4. etappe, Étoile de Bessèges
Route Adélie de Vitré
Paris–Camembert
1. etappe, Tour de Picardie
2015
3. etappe, Étoile de Bessèges
01 1.-plass, VM i banesykling, madison m/Morgan Kneisky
2.-plass sammenlagt og 1. etappe, Firedagers i Dunkerque
2. og 4. etappe, Route du Sud
2016
1. og 2. etappe, Étoile de Bessèges
Route Adélie de Vitré
2a etappe, Circuit de la Sarthe
Sammenlagt og 1. 2. og 3. etappe, Firedagers i Dunkerque
Sammenlagt og to etappeseire, Boucles de la Mayenne
1. og 2. etappe, Route du Sud
2017
5. etappe, Volta a la Comunitat Valenciana
4. etappe, Vuelta a Andalucia
2. og 5. etappe, Circuit de la Sarthe
1. etappe, Belgia rundt
2018
1. etappe, Tour of Oman
4. etappe, Firedagers i Dunkerque
5. etappe, Belgia rundt
2019
1. etappe, Étoile de Bessèges
2. etappe, Circuit de la Sarthe
4. etappe, Firedagers i Dunkerque
GP Marcel Kint
5. etappe, Belgia rundt
3. etappe, Boucles de la Mayenne
GP Cerami
2. etappe, Arctic Race of Norway
2020
1. etappe, La Route d'Occitanie - La Dépêche du Midi
2022
2. etappe, Étoile de Bessèges
2. etappe, Tour de la Provence
Tour de Vendée
2023
4. etappe, Tour Down Under

Referanser
----------

1. ↑   NOR SPOK1242552D[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bryan Coquard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Bryan Coquard – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (fr) Bryan Coquard – Frankrikes olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Bryan Coquard – CycleBase Rediger på Wikidata
* Profil London-OL 2012


| * v
* d
* r
Cofidis (2023) |
| --- |
| 
* Allegaert
* Bidard
* Carvalho
* Champion
* Cimolai
* Consonni
* Coquard
* Delettre
* Fernández
* Finé
* Geschke
* Jesús Herrada
* José Herrada
* Izagirre
* Kreder
* Lafay
* Lastra
* Mariault
* Martin
* Noppe
* Perez
* Périchon
* Renard
* Rochas
* Thomas
* Toumire
* Wallays
* Walscheid
* Wood
* Zingle

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BBC Things
 |
**Jørgen Fredrik Ording** (født 3. mai 1902, død 1987) var en norsk lærer.

Liv
---

Jørgen Fredrik Ording var sønn av teologen Johannes Ording, bror av historikeren og politikeren Arne Ording og fetter av juristen Åke Anker Ording. Han var gift med malerinnen Doro von Hanno.

Som student var Ording medlem av den sosialistiske gruppen *Mot Dag* fra 1921 og oversatte Klaus Mehnerts *Russisk ungdom* for Fram forlag. Han var formann i Sosialistiske filologers og realisters forening og formann i Studentersamfundet i 1932. I 1929 tok han språklig-historisk embetseksamen med hovedfag i historie og gresk og latin som bifag.

Senere arbeidet han som lærer ved en rekke skoler. Fra 1933 til 1946 var han lektor ved Drammen offentlige høyere almenskole og fra 1946 lektor ved Oslo katedralskole. Fra 1939 til 1940 var han medlem av Undervisningsrådet. Under 2. verdenskrig satt Ording en tid fengslet på Grini og ble sendt til Kirkenes i forbindelse med protesten mot Lærersambandet.

Ording skrev et par lærebøker i historie. På sine eldre dager utga han oversettelser av utvalg av Ciceros brev og Senecas skrifter.

Referanser
----------

1. ↑   Dagbladet, utgitt 2. mai 1987[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Aftenposten, type referanse dødsannonse, utgitt 27. august 1987[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   «Vestre arbeidersamfund 100 år, 1880-1980», offisielt nettsted www.nb.no[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Bull, Trygve (1987). *Mot Dag og Erling Falk*. Cappelen. ISBN 8202111943.

Litteratur
----------

* *Norsk fangeleksikon. Grinifangene*. Oslo: Cappelen, 1946.
* Trygve Bull: *Mot Dag og Erling Falk*. Oslo: Cappelen, 1987.
* *Norges filologer og realister*. Stavanger, 1950.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Jørgen Fredrik Ording i BIBSYS

* Politiske taler av Jørgen Fredrik Ording, virksommeord.uib.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** Fangeregisteret

 |
**Pinsekirken Salen** er en kristen frikirkelig menighet på Ski, i Akershus. Menigheten er tilsluttet den norske pinsebevegelsen. Menigheten ble stiftet i 1928. Det opprinnelige navnet var *Salen*, men menigheten har senere endret navnet til *Pinsekirken Salen*. 

Menigheten hadde 55 tilskuddstellende medlemmer i 2019. «Royal Rangers» er menighetens ungdomsarbeid. For ungdom i konfirmasjonsalder tilbyr menigheten den frikirkelige konfirmantundervisningen Tentro. 

Pinsekirken Salen driver bokhandel i Follo.

Pastor er Ingnar Leif Krogh.

Historikk
---------

Det første forhandlingsmøte som ble protokollført 19. august 1926. Møtereferatet ble undertegnet av A. Carlsen og O. Krosby *...«Vi blev alle enige om på dette møte å leie lokale i Samfundbygningen hver onsdag. Ha menighetsmøte hver anden måned. Oprette et byggefond, og Johan Eldor som kaserer, med frivillige gaver. Misionsmøter 2 mandager i måneden, til Misionerer Ida Lorentzen og Julie Høkebøl.»* Menighetens opprinnelige navn ble bestemt til *Salen* den 16. oktober 1926. Den 24. april 1928 ble menighetens grunnprinsipper vedtatt. I dette møte ble første eldsteråd valgt. Leder var Olaf Krosby (57 stemmer); kasserer Halfdan Torp (50 stemmer); tjenere Ole Adersen (47 stemmer); Anton Carlsen (47 stemmer) Johan Eldor (44 stemmer). Den 21. januar 1929 ble *Menigheten Salens love* vedtatt, vedtektsparagrafer §1 til §10.

