recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Verkensvannet** er en innsjø i Asker kommune i Viken, og er et av Dikemarkvannene.

Innsjøen ligger 181 meter over havet. Vannet er demmet opp til samme høyde som Ulvenvannet, og dermed henger disse vannene sammen også med Nordvannet og Svinesjøen. Vannet har avløp i sørøst gjennom Verkenselva til Gjellumvannet, og derfra videre til Åroselva.

Vannet er klassifisert som kalksjø, med stort mangfold av plante- og dyrearter.

Oslo kommune er grunneier langs øst- og sydbredden av vannet, og forvalter fiskerettighetene der. I vannet finnes både abbor, gjedde, mort og sørv. Mange meitefiskere er spesielt ute etter suter, som det finnes store eksemplarer av her. Det er også en stamme stor ørret, men bestanden er liten, og bør ikke beskattes. Spesielt interessant er forekomsten av ål. Det har vært tatt meget stor ål på rundt to kilo her, men bestanden synes å være gått tilbake. Dessuten finnes kreps. Det trenges ikke fiskekort, men vil man fange kreps, må det løses krepsekort.

Referanser
----------

1. ↑  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 7. april 2015
2. ↑  Dybdekart NVE
3. ↑  (no) Ulven-/Verkens-/Nordvannet i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
4. ↑  «Oslomarkas fiskeadministrasjon om fiske i Dikemarkvannene». Arkivert fra originalen 4. september 2008. Besøkt 17. november 2010.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** Naturbase
 |
Utsikt mot deler av Byåsen fra Skansegaten. Midt i bildet: Nidarosdomen. Til høyre for tårnet: Gråkallen Foto: Kj.Lie 
**Byåsen** er en bydel som utgjør de vestlige delene av Trondheim. Byåsen er et typisk forstadsområde som omfatter en rekke boligstrøk vest og sørvest for byen i hellingene opp mot Bymarka. Alle områdene som ligger på vestsiden av Nidelva og nord mot Stavset regnes å høre til Byåsen. Leirelva er grenseelv mot sør. Byåsen er preget av forstadsbebyggelse – de eldste villastrøkene ble utbygd i 1920- og 1930-årene – med lite næringsvirksomhet og få butikker. De fleste som bor her jobber i andre deler av Trondheim. Trikkelinjen Gråkallbanen går gjennom Byåsen (endestasjon på Lian).

Idrett
------

Byåsen Idrettslag er kjent for kvinnehåndballaget med samme navn, men har også mange kjente langrennstjerner. Tor-Arne Hetland og Johannes Høsflot Klæbo går for Byåsen Idrettslag. Ole Einar Bjørndalen, Lars Berger og Frode Estil har tidligere gått for samme klubb. 

Byåsen har mange populære turområder i Bymarka.

Strøk og områder på Byåsen
--------------------------

* Breidablikk
* Dalgård
* Dahlhaug
* Fagerlia
* Ferstad
* Hallset
* Hammersborg
* Havstad
* Havstein
* Hoem
* Kystad
* Lian
* Munkvoll
* Nyborg
* Rydningen
* Rognheim
* Selsbakk
* Stavne
* Stavset
* Sverresborg
* Ugla
* Våddan

Se også
-------

* Byåsen Idrettslag
* Byåsen kirke
* Byåsen videregående skole
* Trøndelag Folkemuseum

Referanser
----------

1. ↑  Bratberg, Terje (1996). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 124. ISBN 978-82-573-0642-7.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
Sophus Schandorphm i 1875  Foto: Hansen, Schou & Weller 
**Sophus Christian Frederik Schandorph** (eller **Skamdrup**), kjent som bare **Sophus Schandorph**, (født 8. mai 1836, død 1. januar 1901) var en dansk poet og romanforfatter. Han var en av mennene i "det moderne gjennombrudd."

Biografi
--------

Schandorph ble født i Ringsted på Sjælland, som sønn av Johan Frederik Schandorph (1790–1855) og Andrea Kirstine Møller (1804–73). I 1855 begynte han på Københavns Universitet. I 1862 utga Schandorph sin første bok med lyrikk, skrevet i en romantisk stil og som ikke ga noen pekepinn på hvilken retningen hans talent skulle føre ham. Andre bøker fulgte, men hans talenter kom først til fullt uttrykk i et bind med rustikke fortellinger med tittelen *Fra Provinsen* (1876), der han beskrev provinsiell karakter og liv med mye åpenhet om detaljer og mye vidd.

I hans roman fra 1878, *Uden Midtpunkt*, omarbeidet seinere til dramatikk, som vakte stor oppmerksomhet ved sin utlevering av det moderne mangelfulle liv. Blant hans mer berømte seinere romaner er:

* *Thomas Friis' Historie* (2 bind, 1881)
* *Det gamle Apothek* (1855)
* *Poet og Junker* (1892)
* *Helga* (1900)

Men hans mest karakteristiske arbeider er å finne i hans forskjellige bøker med korte skisser. Han utga sine egne *erindringer* (*Oplevelser*) i 1889. Han døde etter lang tids sykdom på Frederiksberg nyttårsdag 1901.

I dag er Schandorph lite lest og ikke sett på som noen betydningsfull mann i "det moderne gjennombrudd", men han er imidlertid en nøkkelfigur som inspirasjon for Henrik Pontoppidan og seinere forfattere som beskjeftiget seg med regionalisme og sosiale forhold.

Referanser
----------

1. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6rp7c7w, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  (no) Sophus Schandorph i Store norske leksikon
3. ↑  Article by Vilhelm Møller in C.F. Bricka's *Dansk Biografisk Lexikon* (vol. xv. 1901).

*Denne artikkelen inneholder materiale fra* Encyclopædia Britannica *Eleventh Edition**, en publikasjon som nå er offentlig eiendom.*

|  |
| --- |
| Search Wikisource |
| Wikisource inneholder tekst fra 1911 Encyclopædia Britannica artikkel Sophus Schandorph ***Schandorph***. |
| * v
* d
* r
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** KulturNav
 |

Portal: Danmark
Østdelen av Dagali med flyplassen og nordelen av Pålsbyfjorden
**Dagali** er en bygd i Hol kommune i Viken. Dagali ligger øverst i Numedal. Bygda strekker seg fra Pålsbufjorden i øst, opp gjennom Numedal og Sæterdalen til grensen mot Hardangervidda nasjonalpark i vest, en strekning på ca. 40 km. Numedalslågen renner gjennom bygda.

Dagali var tidligere en del av Uvdal kommune, men ble i 1944 overført til Hol kommune.

