recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Marcel Kittel** (født 11. mai 1988 i Arnstadt) er en tysk tidligere landeveissyklist som sist syklet for Team Katusha Alpecin.

Han har vunnet 14 etappeseire i Tour de France; fire i 2013, fire i 2014, én i 2016 og fem i 2017. 

Han annonserte at han ville legge opp som profesjonell syklist 23. august 2019 etter å ha terminert sin kontrakt i mai samme år.

Meritter
--------

2008
Memorial Davide Fardelli
2009
4. etappe Tour du Haut Anjou
1. og 3. etappe Flèche du Sud
6. etappe Thüringen Rundfahrt
Europeisk U23-mester på tempo
2010
Bronse, U23-VM på tempo
2011
5. etappe Tour de Langkawi
1. 2. 3. og 5. etappe Firedagers i Dunkerque
ProRace Berlin
1. etappe og sammenlagt Delta Tour Zeeland
1. 2. 3. og 7. etappe Polen rundt
7. etappe av Spania rundt
Kampioenschap van Vlaanderen
Sparkassen Münsterland Giro
3. og 5. etappe i Jayco Herald Sun Tour
2012
2. etappe av Étoile de Bessèges
3. og 6. etappe av Tour of Oman
2. etappe Driedaagse van De Panne-Koksijde
Scheldeprijs
1. og 4. etappe av Ster ZLM Toer
1. og 4. etappe av Eneco Tour
Omloop van het Houtland Lichtervelde
2. og 3. etappe av Eurométropole Tour - Circuit Franco-Belge
Sparkassen Münsterland Giro
2013
1. etappe, Tour of Oman
2. etappe, Paris-Nice
Scheldeprijs
1, 7. og 8. etappe, Tour of Turkey
Sammenlagt + 1. og 3. etappe, Tour de Picardie
ProRace Berlin
3. etappe, Ster ZLM Toer
1. 10. 12. og 21. etappe, Tour de France
Omloop van het Houtland Lichtervelde
2014
2, 3. og 4. etappe, Dubai Tour
Scheldeprijs
2. og 3. etappe, Giro d'Italia
1. etappe, Ster ZLM Toer
1. 3. 4. og 21. etappe, Tour de France
1. og 8. etappe, Tour of Britain
2015
1. etappe, Polen rundt
2016
Sammenlagt + 1. og 4. etappe, Dubai Tour
1. og 4. etappe, Volta ao Algarve
Etappe 3a, Tredagers i De Panne
Scheldeprijs
1. etappe, Romandie rundt
2. og 3. etappe, Giro d'Italia
4. etappe, Tour de France
GP de Fourmies
2017
Sammenlagt + 1. 2. og 5. etappe, Dubai Tour
2. etappe, Abu Dhabi Tour
3. etappe (a), Tredagers i De Panne
Scheldeprijs
1. etappe, Tour of California
2. 6. 7. 10. og 11. etappe, Tour de France
2018
2. og 6. etappe, Tirreno–Adriatico
2019
Trofeo Palma

Referanser
----------

1. ↑   www.tag24.de[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Kittel legger opp: – Vil ikke se sønnen min vokse opp over Skype». Procycling.no. 23. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Marcel Kittel – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – CycleBase Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Marcel Kittel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** Munzinger (sport)
 |
**Arild Jan Feldborg** (født 25. mai 1950, død 4. juli 2022) var en norsk museumsleder.

Jan Feldborg var direktør ved Henie-Onstad kunstsenter fra 2001 til 2006. Fra 2003, da den kunstneriske lederen Gavin Jantjes gikk av, ble han kunstsenteret eneste toppleder. Det høstet kritikk i det kunstfaglige miljøet at topplederen var en økonom uten kunstfaglig bakgrunn. Da Karin Hellandsjø overtok som toppleder mot slutten av 2004, ble Feldborg nestleder ved senteret.

Feldborg var ansatt i Norsk Hydro fra 1973 til 1987, der han blant annet var regnskapssjef. Han har også arbeidet i Egmont-gruppen og Teater Ibsen i Skien, der han var administrasjonssjef. Fra 1998 til 2000 var han direktør for Riksteatret.

Feldborg var bosatt i Vrådal, der han drev sitt eget firma innen bedriftsrådgivning. Han var sønn av revyforfatter og kringkastingsmann Arild Feldborg.