Misjon
------

Pinsekirken Salen er engasjert i misjonsarbeid i Belarus og støtter en bibelskole i Japan, de er utsendermenighet for misjonærene Anne Grete og Karl Lauås i Japan. Menigheten støtter arbeidet til IBRA media og K.A.B.A.. I 2007 var menighetens misjonsregnskap på 81 000,- kr..

Referanser
----------

1. ↑  Regjeringen. «Antall tilskuddstellende medlemmer i tros- og livssynssamfunn i 2019» (PDF). Besøkt 9. januar 2020.
2. 1 2  Brox, T.F. 2007. *Årbok 2007. For Pinsebevegelsen i Norge.*

Kilder
------

* Brox, Torill F. (redaktør). 2007. *Årbok 2007. For Pinsebevegelsen i Norge.* Korsets Seier Publikasjoner AS

Eksterne lenker
---------------

* Pinsekirken Salen, Ski – hjemmeside Arkivert 26. desember 2018 hos Wayback Machine.
* Royal Rangers – ungdomsarbeid[*død lenke*]
**Konrad Gustav Knudsen** (født 19. august 1890, død 16. juni 1959) var en norsk politiker, maler og journalist, mest kjent for å invitere Lev Trotskij til å søke asyl i Norge.

Konrad Knudsen var født i Drammen, faren var maler, og Konrad tok samme yrke. Han avsluttet handelsskolen i 1904, og arbeidet som maler i Drammen inntil 1908, da han reiste til USA. Der arbeidet han som maler, tømmerhogger, bygningsarbeider, og ble etterhvert redaktør i en lokal norskspråklig avis.

Han kom tilbake til Drammen i 1920, og var arbeidsleder for malere inntil 1923, da han fikk en stilling som redaktør i avisen «Fremtiden». Fra 1921 hadde han forskjellige verv innen Arbeiderpartiet, og ble innvalgt på Stortinget i 1937 for Buskerud, der han var inntil 1957.

I 1935 inviterte han Trotskij til Norge, og Trotskij bodde opprinnelig i huset som Knudsen leide på Veksal i Heradsbygda utenfor Hønefoss. Etter et innbrudd av NS-hird sommeren 1936 grep regjeringen inn, og justisminister Trygve Lie bestemte at Trotskij skulle flytte.

Under andre verdenskrig var Knudsen først i Sverige, deretter i Canada og USA, hvor han arbeidet for Regjeringens infomasjonskontor, og i riksrevisjonen. Han var utnevt som riksrevisor i Stortingets riksrevisorkollegium fra 1949 til 1957.

Referanser
----------

1. ↑   Stortinget og statsrådet : 1915–1945. B. 1 : Biografier, side(r) 401[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Konrad Gustav Knudsen hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Konrad Gustav Knudsen hos Virksomme ord Rediger på Wikidata

* (no) Konrad Gustav Knudsen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

* (en) Konrad Gustav Knudsen hos Europarådets parlamentarikerforsamling Rediger på Wikidata
* Politiske taler av Konrad Knudsen, virksommeord.uib.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Stortinget **·** Geni
 |

Portal: Andre verdenskrig
Østre Romerike prosti med grenser til Øvre og Nedre Romerike prosti.
Årnes kirke
**Østre Romerike prosti** var et prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det ble etablert i 1998 ved deler av Øvre- og Nedre Romerike prostier. Det nye prostiet utgjorde fra begynnelsen av Fet, Sørum, Aurskog og Høland prestegjeld fra Nedre Romerike prosti og Nes prestegjeld fra Øvre Romerike prosti. Første prost var Steinar Hovde (sogneprest i Nes). I forbindelse med opprettelsen av prostiet, ble det tidligere Nes prestegjeld delt i Nes og Årnes prestegjeld. Prostesetet lå i første periode (til omkring 2000) på Disen i Nes. Siden Hovdes tid ble det flyttet til Årnes i Årnes prestegjeld i Nes kommune. Fra 2013 ble det flyttet tilbake til Disen.[]

Som følge av kommunereformen opphørte Østre Romerike prosti å eksistere fra 2020. Fet og Sørum ble innlemmet i Lillestrøm kommune i Nedre Romerike prosti. Aurskog-Høland ble overført til Østre Borgesyssel prosti, mens Nes ble tilført til Øvre Romerike prosti, slik som før 1998.

Proster i Østre Romerike prosti
-------------------------------

* Tidligere «Provst Finchenhagen i Næs» (til daværende Øvre Romerike prosti). Finchenhagen omtales i Henrik Wergelands diktning.

### Etter at prostiet ble opprettet i nyere tid

* 1998–2000: Steinar Hovde (sete i Nes prestegjeld)
* 2000–2006: Øystein Trømborg (sete i Årnes prestegjeld)
* 2006–2019: Liv Berg Krohn-Hansen (sete i Årnes)

Fellesråd og sokn i Østre Romerike prosti
-----------------------------------------

* Aurskog-Høland fellesråd
	+ Søndre Høland
	+ Løken
	+ Setskog
	+ Bjørkelangen
	+ Aurskog
* Sørum fellesråd
	+ Sørum
	+ Blaker
	+ Frogner
* Fet og Dalen fellesråd
	+ Fet
	+ Dalen
* Nes fellesråd
	+ Nes
	+ Udnes
	+ Fenstad
	+ Ingeborgrud
	+ Årnes
	+ Auli

Prestegjeld
-----------

* Årnes
* Nes
* Høland
* Aurskog
* Fet
* Sørum

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Referanser
----------

1. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no

Se også
-------

* Liste over Den norske kirkes sogn
* Liste over kirker i Norge etter kommune

Eksterne lenker
---------------

* Borg bispedømme: Prostier, proster og sogn i Borg

| * v
* d
* r
Prostier i Borg bispedømme |
| --- |
| Fredrikstad **·** Nedre Romerike **·** Nordre Follo **·** Søndre Borgesyssel **·** Søndre Follo **·** Vestre Borgesyssel **·** Østre Borgesyssel **·** Øvre Romerike |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki
 |
Trysil kirke
**Trysil prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sør-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Trysil kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Trysil kirke.