Dagali har lange håndverkstradisjoner og har flere bedrifter innen faget, både enkeltpersonforetak og virksomheter med flere ansatte. Dagali har i dag om lag ti gårder som driver med husdyr. Flere setre er i drift om sommeren.

Dagali er en del av Hol kommune som strekker seg inn i Numedal.

Dagali har blant annet campingplasser, hotell, museum, alpinanlegg og flyplassen Dagali flyplass.

Referanser
----------

1. ↑  Dagali på Norgeskart.no fra Statens kartverk, besøkt 14. januar 2022
2. ↑  Thorsnæs, Geir (18. mars 2022). «Nore og Uvdal». *Store norske leksikon*. Besøkt 23. mars 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Thyge Axelsen Brahe** (eller **Tyge**; død 7. september 1523 til Tostrup slott i Skåne) var en adelsmann og dansk riksråd.

Biografi
--------

Han var eldste sønn av Axel Pedersen Brahe og Maren Thygesdatter Lunge. Omkring 1503 ble han gift med Magdalene Krognos, som var datter av den rike Oluf Stigsen Krognos til Krapperup og Bollerup og Gertrud Knudsdatter Hase. Gjennom ekteskapet fikk han Knudstrup i Onsø herred i Skåne og halvdelen av Karsholm i Villand herred. 

Etter hustruens død i 1510 ble han i 1513 gift med Sophie Rud, som var datter av Jørgen Mikkelsen Rud til Vedby og Kirstine Eriksdatter Rosenkrantz. Blant hans barn med Sophie Rud, (som senere ble gift med riksråd Erik Madsen Bølle), er Jørgen Thygesen Brahe til Tostrup og Otte Brahe til Knudstrup.

Som sin bror Axel Axelsen Brahe sverget Thyge Christian II fornyet troskap i 1523, men etter at kongen hadde forlatt landet til fordel for Nederlandene, gikk han over til Frederik Is parti. Han ble opptatt i riksrådet, men falt samme år under en trefning utenfor Malmø.

Brahe ligger, sammen med sin første hustru, begravet i Tostrup kirke i det sydlige Skåne. Gravstenen, som forestiller paret stående med Brahe- og Krognosslektenes våpen, er hugget av Adam van Düren.

Referanser
----------

1. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Gravsten og Epitafier», besøkt 24. juli 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Tyge Brahe – rigsråd | lex.dk». *Dansk Biografisk Leksikon* **(dansk)**. 17. juli 2011. Besøkt 24. juli 2023.
4. ↑  Bricka, Carl Frederik. «Brahe, Tyge (Dansk biografisk Lexikon / II. Bind. Beccau - Brandis)». *runeberg.org* **(dansk)**. Besøkt 24. juli 2023.
5. ↑  Raneke, Jan (2003). «Tosterup -ett heraldiskt tolkningsproblem från tiden kring sekelskiftet 1500» (PDF). *Ale. Historisk tidskrift för Skåne, Halland och Blekinge*: 27.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** Geni **·** WikiTree
 |
**Sigrid** (– død 1066) var en av kong Svend Estridsens frilledøtre, og ble gift med den vendiske fyrsten Godskalk (*Gottschalk*) (død 1066), som noen kilder oppgir som sønn av obotritterfyrsten Prinbinjew og en dansk mor som var opplært i Mikaelsklosteret i Lüneburg.

Andre kilder oppgir Godskalks far som obotritterfyrsten Uto. Godskalk gikk som ung i tjeneste hos Knud den store. Med sin iver etter å utbrede kristendommen, skaffet Godskalk seg mange fiender, og den 7. juni 1066 brøt det ut et opprør blant venderne der Godskalk ble myrdet. Sigrid og ternene hennes falt i opprørernes hender i Mecklenburg, der hun ble pisket og jaget naken ut av landet.

Tysk frimerke til byen Stades tusenårsjubileum i 1994.
Sønnen Henrik Godskalksønn gjorde omkring år 1100 krav på morsarv etter henne i Danmark. Hans morbror, kong Niels, nektet å betale den, og Henrik ga seg derfor ikke med sine stadige angrep innover Danmarks sørgrense ved Ejderen. Til sist seiret han over kong Niels og den danske hæren i slaget ved Ljutka ca 1113. Det ble først fred da hans fetter Knut Lavard grep inn, seiret over Henrik i et slag, men sørget for at fetteren ble tildelt sine danske eiendommer. De to fortsatte å være venner. Fyrst Henrik tok imot misjonæren Vicelin av Oldenburg, men hadde lært av sin fars skjebne og engasjerte seg ikke selv i kristendommen. Henrik døde i 1127 og etterlot seg to sønner, Sigrids barnebarn Zventopolk og Knud.

Saxo mente at det var Henrik som lurte kong Niels for morsarven hans. Saxo skildrer slaget ved Ljutka slik at det minner om slaget ved Niså i 1062 mellom Svend Estridsen og Harald Hardråde.

Det er mulig at Sigrid som enke giftet seg med markgreve Udo 3. av Stade.

Referanser
----------

1. ↑  Hans Olrik: «Godskalk», *Runeberg*
2. ↑  «Sigrid», *Dansk biografisk leksikon* (s. 11)
3. ↑  «Sigrid», *Dansk biografisk leksikon* (s. 11-12)
4. ↑  «Vicelin av Oldenburg»
5. ↑  «Henrik, venderfyrste»
6. ↑  Espen Ingebretsen: «Vrede i nordisk middelalder» (s. 77), UiO 2019
7. ↑  Hans Olrik: «En dansk fyrstinne i Nord-Tyskland» (s. 196). *Tidsskrift.dk*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon
 |

Portal: Danmark
**Gjersjøen** er en innsjø i Nordre Follo og Ås kommuner i Akershus. Sjøen er 2,64 km², ligger 40 meter over havet og har et maksimaldyp på 63,5 meter. Gjersjøen er drikkevannskilde for Oppegård og Ås kommuner.

Gjersjøen får tilrenning fra Kolbotnvannet via Kantorbekken i nordøst, og langs E 18 fra sør kommer Vassflobekken. I sørøst kommer Dalsbekken fra Nærevannet via Midsjøvannet og Rullestadtjernet, samt Tussebekken fra Tussetjern og flere småtjern i Sørmarka. Gjersjøen har avrenning til Bunnefjorden gjennom Gjersjøelva som munner ut like sør for Hvervenbukta. Det er en del forskjellige arter fisk i innsjøen som abbor, gjedde, mort og flere karpearter som brasme, sørv og ørekyt. Gjørs er satt ut og det er også registrert ål og kreps i sjøen. På 1970-tallet ble det meldt observasjon av hork, men bekreftelse på dette er ukjent.