Referanser
----------

1. ↑   vareminnesider.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Feldborg slutter på Henie Onstad»[*død lenke*] *Budstikka*, 19. desember 2006
3. 1 2  Biografi *Store norske leksikon*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Holt seminar ved Holt kirke.
**Kristiansand lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning. 

Skolen ble etablert som Holt seminar, eller mer korrekt Christiansands Stiftsseminarium på Holt, i 1839. Denne første lærerskolen var lokalisert på prestegården ved Holt kirke i Holt. Det ble utdannet 445 elever i den perioden seminaret var på Holt. Blant studentene finner vi Jørgen Løvland (1865) Velle Vellesen, Jonas Vellesen, Knud Aukland, Torkell Mauland og Arne Garborg (1868–70). 

Seminaret flyttet til Kristiansand i 1877, og fikk betegnelsen *Kristiansand lærerskole* fra 1902. Skolen fikk navnet *Kristiansand lærerhøgskole* i 1977.

**Sørlandets barnehagelærerutdanning**, etablert 1963, ble innlemmet i lærerhøgskolen i 1973. 

Kristiansand lærerhøgsole ble i 1994 en del av Høgskolen i Agder, fra 2007 Universitetet i Agder.

Blant skolens rektorer finnes Andreas Faye og Vetle Vislie.

Litteratur
----------

* *egde* (tidsskrift for Agder historielag), 2009, nr. 1

Eksterne lenker
---------------

* Høgskolene før HiA

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Forvaltningsdatabasen
 |
**Lithurgini** er en gruppe solitære bier som tilhører gruppen buksamlerbier (Megachilinae). De er regnet som en forholdsvis primitiv gruppe, trolig søstergruppen til de andre gruppene i Megachilini i vid forstand (=Megachilinae om man regner buksamlerbiene som en familie).

Utseende
--------

Små til store (5 – 21 mm), nokså kraftige bier uten metalliske farger og lyse flekker, ofte forholdsvis hårete. De kan minne om slekten *Megachile* men er gjerne noe mer langstrakte. Særlig hunnene har ofte et framspring midt i ansiktet. Munndelene er nokså lange.

Levevis
-------

Lithurgini er solitære bier, det vil si at hunnene lager reirene sine hver for seg, bortsett fra at i slekten *Microthurge* kan flere hunner av og til dele på en forgrenet gang. Reiret legges vanligvis i tørr, råtten ved, men kan også finnes blant annet i tørre kuruker. Det er en ufôret gang, noen ganger forgrenet, det er vanligvis ikke skiller mellom de ulike larvekamrene, hvert med et egg lagt i en masse av pollen. Noen ganger kan en gang brukes av flere generasjoner.
Som vanlig for solitære bier er de oligolektiske, det vil si at de samler pollen fra bare én eller noen få plantearter. En del amerikanske arter ser ut til å spesialisere seg på arter i kaktusfamilien (Cactaceae).

Utbredelse
----------

Av de tre slektene forekommer to bare i det sørlige Sør-Amerika, mens slekten *Lithurgus* er videre utbredt og også er representert med tre arter i Sør- og Mellom-Europa.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen vepser, (Hymenoptera)
	+ Gruppen stilkvepser, Apocrita
		- Gruppen broddvepser, Aculeata
			* Overfamilien Apoidea
				+ Familien bier, Apidae (i vid forstand)
					- buksamlerbier, Megachilinae
						* Lithurgini
							+ Slekten *Lithurgus* Latreille, 1825 – ca. 25 arter, 3 i Europa:
								- *Lithurgus chrysurus* Fonscolombe, 1834
								- *Lithurgus cornutus* (Fabricius, 1787)
								- *Lithurgus tibialis* Morawitz, 1875
							+ Slekten *Microthurge* Michener, 1983 – fire arter, sørlige Sør-Amerika
							+ Slekten *Trichothurgus* Moure, 1949 – 13 arter, sørlige Sør-Amerika

Kilder
------

* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr:
* Michener, C.D. (2000) The bees of the world. Megachilidae.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Lithurgini* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Lithurgini* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Lithurgini* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lithurgini* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lithurgini* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Bilder av nordamerikanske art:
**Jong skole** er en barneskole i Bærum. Den ligger på Jongskollen utenfor Sandvika.
På Jong skole er det også noen viktige tradisjoner: «Talentkonkurransen» (en konkurranse der elevene kan vise fram sine talenter), «Ta sjansen» (elevene lager farkoster og aker på dem ned Ta sjansen-bakken), «Mime grand prix» (elevene skal mime og dramatisere en sang) og sjakkturneringene «Påskeegget» (cupturnering) og «Julekurven» (klassisk turnering der eleven med mest poeng vinner).
Tanum og Jong skolekorps er korpset som Jongs skoleelever kan bli med i. Jong Skole er nåværende norgesmestre i skolesjakk. De vant NM for skolelag i 2018 og fikk sølv i Nordiskmesterskapet for skolelag det samme året.