Trysil prestegjeld og dets sogn er nå en del av Trysil kirkelige fellesråd underlagt Sør-Østerdal prosti.

Historikk
---------

*Trysiljum sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Trysil antas å være lagt under Elverum i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 28. juni 1780 ble Trysil anneks utskilt fra Elverum prestegjeld og opprettet som eget *Tryssild prestegjeld*. Ved kgl.res. av 21. september 1787 ble Osen menighet fraskilt Aamodt prestegjeld og tillagt Tryssild prestegjeld som et annekssogn.

Tryssild prestegjeld dannet grunnlaget for Tryssild formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 1. februar 1879 ble Osen annekssogn i Trysil prestegjeld delt i to sogn; Nordre og Søndre Osen, gjeldende fra 1. januar 1880. Nordre Osen ble tilbakeført til Åmot prestegjeld, mens Søndre Osen ble værende i Trysil. Ved kgl.res. av 3. mars 1910 ble Engerdal prestegjeld opprettet av de områder fra Trysil, Rendalen, Tolgen og Røros prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1911, og skulle betjenes av hjelpepresten for "Østerdalens nordlige fjelddistrikter".

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Kirkesogn
---------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:

* Trysil
* Søre Osen
* Tørberget
* Plassen
* Østby
* Ljørdalen
* Nordre Trysil

Referanser
----------

1. ↑  Rygh, O. (Oluf) (1900). *Norske Gaardnavne*. Kristiania: Fabritius. s. 329.
2. ↑  Dietrichson, L. (Lorentz) (1888). *Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden*. Malling. s. 36.
3. ↑  Hole, Ivar (1950). *Hosanger kyrkje og Hosanger prestegjeld gjennom 200 år*. s. 18-19.
4. 1 2  Prestegjeld og sogn i Hedmark, arkivverket.no
5. ↑  *Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring*. no#: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykking. 1992. s. 364-70. ISBN 8258302612.
6. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
7. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
En **kausjonist** er en person som har stilt kausjon for tredjemanns gjeld. Det kan være en eller flere kausjonister for samme krav. Hoveddebitor (den som i det underliggende forhold er ansvarlig for gjelden) og kausjonisten(e) vil være solidarisk ansvarlige i forhold til kreditor. Långiver vil vanligvis være en bank, men kan også i enkelte tilfeller være andre institusjoner. Den som stiller som kausjonist er dermed en ekstra garanti for banken for at lånet tilbakebetales. Dersom kausjonisten må oppfylle kreditors fordring vil han ha krav på tilbakebetaling (regress) fra hoveddebitor. Selv om man er en ekstra garanti for banken som kausjonist, har man likevel en rekke krav som skal oppfylles fra långiver sin side. Kausjonsavtalen redegjør for opplysningsplikt for den som stiller som kausjonist for et lån i realverdier (realkausjonist). Mens en vanlig kausjonist garanterer banken at lånet blir nedbetalt dersom tredjemann ikke har evne til å betjene det, stiller realkausjonisten med eiendom som sikkerhet for lånet når de kjøper eiendom med tredjemann. Långiver har også frarådningsplikt i enkelte tilfeller. Kausjonisten skal bli skriftlig frarådet fra å stille som kausjonist dersom vedkommende ikke har økonomi til å påta seg kausjonsansvaret, eller andre forhold tilsier at dette skal unnlates. Dersom hoveddebitor misligholder gjelden sin, kan banken ikke rette kravet mot kausjonisten før banken har gått til rettslige skritt mot hoveddebitor for å sikre seg tvangsgrunnlag for kravet. Først når banken har oppnådd tvangsgrunnlag i form av utlegg eller annet, kan banken rette kravet mot kausjonisten. Har banken sikkerhet for låneforpliktelsen med pant i bolig eller annen pantgjenstand, kan ikke banken rette krav mot kausjonisten før tre måneder etter at banken har begjært tvangsdekning i pantgjenstanden. Åpnes det gjeldsforhandling hos hoveddebitor, må banken la gjeldsforhandlingsperioden løpe ut før det kan rette krav mot kausjonist.

Referanser
----------

1. 1 2  «Hva man bør vite om private kausjonerer - Advokatfirma Ræder». *www.raeder.no*. Arkivert fra originalen 25. august 2017. Besøkt 16. august 2016.
2. ↑  «Hva er mine rettigheter som kausjonist?». Arkivert fra originalen 25. august 2017.
3. ↑  «Finansleksikon på nett». *www.finansleksikon.no*. Besøkt 16. august 2016.
4. ↑  «Hva er realkausjonist?». www.zenfinans.no. Besøkt 09.07.2022.
5. ↑  «Viktig å vite dersom du skal stille som kausjonist - Låneportalen». Arkivert fra originalen 25. august 2017.
Faridun malt av Hajji Agha Jan. Persia, tidlig 1800-tall.
**Fereydūn**, eller *Faridun*, *Feridun*, *Afridun*, *Fereydoon* eller *Feraidun* (فریدون}, er en skikkelse i persisk mytologi. Han er den sjette mytiske urkonge og nevnes i sjette bok av Shahname, den persiske kongebok av den persiske dikter Firdausi (940/41–1020).

Fereydūn i zoroastrisk litteratur
---------------------------------

I Avesta nevnes han med navneformen **Θraētaona**, som sønn av Āθβiya, og kalles derfor *Āθβiyāni* (det vil si *av huset Āθβiya*s. Θraētaona drepte dragen Aži Dahāka, mens han i yngre legender lenket Aži Dahāka / Zuhhāk til et fjell.

Fereydūn i Schāhnāme - Saga VI
------------------------------

Fereydun beseirer Zahak
Med hjelp av smeden Kaveh, som benyttet sitt smiesjørt som opprørsfane, beseiret den femte urkongen Zahak og ble hans etterfølger som verdens hersker og konge. Denne kamp mellom Fereydun og Zahak beskrives utførlig i saga V.