Den sørlige delen, Slorene, er naturvernområde (våtmarksområde), etter plan- og bygningsloven § 12-7 nr. 6.

Det var billøp og motorsykkelløp på isen på Gjersjøen 12. februar 1922. Sirka 40 biler og 25 motorsykler deltok i fire klasser - avhengig av sylindervolum. Hver vinter fram til 1929 arrangerte KNA kappkjøring.

Se også
-------

* Liste over innsjøer i Akershus

Referanser
----------

1. 1 2 3  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 4. februar 2015
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase – Dybdekart.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 4. februar 2015
3. ↑  Faktaark, PURA
4. ↑  Oppegård Avis (21. januar 2020)

Kilder
------

* Miljøstatus i Oslo og Akershus, Gjersjøen
* «Gjersjøen» hos Store norske leksikon

Eksterne lenker
---------------

* Gjersjøen Stadion - Nordic Stadiums

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Anna Turesdatter Trolle til Helgerum** (1534–1617) var en svensk adelsdame. 

Hun var datter av svensk riksråd Ture Trolle (d. 1555) og Magdalena Eriksdotter Gyllenstiena. I 1564 giftet hun seg i Arboga med franskmannen, friherre Charles de Mornay. Etter bryllupet dro Mornay igjen i strid, men havnet i dansk fangenskap. I hans fravær styrte Anna Kronoberg Mornays andre forleninger. I de ti år de var gift, levet de kun sammen som ektemaker i et halvt år. Som følge av intrigemakeri mot Johan III ble Mornay henrettet på Stortorget i Stockholm i 1574.

Etter makens død slo fru Anna seg ned på Helgerum og Rumma, hvor hun styrte godsene og egnet seg til et fromt liv. Etter sønnen Johans død i 1608, donerte hun betydelige beløp til gymnasiene i Växjö og Kalmar, til hjelp for studenters studier i fremmede land.

Fra fru Annas tid på Helgerum finnes adskillig bevart arkivmateriale, heriblant brev til hennes rådgiver rikskansler Axel Oxenstierna, samt til hennes sønn.
Hun overlevet sin mann med over 40 år, og døde på Helgerum i 1617. Hennes gravsten ses i Växjö domkyrka.

Referanser
----------

1. ↑  «Charles de Mornay - Svenskt Biografiskt Lexikon». *sok.riksarkivet.se*. Besøkt 15. oktober 2023.
2. ↑  Hansson, M.; Nylén, A. (2012). *Bergkvara – ett godslandskap med historia* (PDF). Länsstyrelsen i Kronobergs län.
3. ↑  «Personakt för Anna Trolle (Turesdotter), Född 1534». *historiska-personer.nu*. Besøkt 15. oktober 2023.
4. 1 2  «Helgerums Skeppsvarv. Några anteckningar och data (Meddelanden från Tjustbygdens kulturhistoriska förening / 6. 1948)». *runeberg.org* **(svensk)**. Besøkt 15. oktober 2023.
5. ↑  «Konstverk och inventarier i Växjö domkyrka». *www.svenskakyrkan.se* **(svensk)**. 28. mars 2023. Besøkt 15. oktober 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Vinterbro** er et viktig trafikalt knutepunkt og et tettbebygd område i Nordby sogn nord i Ås kommune i Akershus, og ligger mellom Europavei 6, Europavei 18 og Bunnefjorden. Trafikken går i tunnel under mesteparten av Vinterbro.

Tettstedet har ca. 8000 innbyggere, bosatt i boligfeltene Togrenda, Sjøskogen, Fålesloråsen og resten av 1407. Som ligger henholdsvis sørøst og vest og nord for Vinterbro Senter (som er et av landets største kjøpesentere og som i 2018 omsatte for 1,6 milliarder kroner). I tillegg kommer Kjærnes som ligger ved Bundefjorden og har spredt bolig og hyttebebyggelse. 

Ved Vinterbro krysser hovedfartsårene mellom Trondheim-Oslo-Göteborg (E6) og Kristiansand-Oslo-Stockholm (E18) hverandre, og tett inntil samferdselsknutepunktet ligger en av Nordens største fornøyelsesparker. Tusenfryd Fornøyelsespark åpnet på slutten av 80-tallet, langs Gamle Mosseveien, på området til en tidligere dyrepark.

I boligfeltet Sjøskogen ligger boplassen og eponymfunnstedet som har gitt navn til Nøstvetkulturen. Sjøskogen har også egen barneskole, (Sjøskogen skole), mens Togrenda og Kjærnes sokner til Nordby skole. 

Det ligger også tre private andelsbarnehager (Sjøskogen barnehage BA, Orrestien barnehage BA, Løvstad naturbarnehage) og to kommunale barnehager (Togrenda barnehage og Vinterbro barnehage) i tettstedet.

Av kjente steder i området, utenom Tusenfryd og Vinterbro Senter, er treffstedet Tyrigrava (der mange MC- og bilinteresserte møtes på plassen utenfor på sommerstid) og naboområdet Svartskog der polfarer Roald Amundsen hadde sitt hjem, Nesset Brygge og Breivoll badestrand og rekreasjonsområde. Deler av Breivoll er tatt over av den norske turistforening fra Den Kristne Menighet som ikke fikk forlenget leieavtalen grunnet et folkekrav om å åpne området for folk flest.

Vinterbro forbindes med Oslo gjennom bussrute 500 Drøbak/Oslo og med Ski gjennom bussrute 520, som har avganger hver halve og hele time i det normale bussdriftdøgnet (05-01).

Vinterbro grenser til Oppegård i Nordre Follo nordover, Ski østover og Frogn kommune til vest.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Britt Lindeborg og Anna-Lena Löfgren

**Anna-Lena Löfgren**, under en periode *Anna-Lena Löfgren Löf*, (født 1. mai 1944 i Stockholm, død 21. mai 2010) var en svensk sanger og popartist. Löfgren gjorde sin førsta offentlige opptreden hos "Farbor Sven" i den populære radioserien "Barnens brevlåda" på 1950-tallet. Hun ble for alvor kjent i Norge gjennom slageren «Lyckliga gatan», som lå på topp på VG-lista i 1968. Hun slo gjennom i 1962 med låten «Regniga natt», en svensk versjon av den norske slageren «Gråtende sky».