Historie
--------

Skolen sto ferdig i 1966. I 1995 kom det et påbygg på skolen.
Skolenes rektorer har vært Odd Mørk, Borghild Mørstad, Anne Marie Hognestad, Ingrid Ek (konstituert), Hilde Furseth, Torleif Grendahl, May Gautier Gjerdsbakk og Frode Sømme(nåværende rektor).

Eksterne lenker
---------------

* Skolens hjemmeside

| * v
* d
* r
Offentlige grunnskoler i Bærum |
| --- |
| Barneskoler: | 
* Anna Krefting
* Bekkestua
* Blommenholm
* Bryn og Hammerbakken
* Eikeli
* Eiksmarka
* Emma Hjorth
* Evje
* Grav
* Gullhaug
* Haslum
* Hosle
* Høvik
* Høvik Verk
* Jar
* Jong
* Levre
* Lommedalen
* Lysaker
* Løkeberg
* Oksenøya
* Rykkinn
* Skui
* Snarøya
* Stabekk
* Storøya
* Tanum

 |  |
| Ungdomsskoler: | 
* Bekkestua
* Bjørnegård
* Eineåsen
* Gjettum
* Hauger
* Hosletoppen
* Hundsund
* Mølladammen
* Ramstad
* Ringstabekk
* Vøyenenga
* Østerås

 |
| Spesialskoler: | 
* Glassverket
* Haug
* Sandviksbukta
* Skarva
* Solberg

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |

1. ↑   *Nasjonalt skoleregister*, Wikidata Q98122064,
Denne artikkelen **trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon**. Du kan forbedre denne artikkelen ved å legge inn referanser til gode kilder. Hvem som helst kan fjerne kildeløst materiale uten forvarsel, men den foretrukne tilnærmingen er i første omgang å markere de setningene/påstandene som trenger kildebelegg ved å tilføye *{{Trenger referanse|dato=2023-11}}* etter påstanden. *2019*

**Waco** er hovedstaden i McLennan County i Texas i USA. Ved folketelling i 2010 hadde byen et innbyggertall på 124 805.[]

Elven Brazos renner gjennom Waco.

Historie
--------

Før de hvite slo seg ned, bodde en gruppe av indianerstammen wichita, bare kalt «waco» eller «hueco», i det som er dagens sentrum i Waco.[] Som så mange andre steder i Nord-Amerika, ble indianerne drevet ut av hvite kolonister etter trussel om maktbruk.

I 1845 ble Baylor University grunnlagt i Independence i Texas, hvilket gjør det til den eldste institusjonen for høyere utdanning i Texas.[] Universitetet flyttet til Waco i 1886 og ble slått sammen med Waco University.

I 1885 ble brusen Dr Pepper oppfunnet i en dagligvarehandel i Waco.

19. april 1993 endte en konflikt mellom føderale agenter og sekten Branch Davidians i en brann som ødela sektens anlegg på Mount Carmel utenfor Waco by. 75 personer gikk med i flammene.[]

Kjente personer fra Waco
------------------------

* Shannon Elizabeth, kjent fra debuten i filmen American Pie, ble født i Houston men vokste opp i Waco
* Peri Gilpin, som spiller Roz i TV-serien Frasier, ble født i Waco
* Jennifer Love Hewitt, skuespillerinne og sangerinne, ble født i Waco
* Steve Martin, skuespiller og komiker, ble født i Waco
* Jessica Simpson, sangerinne og stjerne i serien The Newlyweds, ble født i Waco
* Bill Payne, fra bandet Little Feat, ble født i Waco

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Waco, Texas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Waco, Texas – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
**Fliksigdvinge** (*Falcaria lacertinaria*) er en sommerfugl som tilhører familien halvspinnere (Drepanidae). Den finnes over det meste av Norge nord til den nordlige delen av Nordland.