Deretter begynner Ferdosi med saga VI å skildre Fereyduns og hans sønners liv. Først skildres Fereyduns kroning som finner sted under stor festivitas den første dag av måneden Mehr. Til kroningens ære innstifter Fereydun festen Mehrgan, som fortsatt feires i Iran. Under Fereydun blir Iran atter et paradis.

Fereydun får tre sønner. Når de blir voksne søker han ektefeller for dem. Til slutt lykkes han hos sjahen av Jemen, som har tre døtre. Etter bryllupet deler Fereydun verden mellom de tre, *Salm*, *Tur* og *Iradsj*. Iradsj, den yngste, får med Iran rikets hjerte. Selm får vesten, med Lilleasia. Tur får landet hinsides Oxus (i dag Amudarja),som så får navnet Turan. At Iradsj, den yngste, får det iranske kjerneområdet, klarer ikke de to andre brødrene å leve med. De gjør krav på dette arvestykket. Iradsj er beredt til å frasi seg arven for fredens skyld. Men dette nytter ham lite. Han blir drept av en av brødrene. 

Med dette brodermord utløses et hevntokt anført av Manutsjer, Iradsj' sønn, som ender med Selms og Turs død. Fereydūn utpeker så sitt barnebarn Manutsjer, Iradsj' sønn, til sin etterfølger og Irans nye hersker. Fereydūn, som fremstår som symbolet for godhet, rettferd og generøstitet, dør forbtrret over sine sønners tidlige død. Han skjønner at den misunnelse og hevtørst som førte til deres død bare kan gagne hans fiender.

Referanser
----------

1. ↑  Ferdowsi, *Shahname*
**Voldsløkka skole** er en ungdomsskole (8-10-skole) på Voldsløkka i Oslo som åpnet høsten 2023. Skolen tar imot elever fra Berg skole, Bjølsen skole og Tåsen skole.

Skolens første rektor er Kjersti Svendsen, som har erfaring som rektor ved Kastellet skole. Hun ble ansatt i 2022 for å lede det pedagogiske arbeidet med bygging av den nye skolen frem til skolestart 2023. Fra våren 2023 fikk rektor og administrasjon midlertidig kontorplass på Brynseng skole.

Skolen er bygget for 810 elever fordelt på 8. - 10. trinn og vil ha en avdeling for inntil 90 mottakselever. Skolebygget huser også Oslo kulturskole og Voldsløkka scene.

Referanser
----------

1. 1 2
2. ↑  Aftenposten (31. mars 2018): *Vil rive videregående skole for å bygge barneskole. Her er Oslos nye skolekart.* Hentet 9. april 2018
3. ↑  oslo.kommune.no (20. mai 2021): *Skolebehovsplanen 2021-2030* s. 23 Hentet 27. mai 2021

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Trinnskatt** er betegnelsen på en norsk progressiv bruttoskatt på personlige skattyteres personinntekt og som går til den norske stat. Trinnskatten ble innført fra og med inntektsåret 2016 og avløste den tidligere toppskatten.

Det beregnes trinnskatt av personinntekt, dvs. det samme skattegrunnlaget som trygdeavgiften. Personinntekt omfatter først og fremst arbeidsinntekt og virksomhetsinntekt som skyldes aktiv innsats, men som utgangspunkt ikke kapitalinntekt, og det er ingen rett til kostnadsfradrag i arbeidsinntekter og begrenset rett til kostnadsfradrag i virksomhetsinntekter. Trinnskatten bidrar til en progressiv inntektsbeskatning ved at den øker gjennomsnittsskatten relativt mer for høyere inntekter enn for lavere inntekter.

Trinnskatt. Skattesatser og beløpsgrenser for inntektsåret 2018| *Trinn 1* |  |
| Innslagspunkt | 169 000 kr |
| Sats | 1,4 % |
| *Trinn 2* |  |
| Innslagspunkt | 237 900 kr |
| Sats | 3,3 % |
| *Trinn 3* |  |
| Innslagspunkt | 598 050 kroner |
| Sats i Nord-Troms og Finnmark | 10,4 % |
| Sats i resten av landet | 12,4 % |
| *Trinn 4* |  |
| Innslagspunkt | 965 050 kr |
| Sats | 15,4 % |

Den maksimale effektive marginale skattesatsen på lønnsinntekt (ekskl. arbeidsgiveravgift) er i 2021 46,4 %. Denne inntreffer for inntekt over 1 021 550 kroner og består av trygdeavgift på 8,2 %, skatt på alminnelig inntekt på 22 % og trinnskatt på 16,2 %.

Referanser
----------

1. ↑  Skatteloven, Kapittel 12. Personinntekt
2. ↑  [
*Denne artikkelen er om dataprogrammet. For undergrunnslinjen i Berlin, se U3 (Berlins undergrunnsbane).*
**U3** betegner en type portable pc-programmer for Microsoft Windows. Varemerket U3 tilhører selskapet U3, stiftet i 2004 av det amerikanske selskapet Sandisk og dettes israelske datterselskap M-Systems.

Minnepinner betegnes som U3-minnepinner når de er formatert for lagring av U3-programmer. Dette er programmer som kan kjøres direkte fra minnepinnen, uten å måtte installeres på datamaskinen (vertsmaskinen). Det er også en viktig egenskap at de kjørte programmene ikke setter spor etter seg på vertsmaskinen, slik at man kan låne en datamaskin uten å forstyrre dennes systemfiler, og uten at eventuell personlig informasjon som blir overført under kjøringen, kan bli lest av dem som senere bruker vertsmaskinen.

U3 blir ofte levert ferdiginstallert på minnepinner når disse selges. Dette skyldes ikke minst at det er lettere å bruke: Det startes lettere automatisk enn konkurrerende systemer.