Hun var særlig populær på 1960-tallet, med flere svenske versjoner av utenlandske hit-melodier, deriblant «Se mig i ögonen älskling», «Måndag måndag», «Kärlek på lasarett» og «Det finns ingenting att hämta». Hun opptrådte også i TV-konkurransen Melodifestivalen i 1963 og 1968. Hun hadde i likhet med flere andre skandinaviske sangjenter, blant andre norske Wenche Myhre, svenske Siw Malmkvist og Lill-Babs og danske Gitte Hænning, også en platekarriere i Vest-Tyskland. På 1970-tallet turnerte hun i de svenske folkparkene med religiøse sanger sammen med Jan Sparring og Artur Erikson.

Som barn ble Löfgren rammet av polio og opptrådte derfor alltid sittende. Hennes siste låt i den populære listeprogrammet Svensktoppen i svensk radio var «Välkommen till Pireus» i 1995. Hhennes siste CD-singel i Tyskland, "Ich Dich Auch" gas ut samme dag som hun døde, den 21 mai 2010.

Plateutgivelser (utvalgte album)
--------------------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * 1963 – *Anna-Lena*
* 1967 – *Lyckliga gatan*
* 1968 – *Sommaren det hände*
* 1969 – *Jul jul strålande jul* (med Artur Erikson)
* 1970 – *Minns du de ?*
* 1972 – *Som en sång*
* 1972 – *Nu tändas tusen juleljus*
* 1973 – *Ovan där*
 | * 1975 – *Anna-Lenas greatest hits*
* 1977 – *Anna-Lenas greatest hits Vol. 2*
* 1977 – *Vi möts igen*
* 1979 – *Lev som du lär*
* 1985 – *Sånger från hjärtat*
* 1987 – *Tillsammans*
* 1989 – *Här är mitt liv*
* 1990 – *Greatest Hits 1962-1975*
 | * 1995 – *På begäran*
* 1999 – *Lyckliga gatan och andra guldkorn*
 |

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 29. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 15. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.dn.se[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  «Anna-Lena Löfgren död». Expressen. Besøkt 26. desember 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Anna-Lena Löfgren på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Anna-Lena Löfgren hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Anna-Lena Löfgren på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Anna-Lena Löfgren på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Anna-Lena Löfgren på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Anna-Lena Löfgren på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Anna-Lena Löfgren på Songkick Rediger på Wikidata
* Anna-Lena Löfgrens plater utgitt i Vest-Tyskland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenskt kvinnobiografiskt lexikon **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
Hovedbygget Hurdal Verk folkehøgskole
**Hurdal Verk folkehøgskole** er en kristen folkehøgskole i Hurdal i Viken som årlig tar i mot ca 120 elever. Skolen ble etablert i 1945 på den opprinnelige eiendommen til Hurdal Glassverk. Bygningsmassen består av det herskapelige hovedbygget med de karakteristiske søylene, "Hvitesalen", peisestuer, matsal og kontorer. Undervisningsfløyen består av flere klasserom, gymsal, styrkerom, crossfitrom, skaterom og spinningsal. Skolen er omgitt av en stor park med dam og bademuligheter, sandvolleyballbane, 9 hulls frisbeegolfbane og fotballbane. Folkehøgskoleåret varer fra midten av august til midten av mai, og om sommeren driver skolen utleie til andre arrangementer som leirer og konferanser. TV2 spilte inn "Kokkeskolen med Truls og Hellstrøm" på Hurdal Verk folkehøgskole.

Fagtilbud
---------

Alle elevene velger et Linjefag som utgjør hoveddelen av undervisningen. I tillegg velger elevene mellom mer enn 60 ulike valgfag og flere fellesfag.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Hurdal Verk folkehøgskole på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Hurdal Verk folkehøgskole på Instagram Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
***Jaechanax*** er en slekt av biller med larver som lever i rennende vann. Det er larvene som er best kjent i denne gruppen – de er flate og hele oversiden er dekket at brede ryggplater som danner et skjold. Sett ovenfra kan de minne om mynter, og de er kjent som "water pennies" på engelsk.

Utseende
--------

Små til middelsstore (1,5 – 8 mm), ovale, mer eller mindre flate biller. Kroppen er lite sklerotisert (myk) og de voksne dyrene er temmelig skjøre. Antennene er ganske lange og sagtakkede eller kamformede. **Hodet** er ganske lite og gjerne ikke synlig ovenfra. Fasettøynene er utstående, med fine fasetter, uten hår. Antennene er 11-leddete og når minst til midten av brystskjoldet, hos noen arter er de lengre enn kroppen. De fleste av leddene har et side-utskudd slik at antennen blir mer eller mindre sagtakket eller kamformet. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske lite og kort, sterkt tilsmalnet framover. **Dekkvingene** er brede og flate, ofte med dype punktstriper. **Beina** er slanke, føttene er tynne og fem-leddete. **Larvene** ("water pennies") er flate med ovalt omriss. Oversiden er fullstendig dekket av brede, overlappende ryggplater, glatt og jevn. På undersiden sitter tre par kraftige bein. Bakkroppen har en del lange hår.

Levevis
-------

Larvene lever på steiner i raskt rennende elver og bekker. Den flate formen og glatte overflaten gjør at de unngår å bli tatt av strømmen når de kryper rundt og beiter på alger som vokser på steinene. De voksne billene er nokså kortlivede, og finnes gjerne i vegetasjonen nær bekkene der larvene lever. De flyr bra og kan komme til lys om natten.

Utbredelse
----------

Slekten er kjent fra Asia (Indokina, Filippinene, Sulawesi).

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
			* Familien Psephenidae – ca. 210 arter fordelt på 29 slekter
				+ Underfamilien Eubrianacinae
					- Slekten ***Jaechanax*** Lee, Satô & Yang, 2000
						* *Jaechanax dentatus* Lee, Satô & Yang, 2000
						* *Jaechanax elongatus* Lee, Satô & Yang, 2000
						* *Jaechanax insignis* (Fairmaire, 1904)
						* *Jaechanax major* (Pic, 1913)
						* *Jaechanax zetteli* Lee, Freitag & Jäch, 2005

Eksterne lenker
---------------

* Larve, «water penny»

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Firma Albert Collett ANS** er Norges 7. største private grunneier, med ca. 570 000 dekar jord og skog i Namdalen. På det meste eide firmaet over 1,2 millioner dekar. Selskapet er aktivt innen skogsindustri, kraftproduksjon, jordbruk og utmarksnæring. Daglig leder er Trygve (Johan Collett) Ebbing.