Utseende
--------

Arten er lett å kjenne igjen på at den har sigdformede forvinger med tannet ytterkant – ytterkanten er jevn hos alle andre norske arter av sigdvinger (Drepaninae). En middelsstor (vingespenn 30–36 mm), slank art. Antennene er smalt fjærformede. Forvingen er trekantet, spissen sigdformet uttrukket, ytterkanten tannete. Grunnfargen er grålig eller gulaktig hvit, med tette, korte, brune streker som ytterst i vingen gjerne flyter sammen til en jevn brunfarge. Dessuten har den to smale, brune tverrlinjer rundt midten av vingen, mellom disse en liten, svart flekk. Bakvingen er hvit, brun langs ytterkanten.

* ♀♀
* ♀ △♀ △

Levevis
-------

Fliksigdvingen lever i ulike slags skog med innslag av bjørk, som er larvenes næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr om natten. I Sør-Norge har den to generasjoner hver sommer, en som flyr i mai–juni og en i juli–august. Lengst nord har den bare én generasjon, som flyr i juni–juli.

Utbredelse
----------

Fliksigdvingen finnes i Europa og videre østover til Øst-sibir. I Norge er den forholdsvis vanlig nord til Nord-Trøndelag, og forekommer mer spredt i Nordland.

Kilder
------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* Nettsiden *Norges sommerfugler*:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *fliksigdvinge* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *fliksigdvinge* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *fliksigdvinge* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *fliksigdvinge* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *fliksigdvinge* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *fliksigdvinge* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Falcaria lacertinaria* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Falcaria lacertinaria* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
**Walter Campbell Short** (født 30. mars, 1880– død 9. mars, 1949) var en amerikansk hæroffiser, mest kjent for å være sjef for US Army på Hawaii da japanerne angrep Pearl Harbor.

Walter Short var født i Fillmore, Illinois, studerte ved «University of Illinois», gikk inn i US Army og ble fenrik i 1901. Short avanserte innen hæren og ble i februar 1941 utnevnt til kommandant på Hawaii, med grad som generalløytnant.

Den 17. desember 1941 ble generalløytnant Short frabeordret kommandoen ved Pearl Harbor som en følge av angrepet. En kommisjon ledet av høyesterettsdommer Owen J. Roberts, kjent som «the Roberts Commission» ble avholdt rett etter angrepet. Generalløytnant Short og admiral Kimmel ble anklaget for å være uforberedt på det japanske angrepet og forsømmelse av tjenesten.

Kommisjonen har senere blitt kritisert for å ikke følge prosedyrene ved amerikansk krigsrett, de anklagede fikk ikke føre egne vitner, eller krysseksaminere anklagerens vitner. Admiral William Harrison Standley som var medlem av kommisjonen anså senere at de to hadde blitt gjort til syndebukker (1).

Den viktigste kritikken mot generalløytnant Short var at han hadde beordret flyene tett parkert (på denne tiden var flyvåpenet en del av hæren, US Airforce ble ikke opprettet før i 1947), og slik gjort det lett for japanerne å ødelegge de ved bombing. Grunnlaget for avgjørelsen var imidlertid at man var redd for sabotasje, og det var lettere å holde vakt over flyene når de var tett parkert. En annen anklage var at de to ikke tok tidligere advarsler alvorlig og ikke trodde et flyangrep på Pearl Harbor var mulig. 

Generalløytnant Short gikk av i 1942 og begynte deretter i Ford Motor Company. Han døde i 1949 i Dallas, Texas.

Den 25. mai 1999 vedtok USAs senat en resolusjon som frikjente Kimmel og Short

*«De mottok ikke viktig etterretningsinformasjon som var tilgjengelig i Washington, DC*»
uttalte senator William V. Roth jr. (R-DE), og sa at de to hadde blitt gjort til syndebukker av Pentagon. Senator Strom Thurmond (R-Sc) kalte Kimmel og Short for «*de to siste ofrene for Pearl Harbor*»  Arkivert 23. desember 2010 hos Wayback Machine.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, oppført som Walter Campbell Short, BNF-ID 16670141b[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Find a Grave, oppført som Walter Campbell Short, Find a Grave 6751819, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6n87qzc, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Find a Grave, besøkt 29. august 2019[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Baard Schumann** (født 31. juli 1970) er en norsk bedriftsleder som har vært administrerende direktør i Selvaag Bolig (frem til 2018), NCC Bolig (2007–2008), markedsdirektør i PEAB Bolig (2004–2006) og regionsjef i DnB Eiendom. I 2020 ledet han oppkjøpet av Veidekke Eiendom som ble til Nordr og ledet konsernet frem til høsten 2021. I dag leder han boligutviklingsfondet UNION Residential Development som eier boligutviklingsselskaper og boligprosjekter i Norge og Sverige. 