Virkemåte
---------

En U3-minnepinne har to diskpartisjoner, og vil derfor opptre med to stasjonsbokstaver, som normalt tilordnes dynamisk (til de to neste ledige stasjonsbokstavene) når minnepinnen plugges inn i en USB-port. Hvis for eksempel en PC har diskstasjonene C og D, vil U3-minnepinnen opptre som E og F. E er formatert for å late som om den er en CD-ROM-stasjon, og derfor vil CD-ROM-autostart-mekanismen (som er påslått i de fleste pc-er) starte U3-systemprogrammet. Dette fører til at U3-ikonet vises til høyre på oppgavelinjen. Når brukeren klikker på dette ikonet, vises en meny over programmene som er installert.
Siden den første partisjonen (i det aktuelle eksempelet: E) opptrer som en CD-ROM, kan intet endres der, så både programmer og data må lagres i den neste (F). U3-arkitekturen er lite transparent for brukerne: Hvert program er lagret i en mappe som ikke inneholder programmets navn, men filnavnet er (for mennesker) en meningsløs kode.

Problemer
---------

Ikke-Windows-brukere som prøver å bruke en U3-minnepinne, vil ikke kunne bruke U3-programmene, men kan bruke den til datalagring på vanlig måte. For å kunne fjerne U3-filene (og unngå den unødige partisjonen) må de kjøre et spesielt avinstalleringsprogram, men dette finnes bare for Windows. 

Minnepinneprodusenten Kingston har sluttet å støtte U3 grunnet royaltyavgiften på 5 %. Mozilla Firefox blir ikke lenger tilpasset U3 – bare til de alternative typer portabel programvare.

Det var meningen at U3 i løpet av 2008 skulle bli erstattet av et nytt alternativ utviklet i et samarbeide mellom Sandisk og Microsoft. Dette skulle bli inkompatibelt med U3, men programutviklerne skulle bli tilbudt konverteringsverktøy.[*trenger oppdatering*]

Kilder
------

* U3-hjemmesiden

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Fletting:** Det er foreslått at denne siden blir flettet med *Gåselever*. (Diskusjon)
fugl som tvangsforesFugl som tvangsfores i foie gras produksjonen.
gul ande- eller gåseleverGul lever av and eller gås som har blitt gul på grunn av tvangsforing.
**Foie gras** (fransk: *fet lever*) er leveren fra en gås eller and som har blitt opptil 10 ganger så stor på grunn av å ha blitt tvangsforet store mengder mat. I Norge og mange andre land blir tvangsforing sett på som dyremishandling og er derfor ulovlig.

Produksjon
----------

Mesteparten av verdens foie gras blir produsert i Frankrike, og er av and. Der er det lovpålagt å produsere foie gras på tradisjonelt vis for å få lov til å kalle den fete leveren *foie gras.* I 2020 sto Frankrike for 75,4 % av produksjonen i Europa, Ungarn 13,5 %, Bulgaria 8,5 %, Spania 2,5 % og Belgia for 0,1 %.

Da gjess og ender tvangsfôres for å få ekstra stor og fet lever fremstilles som oftest gåseleverpostei *(Paté de Foie Gras)*. Fôringsmåten har vakt motstand. Fuglene tvangsfôres med en metode som på fransk heter «gavage». Det betyr at et langt rør blir presset ned i fuglenes spiserør og deretter pumpes magen full av en fett- og karbohydratrik matblanding. Dette gjentas to til tre ganger daglig i ca. en måned før fuglene slaktes.

De unaturlige store mengdene med mat fuglene daglig tvinges i gjør at store mengder fett lagres i leveren. Dette er egentlig en naturlig mekanisme som kalles leversteatose og som fører til at trekkfugler kan lagre store mengder fett før de trekker til sitt sommer- eller vinterhabitat. I naturen kan leveren øke til over dobbelt av normal størrelse, men ved tvangsfôring kan leveren bli økt til ti ganger sin opprinnelige størrelse.

Flere norske butikkjeder har valgt å ta produktet ut av sitt varesortiment av hensyn til dyrevelferd. Une Bastholm fra Miljøpartiet De Grønne og dyrevernsorganisasjonen NOAH uttalte i desember 2023 at de ønsker importforbud for foie gras.

Referanser
----------

1. 1 2  AS, TV 2 (27. november 2023). «Vil ha totalforbud for foie gras: – Hensynsløst». *TV 2*. Besøkt 1. desember 2023.
2. ↑  *www.legifrance.gouv.fr*. Besøkt 28. november 2021.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
3. ↑  «The production». *Euro Foie Gras* **(engelsk)**. Besøkt 28. november 2021.
4. ↑  Scientific Committee on Animal Health and Animal Welfare (16.12.1998). «Welfare Aspects of the Production of Foie Gras in Ducks and Geese» (PDF). Besøkt 28.11.2021.
5. ↑  «Chapter 11. FATTY LIVER OR FOIE GRAS PRODUCTION». *www.fao.org*. Besøkt 28. november 2021.
6. ↑  «Norsk butikkjede stopper salg av foie gras». *www.vg.no*. Besøkt 28. november 2021.
**Arjun** er en indisk stridsvogn med 120 mm kanon. Den ble utviklet for den indiske hæren under et utviklingsprogram som startet i 1972.

Historie
--------

Konkurransen for å utvikle Arjun ble startet i 1972, og meningen var å erstatte Vijayanta i tjeneste. Indiske *Combat Vehicle Research and Development Establishment* begynte jobben med Arjun i 1974. Den første prototypen ble vist i april 1984, og da hadde 300 millioner rupier blitt brukt.

Et antall utenlandske selskaper støttet utviklingen, inkludert Krauss-Maffei, MTU, Renk og Diehl fra Tyskland og Oldelft fra Nederland. På tross av dette støtte man på problemer i utviklingen. Blant annet ble det først planlagt med en 1 500 hk gassturbin, men den ble erstattet av en tolvsylindret turbodiesel. De første modellene hadde kun 500 hk, men dette ble senere økt ved hjelp av turboladere.

De første prototypene var utstyrt med en tysk MTU 838 Ka-501 dieselmotor på 1 400 hk koblet til en automatisk girkasse fra Renk. De første prototypene var heller ikke pansret, men besto av vanlig bløtt stål. Mellom 1983 og 1989 ble til sammen 42 utenlandske motorer og girkasser brukt i prototypene.