Historie
--------

Etter at sagbruksprivilegiene ble opphevet i 1860 kom Salsgodset på hendene til firmaet Salsbrugets Interessentselskab. Etter noen års drift var firmaet imidlertid på randen av konkurs, og da 23 år gamle Albert Collett (Albert Peter Severin Collett) – sønn av godseier John Collett på Buskerud hovedgård – ble sendt til Salsbruket som representant for Christiania Bank og Kreditkasse. I 1868 overtok han bestyrelsen av hele interessentskapet med rett til under visse forutsetninger å overta halvparten av aktivene i løpet av tre år. 10. oktober 1871 overtok han så hele virksomheten. Albert Collett overtok senere Buskerud hovedgård fra faren, men solgte gården ut av familien. Albert Collett kjøpte etterhvert opp store områder i Namdalen, slik at firmaet på det meste eide over 1,2 millioner dekar jord og skog.

Etter Albert Colletts død overtok sønnen Johan (f. 1874) som disponent på vegne av Alberts enke, og de yngre sønnene Oscar (f. 1877) og Axel (f. 1880) kom senere inn som medeiere. I 1905 startet byggingen av tresliperiet på Salsbruket, som Axel Collett ble leder for. Hans sønn Albert P. Collett tok senere over ledelsen for tresliperiet, frem til en brann i 1985. Oscar Collett var leder for skogsvirksomheten til han trakk seg ut av bedriften i 1970. Johan Colletts datter Camilla Collett var gift med Andreas Ebbing, som var disponent for Bangdalsbruket i en årrekke. Deres sønn Trygve (Johan Collett) Ebbing kom inn som medeier i Firma Albert Collett, sammen med Albert P. Collett og dennes sønn Axel Collett. Dagens eiere er Trygve Ebbing, Anne Cecilie Ebbing(Trygves søster),Trygve Ebbings sønn Henrik og Albert Collett d.y.

Se også
-------

* Liste over Norges største grunneiere

Referanser
----------

1. 1 2  Ebbing, Trygve (1990). «Firma Albert Collett». I Hjulstad, Ola. *Skogrike Namdal*. 2. Namsos. s. 168–176.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Triumfbue i St. Petersburg (1836 – 1838) til minne om Russlands seier i den russisk-tyrkiske krig (1828-1829)
**Fredstraktaten i Adrianopel** (også kalt **Edirnetraktaten**, **Adrianopeltraktaten**, **Adrianopelfreden**) avsluttet den russisk-tyrkiske krig (1828-1829). Den ble undertegnet 14. september 1829 i Adrianopel av grev Alekseij Orlov på vegne av Det russiske keiserriket og Abdul Kadyr-bey på vegne av Det osmanske rike.

Det osmanske rike innrømmet Russland adgang til Donaus munning og avsto festningene Akhaltsikhe og Akhalkalaki i Georgia til russerne. Sultanen anerkjente russernes herredømme over Georgia (med Imeretia, Mingrelia, Guria) og over khanatenes Erivan og Nakhichevan som Persia hadde avstått til tsaren i Turkmentsjaijtraktaten ett år tidligere.

Traktaten åpnet også Dardanellene for alle handelsfartøy, og dermed for en oppblomstring av handelen med korn, kveg og trevirke. Men det var ikke før med Hünkâr İskelesi-traktaten (1833) at hele spørsmålet om stredene ble regulert mellom partene. Sultanen innrømmet Serbia autonomi, lovet Hellas autonomi, og tillot Russland å okkupere Moldavia og Valakia inntil Det osmanske rike hadde betalt en stor krigserstatning.

Kilder
------

* (da) Adrianopelfreden i Den Store Danske Encyklopædi
* (en) Treaty of Edirne i Encyclopædia Britannica

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
Beliggenhet, her inntegnet i utkanten av Harris County
**Katy** er en by i Fort Bend County med deler i Waller County og Harris County i Texas i USA. Elven Buffalo Bayou har sitt utspring her.

Geografi
--------

Byen ligger sørøst i Texas, ved Interstate 10 og U.S. Highway 90 i det ytterste sørøstre hjørne av fylket med noen deler inn i fylkene Waller og Harris County. Herfra til Mexicogolfen er det ca 105 km. Arealet er på 27,6 km².

Historie
--------

Til å begynne med var stedet kjent som **Cane Island**, etter en bekk som rant her og videre inn i Buffalo Bayou. Frem til 1890 var det et jernbanedepot her, og dette skulle bli så viktig at det utløste et navneskifte. Katy kommer fra *K-T Railroad* (fra Missouri-Kansas-Texas Railroad, senere del av Union Pacific).

Folketall| Folketelling | Befolk. |  | %± |
| --- | --- | --- | --- |
| 1950 | 849 |   | — |
| 1960 | 1 569 |   | 84,8% |
| 1970 | 2 923 |   | 86,3% |
| 1980 | 5 660 |   | 93,6% |
| 1990 | 8 004 |   | 41,4% |
| 2000 | 11 775 |   | 47,1% |
| 2010 | 14 102 |   | 19,8% |
| 1950–2000, 2010 |

Referanser
----------

1. ↑  Texasalmanac (PDF; 1,2 MB). Abgerufen am 4. Oktober 2012
2. ↑  U.S. Census Arkivert 28. februar 2016 hos Wayback Machine.. Abgerufen am 16. Oktober 2012

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Katy, Texas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Handbook of Texas


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC **·** BNE **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.

Den markante fjelleggen av Piz Badile
**Val Bregaglia** (italiensk) eller **Bergell** (tysk) er en dal i den sveitsiske kantonen Graubünden. Dalen utgjør også en egen krets i distriktet Maloja. Val Bregaglia ligger på sydsiden av Alpenes hovedkam og er et av Sveits’ italienskspråklige områder. Dalen har 1600 innbyggere.

Val Bregaglia er forbundet med Engadin i nordøst via Malojapasset øverst i dalen. Settimopasset mot Bivio og Surses i nord har også vært en historisk svært viktig transportrute. Følger man dalens løp nedover mot sydvest, havner man til slutt i Chiavenna i Italia. På veien dit passerer man dalens 5 kommuner:

* Vicosoprano
* Stampo
* Bondo
* Soglio
* Castasegna

Val Bregaglia er totalt 27 km lang, hvorav de siste 7 km ligger i Italia. Dalens elv heter Maira (eller *Mera* etter at den har krysset grensen til Italia). Den munner ut i Comosjøen.