Schumann har i mange år vært aktiv i den boligpolitiskedebatten.

Tidligere etablerte han flere radioselskap i Norge og Russland. I 2005 ble selskapet Power Hit Radio Norge AS, der Schumann var majoritetseier, solgt til JærRadioGruppen AS. Schumann er utdannet ved Handelshøyskolen BI i Oslo.

Referanser
----------

1. ↑  «Selvaag-sjefen går på dagen». *E24*. Besøkt 12. juni 2018.
2. ↑  «JærRadioGruppen AS kjøper Power Hit Radio AS». Onmedia. 20. mai 2005. Besøkt 31. januar 2011. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Kronikk i Aftenposten: *Dyrt med ny boliglov*
**Bislett Kebab House** er en norsk gatekjøkkenkjede, og selger primært kebab og brus, selv om de også har hamburger og pizza på menyen. Det første utsalgsstedet ble opprettet i Pilestredet i Oslo, i år 1995.

Kjeden eies av de fem Aziz-brødrene Tariq, Nasir, Mudassaer, Mobashir og Moshin, som alle eier en femtedel hver gjennom selskapet Aziz Invest. Selskapet hadde i 2018 en omsetning på 125,8 millioner kroner, og et resultat etter skatt på 20,7 millioner.

Restauranter
------------

Kjeden har åtte restauranter, alle lokalisert i Osloområdet. Disse er på Bislett, i Pilestredet, på Grünerløkka, Linderud, Sandaker, Carl Berner, Prinsdal, Kalbakken, Lillestrøm og Lørenskog.

Opptøyene ved åpning av restaurant i Prinsdal
---------------------------------------------

Den 9. mai 2012 åpnet Bislett Kebab House sin 5. restaurant, denne i Prinsdal, og i den forbindelse ønsket de å dele ut gratis kebab fra klokka 17 på ettermiddagen. Tilbudet ble mer populært enn forventet, og rundt 1000 mennesker dukket opp. Det brøt ut slåsskamper mellom noen av de fremmøtte, og kjeden ble i samråd med Politiet enige om å avslutte tilbudet før det hadde begynt. Opptrinnet ble omtalt i både Dagbladet, Verdens Gang og Aftenposten.

Referanser
----------

1. 1 2  «Historie». bislettkebabhouse.no. Arkivert fra originalen 17. juli 2012. Besøkt 13. juni 2012.
2. ↑  «Kraftig vekst for Bislett Kebab». E24.no. 7. august 2019. Besøkt 9. august 2019.
3. ↑  «Finn oss». bislettkebabhouse.no. Arkivert fra originalen 12. juni 2017. Besøkt 17. juli 2017.
4. ↑  «Bislett Kebab House har åpnet på Kalbakken: Delte ut gratis kebab». Akers Avis Groruddalen. 17. juli 2017. Arkivert fra originalen 20. juli 2017. Besøkt 22. juli 2017.
5. ↑  «Slagsmål og trafikkaos for gratis kebab i Oslo». Dagbladet. Besøkt 13. juni 2012.
6. ↑  «Politiet måtte gripe inn etter kebabkaos». Verdens Gang. Besøkt 13. juni 2012.
7. ↑  «Kebabkaos i Prinsdal». Aftenposten. Besøkt 13. juni 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Den Norske Automobilfabrikk, R. Hesselberg-Mayer AS** ble stiftet i 1936, i lokaler til den tidligere Norsk Automobilfabrik A/S på Kambo utenfor Moss. Bedriften produserte ikke egne biler, men importerte Chrysler og Plymouth fra USA, som ble montert på Kambo. Produksjonen tok til i 1937. I 1938 ble det startet med montering av tysk Adler. 

Under andre verdenskrig tok den tyske okkupasjonmakten over lokalene og benyttet dem til å reparere Junkers-fly. Etter krigen var det ikke lenger aktuelt å montere Chrysler eller Adler. Produksjonen ble begrenset til montering av lastebiler i en kort periode på slutten av 1940-tallet. 1955-1959 ble det også montert britisk Standard 8 i lokalene, men foretaket gikk etter hvert over til å importere ferdige biler.