Ikke før i 2004 ble de første produksjonsvognene satt i produksjon, etter rykter om at russiske T-90 kunne komme til å utkonkurrere Arjun.

Teknisk
-------

Vognføreren sitter framme til venstre i skroget. Skytteren sitter til høyre i tårnet, med vognkommandøren like bak. Laderen sitter på venstre side av tårnet.

Skytteren har et indiskbygget termisk sikte. Det er integrert i ildledningssystemet, som ellers består av laser avstandsmåler, ballistisk datamaskin og stabilisert panoramasikte for vognkommandøren.

Arjun har en riflet kanon, noe uvanlig da de fleste andre bruker glattløpede kanoner. Den skal kunne fyre APFSDS, HE, HEAT, HESH og røykgranater.

Varianter
---------

Det er ingen kjente varianter av Arjun i dag.

Kilder
------

* FAS om Arjun (lest 2006-09-09)
* *Jane's Armour and artillery 1997-98*, ISBN 0-7106-1542-6

Eksterne lenker
---------------

* Bilder av Arjun

| * v
* d
* r
Moderne stridsvogner i tjeneste |
| --- |
| Italias flagg Ariete **·** Indias flagg Arjun **·** Storbritannias flagg Challenger 2 **·** Frankrikes flagg Leclerc **·** Tysklands flagg Leopard 2 **·** USAs flagg M1 Abrams **·** Jugoslavias flagg M-84 **·** Israels flagg Merkava **·** Polens flagg PT-91 **·** Sovjetunionens flagg T-80 **·** Ukrainas flagg T-84 **·** Russlands flagg T-90 **·** Sør-Koreas flagg Type 88 **·** Japans flagg Type 90 **·** Kinas flagg Type 96 **·** Kinas flagg Type 99 |
**Red Production Company** er et britisk uavhengig selskap som produserer TV-programmer. Selskapet ble grunnlagt i 1998 av Nicola Shindler, en erfaren TV-produsent som hadde jobbet på dramaer som *Our Friends in the North* og *Cracker*. Selskapet er basert i Manchester i England. Reds første produksjon var det kontroversielle dramaet *Queer as Folk*, som ble skrevet av Russell T. Davies og handlet om livene til tre homofile menn i en by. Denne serien ble vist på Channel 4 i begynnelsen av 1999 og den fikk mye ros.

Samme året laget Red en annen serie for Channel 4 kalt *Love in the 21st Century*. Den bestod av seks 30 minutter lange skuespill om kjærlighet. *Queer as Folk 2* ble vist i 2000 og etter det har Red vokst til å lage anerkjente dramaer for nesten alle de britiske TV-kanalene. På grunn av dette prøvde Granada Television å kjøpe opp Red, men Shindler avslo tilbudet fordi hun ville holde på kontrollen over sitt eget selskap.

Programmer
----------

**For BBC One**

* *Clocking Off* (2000–2003)
* *Linda Green* (2001–2002),

**For BBC Two**

* *Flesh and Blood* (2002)

**For BBC Three**

* *Burn It* (2002–2003)
* *Casanova* (2005)
* *Conviction* (2005)

**For ITV-1**

* *Bob and Rose* (2001)
* *The Second Coming* (2003)
* *Mine All Mine* (2004)
* *Dead Man Weds* (2005)

**For Channel 4**

* *Queer as Folk* (1999–2000)
* *Love in the 21st Century* (1999)

**For Sky One**

* *Now You See Her* (2001).

Eksterne lenker
---------------

* Red Production Company

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Per Terje Vold** (født 6. april 1945) er administrerende direktør i Oljeindustriens Landsforening (OLF). Han er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole i Bergen. Han har i tillegg Cand.mag i realfag fra Universitetet i Oslo. 
Han var Energirådgiver i OECD fra 1982 til 1984. I perioden fra 1986 til 1987 arbeidet han i Norsk Olje. I 1987 ble han administrerende direktør i Custos Finans Øst og i 1988 ble han administrerende direktør i Storebrand Finans. Denne stillingen hadde han frem til han ble Konsernsjef i UNI Storebrand. Han hadde denne stillingen frem til han ble direktør i Statoil i 1995. 

Etter to år i Statoil ble han administrerende direktør i Prosessindustriens Landsforening, en stilling an hadde frem til at han ble administrerende direktør i Oljeindustriens Landsforeningig 2004. Han skulle gått av som OLF-sjef i mai 2007 da han fylte 62 år, men styret ba han fortsette til april 2009. I mars ba styret på nytt om enda en forlengelse av kontrakten frem til årsskiftet. Styret uttalte i denne anledning at Per Terje Vold hadde vært med å utvikle OLF til bli en organisasjon med tyngde og handlekraft.

Kilder
------

* www.stavangerkonferansen.no[*død lenke*]
* www.petro.no Ny OLF-toppsjef[*død lenke*]
* www.tu.no
* www.aftenbladet.no Per Terje Vold forlenger kontrakte med OLF

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
En **arbeidsgiver** er en som yter vederlag i form av lønn til en person som er engasjert for å utføre arbeid. Dette gjelder også et enkeltstående oppdrag eller et spesielt avgrenset arbeid, når det foreligger et ansettelsesforhold, dvs et arbeidsforhold basert på en arbeidsavtale.

Det finnes en lang rekke rettsregler om partene og ytelsene i ansettelsesforhold, særlig det vi betegner som arbeidsrett og loven av 17. juni 2005 nr 61 om arbeidsmiljø, arbeidstid og stillingsvern mv. (arbeidsmiljøloven). Der er det lovbestemmelser for å sikre rettighetene for de ansatte hos en arbeidsgiver, for såvidt gjelder lønn, arbeidstid, arbeidsmiljø, vern mot diskriminering, permisjon, oppsigelse, avskjed m.v. Det finnes også forskrifter og andre lover av betydning for arbeidsgivere og arbeidstagere, bl.a. om helse, miljø og sikkerhet (HMS), og om rett til ferie.

For flere regler i skatte- og avgiftslovgivningen er det avgjørende om det foreligger et arbeidsgiverforhold eller ikke; bl.a. for arbeidsgiveravgift, skattetrekk og rapportering til myndighetene, eller for merverdiavgift.