Dialekten i Val Bregaglia (bargajot)
------------------------------------

Befolkningen i dalen snakker hovedsakelig (75 %) italiensk. Den lokale dialekten heter *bargajot* og ligner i flere trekk mer på den retoromanske dialekten putèr i nabodalen Øvre Engadin enn på andre lombardiske dialekter. Bargajot, i all hovedsak uttalen fra Soglio, ble også «eksportert» til landsbyen Bivio på andre siden av Settimopasset. En minoritet i dalen har tysk (20 %) eller retoromansk morsmål (2 %).

Reportasje fra Val Bregaglia
----------------------------

Val Bregaglia / Bergell med landsbyen Vicosoprano
Fra Castasegna i Val Bregaglia har RadioTelevisiun Svizra Rumantscha laget følgende reportasje.
Reporteren har putèr-dialekt fra nabodalen Øvre Engadin.

Castasegna

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** GeoNames
 |
**Thermopolis**, arapaho: *Xonoú'oo',* er en by i den sentrale del av delstaten Wyoming i USA, og administrativt sete og største by i Hot Springs County. Byen hadde 3 009 innbyggere ved 2010 års folketelling.[]

Byen ligger på vestre bredd av Bighorn River i Hot Springs State Park og er kjent for sine varme kilder, som er fritt tilgjengelige for allmenheten. Navnet *Thermopolis* betyr *den varme byen* på gresk. Byen er også som hjemsted for Wyoming Dinosaur Center, som har Amerikas eneste archaeopteryxfossil.

Gjennom byen passerer U.S. Route 20.

Forstaden East Thermopolis på østre bredd av Bighorn River utgjør administrativt en selvstendig by.

Kjente innbyggere
-----------------

* Dave Freudenthal (født 1950), demokratisk politiker, Wyomings guvernør fra 2003 til 2011.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Thermopolis, Wyoming – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Innbyggertall 2010 - 2019 - United States Census Bureau


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GNIS **·** GNIS
 |
En **advokatforening** er en profesjonell organisasjon for sakførere, ofte av den karakter at medlemskap er obligatorisk for den som vil anvende seg av tittelen *advokat* eller tilsvarende.

Norge
-----

Den Norske Advokatforening er navnet på medlemsorganisasjonen til norske advokater. Medlemskap i foreningen er ikke obligatorisk, men de aller fleste advokater er likevel medlemmer, da dette medfører en del medlemsfordeler samtidig som det viser omverdenen at man følger bransjens spilleregler. Foreningen har utarbeidet et eget etisk regelverk, som med hjemmel i domstolloven har fått status som forskrift (*Advokatforskriften*), bindende for alle advokater i Norge.

Sverige
-------

Organisasjonens navn i Sverige er Sveriges advokatsamfund, og dets virksomhet er delvis styrt av den såkalte rättegångsbalken.

Danmark
-------

I Danmark må alle advokater være medlem av Det danske Advokatsamfund. Dette er hjemlet i landets rettspleielov.

England og Wales
----------------

I England og Wales finnes to typer av advokater, *barristers*, som får tale i domstol, og *solicitors* som representerer sine klienter.

En *barrister* må tilhøre en av de fire advokatforeningene som finnes for *barristers*:

* The Honourable Society of Gray's Inn
* The Honourable Society of Lincoln's Inn
* The Honourable Society of the Middle Temple
* The Honourable Society of the Inner Temple

Det finnes også en overordnet organisasjon for disse fire foreningene som utøver disiplinær myndighet:

* General Council of the Bar of England and Wales

En *solicitor* må tilhøre den advokatforeningen som finnes for *solicitors*:

* Law Society of England and Wales

Tyskland
--------

I Tyskland finnes for hver overrett sin rettskrets et advokatkammer som alle advokater innen rettskretsen må tilhøre. Advokatkammeret er en offentligrettslig sammenslutning med obligatorisk medlemskap, som utøver disiplinær myndighet over sine medlemmer. Forbundsrepublikkens advokatkammere tilhører forbundsadvokatkammeret («Bundesrechtsanwaltskammer»).

Kilder
------

* (en) bar association i Encyclopædia Britannica

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** NKC
 |
**Gjennestad videregående skole** er en privat videregående skole som ligger i Stokke i Sandefjord kommune i Vestfold og Telemark fylke. Normisjon eier Gjennestad. Skolen tilbyr 4 ulike yrkesfaglige utdanningsprogram. Den videregående skolen og Gjennestad Drift (tidl. gartnerskole) er organisert som separate bedrifter, men samarbeider tett.

Gjennestad Drift er organisert i følgende avdelinger: veksthus, anleggsgartneravdelingen, husholdningen, FDV (forvaltning, drift og vedlikehold), administrasjonen og hagesenteret. Avdelingene i Gjennestad Drift gjør at Gjennestad videregående skole kan leie undervisning til den praktiske opplæringen i programfagene på skolen. Da får de undervisning av fagarbeidere i avdelingene. For noen av yrkesfagene skjer mye av den praktiske opplæringen også i samarbeidsbedrifter.

Skolen er en internatskole hvor over halvparten av elevene bor. Skolen har dermed en rekke tilbud utover ordinær skoletid.

Gjennestad ble grunnlagt i 1946, av Olav Lofthaug. Da hetene Gjennestad Hagebruksskole. Lofthaug var også skolens første rektor fram til 1976. Han dokumenterte de første årene gjennom film. Filmen består av to deler.

Parken ved skolen ble kåret til Årets grønne park for 2012.

Gjennestad videregående skole bygde det første massivtrehuset med elementer fra en norsk fabrikk med norsk virke. Dette sto ferdig i 2020, og brukes i dag som undervisningsrom, og samt med utleiedel i 2. etasje.