Se også
-------

* Bilmerker produsert i Norge
* Bilrasjonering
* Troll (bil)

Referanser
----------

1. ↑  Bertheau 1991 side 194
2. ↑  Bertheau 1991 side 219
3. ↑  Bertheau 1991 side 220
4. ↑  Bertheau 1991 side 221

Litteratur
----------

* Berthehau, Øistein/Stokke, Christian. *Made in Norway? Historien om forsøk på bilproduksjon i Norge*, Norsk Teknisk Museum 1991 ISBN 82-90115-24-5
* Kvamme, Paal. *Trollmenn og askeladdar. Norges kuriøse bilproduksjon* Samlaget 1999 ISBN 82-521-5519-7
* Rolseth, Asbjærn: *Norsk lastebilleksikon* Bilforlaget 2007 ISBN 978-82-91062-10-5
* Rolseth, Asbjørn: *Norsk lastebilleksikon II* Bilforlaget 2009, ISBN 978-82-91062-11-2
* Stav, Ivar Erlend/Wyller, Torill: *Kambo - Norges Detroit", Østfoldmuseet 2008 ISBN 978-82-997751-1-3*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Blåmandag** (fra tysk *blauer Montag*) er i kirkeåret kallenavn på **fastelavnsmandag**, det vil si mandagen som kommer to dager før den vestkirkelige kristne fastetiden begynner. Blåmandag er dagen etter fastelavnssøndag, mens fetetirsdag og askeonsdag er dagene som følger etter. Datoen for blåmandag varierer mellom 2. februar og 8. mars ut fra når påsken faller. Blåmandag kunne tidligere også bli omtalt som **fleskemandag**.

Det er flere forklaringer på opprinnelsen til ordet «blåmandag». Én er at alteret i kirkene i middelalderen ble dekket med et blått klede denne dagen. Fastens liturgiske farge fiolett var så kostbar at mange kirker ikke hadde råd og i stedet brukte blå farge. Skiftet til fastens farge skjedde mandag etter fastelavnssøndag, derav blåmandag.

Blåmandag var i middelalderen en dag med redusert arbeid, og ordet fikk blant tyske håndverkere en generell betydning av en mandag som var helt eller delvis fri, visstnok fordi tyske tjenestefolk fikk fri den dagen for å komme seg etter det forutgående karnevalet. I Danmark brukes blåmandag om mandagen etter konfirmasjonen, som tradisjonelt har vært fridag. Også i norsk kan blåmandag bety en dag man tar fri.

Betegnelsen «blåmandag» brukes i dag oftere, gjerne spøkefullt, om en dag man kjenner seg elendig etter festing og rangel, synonymt med «dagen derpå». Uttrykket brukes også i overført betydning om en brå overgang til en ny tid preget av edruelighet, nøysomhet og anger etter en lengre periode med bekymringsløs og uansvarlig aktivitet.

Den har ingenting å gjøre med *Blue Monday*, en dato som er sagt å være den mest deprimerende i året, den ble funnet opp av et britisk reisebyrå i 2005.

Se også
-------

* Bevegelige merkedager

Referanser
----------

1. 1 2 3  Søk etter *Blåmandag* i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok
2. ↑  «fleskemandag - Det Norske Akademis ordbok». *www.naob.no*. Besøkt 9. februar 2018.
3. ↑  Conrad, Horst. «Etymologie, Etimología, Étymologie, Etimologia, Etymology - DE Deutschland, Alemania, Allemagne, Germania, Germany - Farbe, color, Couleur, Colore, Color». *www.etymologie.info*. Besøkt 9. februar 2018.
4. ↑  «Påskeord». *Språkrådet* **(norsk)**. Besøkt 9. februar 2018.
5. 1 2  «Kyrkjebladet» (PDF). Sokneråda i Giske. Besøkt 16. februar 2010.
6. ↑  Dybdahl, Audun: «fastelavn» i *Store norske leksikon* på snl.no. Hentet 28. mars 2023 fra
7. ↑  «Bokmålsordboka | Nynorskordboka». *ordbok.uib.no*. Besøkt 9. februar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Den ekte blåmandagen – ABC Nyheter
* Fastelavn – Aktiv i Oslo
* Påskeord – Språkrådet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Daly City** er den største byen i fylket San Mateo County i California. Den ligger rett sør for San Francisco og ble oppkalt etter forretningmannen John Donald Daly i 1911.