Dersom det ikke er et ansettelsesforhold mellom den som betaler og den som gjør arbeidet, brukes betegnelser som «oppdragsgiver», kjøper o.l. I spesielle kontraktsforhold kan den som betaler være betegnet som kunde, klient, byggherre m.fl. I forholdet mellom profesjonelle tjenesteytere og privatfolk, betegnes den private parten som forbruker, for eksempel i loven om håndverkertjenester for forbrukere og bustadoppføringslova.

Private og offentlige arbeidsgivere
-----------------------------------

En arbeidsgiver kan være en bedrift, bl.a. et aksjeselskap, en ideell eller kommersiell organisasjon, en forening eller en enkeltstående privatperson.

Offentlige myndigheter og organer er arbeidsgivere, bl.a. stat, kommune, direktorater, kirken, forsvaret osv.

Flere typer lønn eller vederlag
-------------------------------

En arbeidsgiver gir i noen tilfeller arbeidsvederlag i form av naturalytelser (for eksempel fri kost og losji) eller utgiftsgodtgjørelser (f. eks. bilgodtgjørelse).

Dersom betaling til arbeidstaker foregår uten lovpålagt skattetrekk, arbeidsgiveravgift og rapportering til skatte- og avgiftsmyndigheter, kaller vi det svart arbeid. Slikt arbeid kan medføre straff, tilleggsskatt og andre sanksjoner.

Eksterne lenker
---------------

* Hovedside om ansettelse i Altinn/Starte og drive bedrift Arkivert 7. januar 2012 hos Wayback Machine.
* Arbeidsgiverguiden i Altinn/Starte og drive bedrift Arkivert 19. desember 2013 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |
**James Houston Davis** (født 11. september 1899, død 5. november 2000), bedre kjent som **Jimmi Davis** var en amerikansk sanger og politiker. Han var guvernør i delstaten Louisiana for Demokratene fra 1944 til 1948 og fra 1960 til 1964. Davis er kjent for flere populære sanger, særlig «Your Are My Sunshine».

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Familien hans skal ha vært så fattige at Davis ikke hadde en seng å sove i før han var ni år gammel. Han har en bachelorgrad i historie fra Louisiane College i Pineville, og en mastergrad fra Louisiane State University.

### Musiker

Før han gikk inn i politikken gjorde Davis suksess som musiker. Han spilte countrymusikk i stilen til Jimmie Rodgers, og bluessanger som *Red Nightgown Blues* og gospelmusikk. Davis er kjent for flere populære sanger, og den mest kjente er nok «You Are My Sunshine'», som ble Louisianas offisielle sang i 1977. Selv om han til sin død skal ha insistert på at han skrev den, er den skrevet av en Paul Rice, som spilte den inn sammen med sin bror Hoke, som solgte den til Davis. I 1999 ble «You Are My Sunshine» hedret med en *Grammy Hall of Fame Award*. Davis opptrådte stadig i valgkampene han deltok i, og ble kjent som den «syngende guvernøren». Som guvernør hadde han faktisk en # 1 hitsingel i 1945: «There's a New Moon Over My Shoulder». Flere av sangene hans ble brukt i filmer, og Davis spilte i flere filmer.

### Politiker

Davis hadde tjent noe på musikken sin, men ikke nok til å leve av. Han gikk derfor inn i politikken. Davis ble valgt til guvernør første gang i 1944, for Demokratene, med 52,6 % av stemmene. Han stilte til valg for en andre periode i 1960 med løfte om å kjempe for segregering i den offentlige skolen, og vant valget. I ettertid har han beklaget denne holdningen.

Han døde 101 år gammel, og er den eldste tidligere amerikanske guvernør noensinne. Han har spilt inn musikk i åtte tiår.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 28. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   GeneaStar, GeneaStar person-ID davisj1[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Discogs, Discogs artist-ID 570696, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Find a Grave, oppført som James Houston Davis, Find a Grave 6370060, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.bmi.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jimmie Davis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jimmie Davis på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Jimmie Davis på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Jimmie Davis på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* Allmusic.com om Jimmie Davis[*død lenke*]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NLA **·** NKC **·** BNE **·** BBC Things **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
***For konge og fedreland*** var en av de illegale avisene som ble utgitt under den tyske okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig.

*For konge og fedreland* ble startet høsten 1941, rett etter at okkupantene hadde inndratt radioapparatene. Det var først og fremst en radioavis, som brakte videre nyhetene fra London-sendingene. Men avisen brakte også annet stoff.

Den ble startet av Henrik Weber. Første året var driften beskjeden, men i 1942 ble arbeidet trappet kraftig opp. Sigurd Fr. Herbern hadde nå hovedansvaret for avisen. Ellers deltok blant andre Reidun Kinge Herbern (Sigurd Fr. Herberns kone), Stig Bille, Gunnar Eide, Thorleif Holth, Erling Moe og Knut Westlund. I perioder deltok også Gregers Gram fra kompani Linge i arbeidet med avisen, når han av og til befant seg illegalt i landet. Gram ble senere skutt av tyskerne under et oppdrag i Norge.

*For konge og fedreland* hadde skaffet et relativt «trygt» produksjonssted, da Herbern hadde innredet et hemmelig rom i sitt sommerhus på øya Killingen i Lysakerfjorden utenfor Bygdøy. Tyskerne gjennomførte en gang razzia på stedet på jakt etter en hemmelig sender, uten at de klarte å avdekke avisens skjulested.

Tidlig på sommeren 1944 rullet imidlertid Gestapo opp avisen, og både Herbern og flere distributører ble arrestert.

Noen skannete eksemplarer av avisen finnes her.

Referanser
----------

1. ↑  Side 104, side 164. Hans Luihn: *De illegale avisene*, Universitetsforlaget (1960)

Portal: Andre verdenskrig
***French Heels*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av Edwin L. Hollywood.