Utdanningsprogram
-----------------

Vg1 Bygg- og anleggsteknikk

* Vg2 Byggteknikk
* Vg2 Anleggsgartner

Vg1 Helse- og oppvekstfag

* Vg2 Barne- og ungdomsarbeiderfag
* Vg2 Helsearbeiderfag

Vg1 Naturbruk

* Vg2 Anleggsgartner og idrettsanleggfag
* Vg2 Landbruk og gartnernæring

Vg1 Salg, service og reiseliv

* Vg2 Salg og reiseliv

Vg3 Påbygging til generell studiekompetanse.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  .
3. ↑   kff.no[Hentet fra Wikidata]
4. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Gjennestad videregående skole på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Gjennestad videregående skole på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Gjennestad videregående skole på Snapchat Rediger på Wikidata
* Gjennestad 1946-1976; del 1, del 2

| * v
* d
* r
Videregående skoler i Vestfold |
| --- |
| Offentlige: | Færder  **·** Greveskogen  **·** Holmestrand  **·** Horten  **·** Melsom  **·** Nøtterøy  **·** Re  **·** Sande  **·** Sandefjord  **·** Thor Heyerdahl | Skoler |
| Private: | Gjennestad  **·** Rudolf Steinerskolen  **·** Signo grunn- og videregående skole  **·** Skagerak International School  **·** Wang toppidrett |
| Tidligere: | Vestfold flyttbare fylkesskole |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Martin Andreas Udbye** (født 18. juni 1820 i Trondhjem, død 10. januar 1889 i Trondhjem) var en norsk komponist og organist.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Martin Andreas Udbye ble født i Trondhjem, sønn av tollrorskarl Ole Jonsen Udbye (1785–1856) og Birgitte Øien (1781–1866). Udbye arbeidet som lærer i barneskolen i Trondhjem, han virket også som organist ved Hospitalskirken (1844–69) og Vår Frue kirke (1869–85). I 1851 reiste Udbye til Leipzig, hvor han studerte orgel og komposisjon. Året etter var han tilbake i hjembyen, hvor han ble ansatt som musikklærer ved Trondheim katedralskole.

### Komponist

Til å være så godt som selvlært, komponerte Udbye en imponerende mengde verk av forskjellig karakter, blant annet den første norske opera: Fredkulla. Noen mindre utdrag av operaen ble framført i 1858 og ble møtt med entusiasme.

Operaen Fredkulla ble antatt av Christiania Theater og skulle oppføres der, men hele prosjektet stoppet opp da teatret brant ned like før premieren i 1877. Operaen ble liggende uoppført inntil NRK rekonstruerte materialet og produsert en konsertversjon som ble sendt på radio i 1958. I 1997 ble Fredkulla endelig uroppført som sceneverk, det skjedde i Trondheim under byens 1000-års feiring.

Udbye har komponert flere mindre sceneverk. Han har også komponert flere kor-verk, tre strykekvartetter (1851–55), en fantasi for fiolin og orkester (1866), pianotrioer, og en rekke verk for orgel.

Se også
-------

* Udbyes gate ved Elgeseter i Trondheim.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID Martin\_Udbye, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Arne Dag Østigaard. «Martin Andreas Udbye». Store norske leksikon. Besøkt 1. mars 2012.

Kilder
------

* Martin Andreas Udbye hos Store norske leksikon
* Martin Andreas Udbye utdypning hos Store norske leksikon
* Martin Andreas Udbyes privatarkiv med korrespondanse og dokumenter finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket
* Martin Andreas Udbyes manuskripter [*død lenke*] som oppbevares ved Ringve Musikkmuseum.
* Martin Andreas Udbyes manuskripter  som oppbevares ved Nasjonalbiblioteket.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Wikistrinda **·** Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** KulturNav **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Ipumbu Wendelinus Shiimi** (født i 1970 i Ontana i Namibia) er en namibisk økonom, som siden 2010 har vært sentralbanksjef for Namibias bank.

Han er gift og har en datter.

Utdanning og yrkeserfaring
--------------------------

Shiimi har en Master of Science-grad innen finans fra 1998, og en *Postgraduate Diploma* innen økonomi (*Economic Principles*) fra 1995, fra Universitetet i London. Han har også en *Diploma* i utenrikshandel og ledelse fra Maastricht School of Management i Nederland, en *Honours*-grad i samfunnsøkonomi fra University of Western Cape i Sør-Afrika og en Bachelor of Commerce-grad i økonomi og regnskap fra University of Western Cape. 

Shiimi begynte å jobbe ved Namibia Economic Policy Research Unit (NEPRU) i 1994. Han har jobbet i sentralbanken siden 1995, og ble i november 2006 til *Governor*, med ansvar for forvaltningen av valutareservene, tilsynet med banknæringen, økonomisk stabilitet og økonomisk overvåkning. Han ble utnevnt til ny sentralbanksjef 25. mars 2010, av president Hifikepunye Pohamba. Han overtok da etter Tom Alweendo, som gikk til stillingen som *president* for Nabibias *National Planning Commission*.

Referanser
----------

1. 1 2  The Villager - *BoN dangles carrot to !Gawaxab*, besøkt 18. november 2014.
2. 1 2  Namibias bank - *MEDIA RELEASE - BANK OF NAMIBIA WELCOMES THE NEW GOVERNOR* Arkivert 3. november 2015 hos Wayback Machine. besøkt 18. november 2014.

Eksterne lenker
---------------

* Namibias bank - Management of the Bank of Namibia

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Altertavle fra Selbu kirke; utført av Johan ca 1654.  Foto: Morten Dreier **Johan Contrafeier** eller **Johan Kontrafeier** eller **Johan Maler** (egentlig **Johan Hanssønn**) var en norsk maler som bodde i Trondheim og var virksom i hele Trøndelag og nabodistriktene i årene fra 1629 til 1670-årene.

Lite er kjent om hans liv, men det er kjent at han eide et hus i Trondheim, og bodde der. Ettersom han var virksom i mange år, kan man anta at han var ung da han begynte, og derfor at han kan ha hatt tilknytning til en eldre mester, gjennom familie eller verksted, for å få innpass i faget.

Kunst
-----

De av hans arbeider som er bevart er altertavler, annen kirkekunst, epitafer og portretter, særlig gruppeportretter av prester med familie. Han laget også, i 1657, åtte faner på bestilling fra general Jørgen Bjelke. Hans arbeidsoppgaver i kirkene omfattet både motivmalerier på altertavle og prekestol, og mer håndverksmessige maleralbeider på kirkefløyer. Han arbeidet ofte sammen med Johan Bilthugger, en annen trondheimsbasert kunstnerhåndverker. 

Hans faglighet er ujevn. På et epitaf fra 1651 har han beskåret motivet «Josef selges av sine brødre» i en slik grad at Josef er utelatt, men han har også vist evne til å fremheve hovedmotivet, som i «Jesu dåp» i Lånke kirke.

Kjente kirkearbeider
--------------------

Alle disse er ikke bevart.