Historie
--------

Området var jordbruksområde fram til jordskjelvet som rammet området 18. april 1906. En rekke av San Franciscos innbyggere flyktet da til landeiendommene sør for byen, blant annet en stor ranch eid av Daly. Daly sørget for mat og midlertidig husvære for flyktningene, og skilte deretter ut deler av eiendommer for permanent boligbygging.

Etter hvert som bosetningene økte, ble også behovet for bymessige tjenester større, og med det et voksende krav om å bli utskilt som en egen kommune. Med en antatt befolkning på 2 900 innbyggere ble byen godkjent av myndighetene 18. mars 1911.

Byen forble ganske liten fram til etter andre verdenskrig, da det ble igangsatt en omfattende utbygging og eiendomsutvikling.

Kommunikasjoner
---------------

Byen er blant annet knyttet til California State Route 1, State Route 35 og State Route 82 og Interstate 280.

Byen er blant de byene i USA som har den høyest andel som reiser kollektivt. Byen ble 11. september 1972 knyttet Bay Area Rapid Transit, og er knyttet til busselskapet SamTrans som opererer busslinjer innenfor fylket.

Vennskapsby
-----------

* Filippinenes flagg Quezon City, Filippinene

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Daly City, California – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
***Hemaris diffinis*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne vesle, dagaktive arten har glassklare vinger og en brun og svart, hårete kropp og ligner en humle, men atferden er ganske ulik.

Utseende
--------

En ganske liten (vingespenn 37 – 50 mm), tettbygd svermer med glassklare vinger. Antennene er svarte, kølleformede med en antydning til en krok ytterst. **Kroppen** er ganske variabel i fargen, men er alltid kontrastrikt farget i gult og svart. Hodet, brystet og vanligvis det fremste leddet på bakkroppen er brungule. Videre bakover på bakkroppen kommer et svart og et lyst, gulaktig tverrbånd – bredden av disse båndene kan variere mye. Bakkroppsspissen (med en langhåret hale) kan være helt mørk, rødlig eller med et innslag av gule hår. **Forvingen** er glassklar (unntatt hos helt nyklekte eksemplarer) med en bred, rødlig ytterkant. **Bakvingen** er glassklar med en smal, mørk ytterkant og en bredere, mørk innerkant. Larven er gulgrønn med en hvit lengdestripe høyt oppe på sidene. Huden er noe vortete. Før den forandrer seg til en puppe, forandrer fargen til brunrødt.

* Hemaris diffinis ♂*Hemaris diffinis* ♂
* Hemaris diffinis ♂   △*Hemaris diffinis* ♂ △
* Hemaris diffinis ♀*Hemaris diffinis* ♀
* Hemaris diffinis ♀   △*Hemaris diffinis* ♀ △

Levevis
-------

De voksne svermerne flyr om dagen og besøker forskjellige slags blomster for å suge nektar. De henger på svirrende vinger foran blomsten og stikker den lange sugesnabelen ned i den, men må holde seg fast med frambeina underveis. Svermernes likhet med humler kan til en viss grad beskytte dem fra angrep fra fugler, på den andre siden er atferden deres ganske ulike humler. De lager en svak, summende lyd. Larvene lever på snøbær (*Symphoricarpos*), leddved (*Lonicera*), *Apocynum* og *Diervilla lonicera*.

Utbredelse
----------

Arten finnes over det meste av Nord-Amerika, fra Alaska og Northwest Territories sørover til Mexico.

Kilder
------

* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Hemaris diffinis*.
* «Hummingbird Moth (*Hemaris* spp.)». USDA Forest Service. Besøkt 18. februar 2018.
* «Snowberry Clearwing (*Hemaris diffinis*)». Butterflies and Moths of North America. Besøkt 18. februar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Hemaris diffinis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Hemaris diffinis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Hemaris diffinis* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Hemaris diffinis* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Hemaris diffinis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Hemaris diffinis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Hemaris diffinis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Virginiahumlebøk** (*Ostrya virginiana*) er et lite, løvfellende tre som vokser i østlige Nord-Amerika og deler av Mellom-Amerika.