Handling
--------

Løytnant John Tabor kommer tilbake fra første verdenskrig etter å ha slåss i Frankrike, og tar kontakt med Palma May - søsteren til kameraten hans - som døde like før undertegnelsen av våpenhvilen. Han finner ut at med brorens død er hun nå alene i verden og tilbyr seg å hjelpe henne. John ønsker også å gifte seg Palma, men hun søker heller jobb i New York City som danserinne. Hun får seg rolle i en kabaret, og blir raskt berømt. Hun møter John Tabor igjen, og de blir raske venner. Jarvis Tabor, faren til John er en velstående tømmermann, og er motstander av sønnens ekteskap med en danserinne selv om han aldri har møtt Palma før. Etter et rolig bryllup slår John og Palma seg ned i en trelast-leir eid av faren hans.

De flytter inn i en liten hytte, og bor under vanskelige forhold. Palma trives ikke der, men forsøker å gjøre tilværelsen deres bedre for ektemannens skyld. Hun blir fristet til å vende tilbake til sitt gamle liv av sin tidligere manager, og er på nippet til å forlate ektemannen sin når hun oppdager at John blir angrepet av en gjeng tømmerhoggere. Uten hensyn til risikoen kaster hun seg inn i konflikten for å redde John. Jarvis Tabor dukker også opp sammen med noen andre menn, og sammen slår de tilbake de opprørske arbeiderne. Når han møter sønnens unge kone under slike uvanlige forhold, innser han at hans fordommer mot henne ikke var sanne.

Skuespillere
------------

* Irene Castle som Palma May
* Ward Crane som John Tabor
* Charles K. Gerrard som Keith Merwyn
* Howard Truesdale som Jarvis Tabor
* Tom Murray som Camp Foreman

Referanser
----------

1. ↑  «French Heels (1922)» **(engelsk)**. Besøkt 1. november 2023.
2. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 1. november 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *French Heels* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *French Heels* på AllMovie Rediger på Wikidata
***Fools First*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av Marshall Neilan.

Handling
--------

Tommy Frazer er en del av en gjeng kjeltringer ledet av Tony the Wop (spilt av Raymond Griffith) og Kelley's Cafe er deres tilholdssted. En natt blir gjeng-medlemmet Skinny (spilt av George Dromgold) drept av et medlem fra en rivaliserende gjeng og politifolk som hører skytingen kommer til leiligheten. Politiet finner Skinny sittende ved et bord som tilsynelatende spiller kort, så de går igjen uten å legge merke til at et annet gjeng-medlem rett bak Spider og som holdt spillkortene. For å ta hevn får gjengen Blondie Clark til å lokke frem The Kid fra den rivaliserende gjengen. Tony knivstikker ham, og kvitter seg med liket. Tommy blir deretter oppdaget i en forfalskning, og blir sendt til fengsel i tre år.

Når Tommy blir løslatt reiser han til en fjern by, og ved å bruke falske anbefalingsbrev levert av medarbeideren sin Ann Whittaker, skaffer han seg jobb ved en bank. Når en større sum blir levert til banken, bestemmer Tommy seg for å stjele alle pengene. Men den gamle gjengen, som også får høre om disse pengene, kommer også til byen. Tommy ombestemmer seg om forbrytelsen sin, og mens han returnerer pakken med penger til bank-hvelvet blir han overfalt av gjengen og frastjålet alle pengene. Tommy tar derfor kontakt med Denton Drew (spilt av Claude Gillingwater) som eier banken, for å tilstå sin del i tyveriet. Men Tommy blir lettet over å få vite at pakken ikke inneholdt noen penger. Det viser seg at Denton hadde tatt med seg alle pengene hjem den dagen. Ann Whittaker erklærer deretter sin kjærlighet til Tommy, og begge to får en lykkelig slutt sammen.

Skuespillere
------------

* Richard Dix som Tommy Frazer
* Claire Windsor som Ann Whittaker
* Claude Gillingwater som Denton Drew
* Raymond Griffith som Tony
* George Siegmann som Spud Miller
* Helen Lynch som Clark
* Shannon Day som 'Cutie' Williams

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 31. oktober 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Fools First* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Fools First* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Fools First* på American Film Institute Rediger på Wikidata
***Flesh and Blood*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av Irving Cummings.

Handling
--------

Historien finner sted i Chinatown, San Francisco. David Webster (spilt av Lon Chaney) stikker av fra et fengsel hvor han har sittet i femten år for en forbrytelse han aldri har begått. Han ønsker å se sin kone og datter (spilt av Edith Roberts) igjen. Han planlegger å tvinge Fletcher Burton, mannen som hadde fått ham fengslet, til å signere en tilståelse for å endelig frikjenne David. Men han oppdager at hans kone er død. Webster besøker den nå voksne datteren sin, men uten å avsløre at han er faren hennes.

Datteren hans tror at faren hennes er død, og David blir rørt til tårer over hennes skjønnhet og vennlighet. Datteren hans er forlovet, og skal snart gifte seg med den velstående Ted Burton - sønnen til den samme kjeltringen som hadde fått David uskyldig dømt flere år tidligere. Men Fletcher Burton har nektet å la bryllupet deres finne sted. Han tenker at Websters datter ikke er god nok for sønnen hans.

Når David konfronterer Fletcher alene på kontoret sitt, får Webster en skriftlig tilståelse fra kjeltringen. Men David går med på å ødelegge denne tilståelsen, dersom Burton vil gå med på at datteren hans og sønnen til Fletcher kan gifte seg. Til slutt finner bryllupet deres sted, og Webster blir sendt tilbake i fengselet for å fullføre resten av straffen - overbevist om at datteren hans vil være glad og bli godt tatt vare på.

Skuespillere
------------

* Lon Chaney som David Webster
* Edith Roberts
* Ralph Lewis som Fletcher Burton
* Jack Mulhall som Ted Burton
* Noah Beery som Li Fang
* DeWitt Jennings som Doyle
* Togo Yamamoto

Referanser
----------

1. ↑  «Silent Era : Progressive Silent Film List». *www.silentera.com*. Besøkt 30. oktober 2023.
2. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 30. oktober 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Flesh and Blood* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Flesh and Blood* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Flesh and Blood* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Flesh and Blood* på Silent Era Rediger på Wikidata