* Hospitalskirken, Trondheim. Altertavle og prekestol. Ca 1640.
* Lånke kirke, Stjørdal. Prekestol og maleri.
* Leksvik kirke. Altertavle og pulpitur
* Melhus kirke. Inventarmalerier. 1646–48
* Orkdal kirke. Altertavle og prekestol. 1649–51
* Meldal kirke. Altertavle og annen kirkekunst. 1651
* Byneset kirke, Trondheim. 1652–54
* Selbu kirke. Altertavle. 1654
* Stiklestad kirke. Altertavle og pulpitur. Ca 1655
* Logtun kirke, Frosta. Altertavle. 1655
* Mære kirke, Steinkjer. Altertavlemalerier. 1656
* Gildeskål gamle kirke. Maleri. Ca 1660. Nå i Tromsø Museum.

Andre kjente arbeider av ham er: Epitafier over prestefamilier i Orkdal kirke 1634, Meldal kirke 1651, Oppdal kirke, Leksvik kirke, Roan kirke 1654. Enkeltportretter av prester i Hadsel kirke 1647, Bodin kirke 1654, Støren kirke, Vågan kirke, Hospitalskirken og Tingvoll kirke, av Mentz Darre i Trondheim katedralskole og av hans sønn Peder Mentzzønn Darre i Gildeskål kirke.

Han var samtidig med Seth Bogarth, en annen trondheimsmaler, og det er i noen tilfeller vanskelig å avgjøre hvem av de to som har utført maleriene, slik f.eks. i Kvernes stavkirke, Tingvoll kirke og portretter i Aure kirke og Mære kirke.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Ingeborg Reitan. «Hanssønn, Johan, kontrafeier». I: *Norsk kunstnerleksikon*; bd 2. Universitetsforlaget, 1983. ISBN 82-00-06535-9
2. ↑  Joh. E. Brodahl (1925). «Trøndermalere i Opdal kirke». *Kunst og kultur 1925*. Universitetsforlaget. s. 42-50.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** VIAF **·** ULAN **·** KulturNav
 |
En irsk bondefamilie Moyasta i grevskapet Clare  kastet ut av sitt hjem av politiet, en gang rundt 1879.
**Irish National Land League** (irsk: *Conradh na Talún*), kan oversettes som **«Det irske nasjonale jordforbundet»**, var en irsk politisk organisasjon på slutten av 1800-tallet som forsøkte å hjelpe fattige leilendinger. Organisasjonens primære mål var å avskaffe systemet med jordeiere i Irland og la leilendingene overta eiendomsretten til jorden som de arbeidet på. Den perioden hvor organisasjonen agiterte er kjent som Landbrukskrigen (*Land War*), særlig intens i årene 1879 og 1882.

Historikeren Robert Fitzroy Foster har argumentert at organisasjonen «styrket politiseringen av det landlige katolske nasjonalistiske Irland, delvis ved å definere en identitet mot urbanisering, systemet med jordeiere, det engelske og —implisitt — protestantistiske.» Omkring en tredjedel av aktivistene var katolske prester, og erkebiskop Thomas Croke var en av bevegelsens mest innflytelsesrike forkjempere.

Grunnleggelse
-------------

Det irske nasjonale jordforbundet ble grunnlagt på Imperial Hotel i Castlebar grevskapet Mayo den 21. oktober 1879. På det møtet ble Charles Stewart Parnell valgt til president i forbundet. Andrew Kettle, Michael Davitt og Thomas Brennan ble utnevnt til æressekretærer. Det forente praktisk talt alle de ulike delene av landagitasjon og rettighetsbevegelser for leilendingene under en enkelt organisasjon.

Det var to hovedmål for jordforbundet, som det framgår av vedtakene som ble vedtatt på møtet:

> ... for det første å få til en reduksjon av utsugende leie (*rack rent*); for det andre å lette beboernes eiendomsrett til jorda.
> 
> 
>

Referanser
----------

1. ↑  Clark, Samuel ([1979] 2014): *Social Origins of the Irish Land War*. Princeton: Princeton University Press. ISBN 9781400853526; s. 3.
2. ↑  Foster, R.F. ([1988] 1990): *Modern Ireland, 1600-1972*, Penguin, ISBN 978-0140132502; s 415.
3. ↑  Foster (1990), s. 417-418.
4. ↑  «rack-rent (n.)», *Online Etymology Dictionary*. Sitat: «’extortionate rent, rent raised to the highest possible limit, rent greater than any tenant can be expected to pay’, especially of land-rents in Ireland»
5. ↑  In Land League Days, *Galway Library*

Litteratur
----------

* Bull, Philip (1996): *Land, politics and nationalism: A study of the Irish Land Question*, Gill & Macmillan.
* Janis, Ely M. (2015): *A Greater Ireland: The Land League and Transatlantic Nationalism in Gilded Age America*. Madison: University of Wisconsin Press. ISBN 9780299301248.
* Jordan, Donald (1998): «The Irish National League and the'Unwritten Law': Rural Protest and Nation-Building in Ireland 1882-1890», *Past and Present*, s. 146-171.

Eksterne lenker
---------------

* Michael Davitt and his legacy today.
* Hurlbert W. 'Ireland under Coercion' 1888 Arkivert 28. februar 2023 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** SUDOC
 |
Fotballbane og sandvolleyball-bane utenfor hallen
**Nannestadhallen** er en flerbrukshall for Nannestad Idrettslag og Nannestad videregående skole. Hallen befinner seg i Smedstuvegen 6, 2030 Nannestad i Viken fylkeskommune. Nannestad videregående skole er leietager av hallen.

Om hallen og området rundt
--------------------------

Utenfor hallen er det en fotballbane av kunstgress, sandvolleyball-bane, grusbane og diskgolfoppsett. I hallen er det kurver for basketball, håndballmål, turnutstyr, og en klatrevegg. Inni hallen er det 8 garderober delt opp etter partall til jenter og oddetall til gutter. I tillegg er det et styrkerom med variasjon av styrkemaskiner og vekter. På parkeringen er det ladestasjoner for el-bil.

Arrangementer
-------------

Romerikes Råeste arrangeres også på området omkring hallen. Arrangementet pleier å være årlig i september og det settes opp hinder omkring hallen og andre steder langs løypa i Teigebyen. Start og slutt er rett utenfor hallen.

Nannestad håndballcup arrangeres på kunstgressbanen utenfor hallen og på de to banene inni hallen. Dette er et årlig arrangement som faller på de valgte dagene for Nannestad dagene i midten/ slutten av juni hvor de har turneringer for de fleste kull for gutter og jenter hvor det er lag nok til å sette opp.

I perioden April-Mai er hallen også brukt til COVID-19 vaksinering for Nannestad kommunes innbyggere.

Referanser
----------

1. ↑  «Romerikes Råeste». Besøkt 30. april 2021.