Den blir opptil 18 meter høyt med en kort stamme og åpen krone. Barken er gråbrun og skaller av i vertikale flak. Bladene er ovale til elliptiske, 8–12 cm lange og 4–5 cm brede. Bladranden er dobbelttannet, og bladundersiden er sparsomt håret, spesielt langs nervene. Arten vokser som undervegetasjon i mange skogtyper. I nord vokser den på tørre steder, men lenger sørover er den vanligst på fuktig grunn.

I nordlige og sentrale områder vokser den sammen med treslag som amerikaosp, sukkerlønn, amerikabøk, kanadahemlokk, rødeik, kviteik, skarlageneik og andre eikearter, kvitask, kvitalm, bitterhickory, skihickory, svinehickory, ambratre, sumptre, tulipantre, rødalm, sassafras og blomsterkornell. Mange busker finnes sammen med arten, for eksempel topplønn, amerikahassel, nebbhassel, *Diervilla lonicera*, *Dirca palustris*, virginiatrollhassel, *Lonicera canadensis*, canadabarlind, lønnebladkrossved og *Viburnum lantanoides*.

I de artsrike sørlige skogene finnes virginiahumlebøk sammen med blant annet amerikabøk, oksemagnolia, kviteik, virakfuru, blomsterkornell, amerikakristtorn, amerikaagnbøk, amerikajudastre og *Asimina triloba*. Noen andre vanlige trær i sør er sumptre, ambratre, tulipantre, eik, hickory, amerikasølvlind, rødlønn, floridalønn, rødalm, kvitask og grønnask. I undervegetasjonen finnes blant annet piggaralia, *Callicarpa americana*, virginiasommersnø, vierhortensia, *Morella cerifera*, *Smilax*, *Symplocos tinctoria* og bærlyng.

Virginiahumlebøk er utbredt i det meste av den østlige halvdelen av USA samt i sørøstlige Canada. Nordgrensen går fra Cape Breton og Prince Edward Island vestover gjennom sørlige Ontario og nordlige Michigan til sørøstlige Manitoba. Vestgrensen går gjennom Nord-Dakota, Black Hills i Sør-Dakota og nordøstlige Wyoming sørover til østlige Texas. Isolerte bestander finnes i fjellene i Mexico, Guatemala, Honduras og El Salvador.

Referanser
----------

1. ↑  «*Ostrya virginiana*». Flora of North America. Besøkt 18. august 2017.
2. 1 2 3 4  F.T. Metzger. «Eastern Hophornbeam». *Silvics of North America*. Besøkt 18. august 2017.

Eksterne lenker
---------------

Bark og stamme
Høstfarge
* (en) *Virginiahumlebøk* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Virginiahumlebøk* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Virginiahumlebøk* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Virginiahumlebøk* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Virginiahumlebøk* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Virginiahumlebøk* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Ostrya virginiana* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Ostrya virginiana* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Ostrya virginiana* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Veiskilt langs Den fredrikshaldske kongevei ved Nøstvet i Ås.
Den fredrikshaldske kongevei gikk gjennom Moss Jernverk, de gamle arbeiderboligene ligger på begge sider av det som engang var hovedveien mellom Christiania og Göteborg
**Den fredrikshaldske kongevei** var navnet på veien mellom Christiania og Fredrikshald (Halden) fra 1703. 

Veien fulgte den nåværende Ekebergveien fra Oslo gate opp gjennom Ekebergskrenten, forbi Ekeberg gård og videre over Ekebergplatået til Ljabru. Denne traseen er så godt som identisk med veiløpet for «Den Fredrikhalske». Videre går traséen langs Øvre Prinsdals vei fram til kommunegrensa mot Nordre Follo, hvor veien fortsetter som Kongeveien sørover mot Ås kommune. Kommunegrensa til Ås krysses i en gammel steinhvelvsbro over Dalsbekken. Veien fortsetter over høydedaget ved Nøstvet, før den fortsetter som Gamle Kongevei til tettstedet Ås.

Videre følger Europavei 6 til riksgrensen og derfra til København i grove trekk kongetraséen. Brorparten av Den fredrikshaldske kongevei ligger gjemt under, eller er tilintetgjort av moderne veianlegg. Deler er bevart og fredet.

Historikk
---------

Veiløpet går for en stor del tilbake til oldtid i form av stier og enkle kjerreveier. Opprustningen kom som en følge av behov for å flytte tyngre militært materiell gjennom Akershus og Østfold. Det var kong Christian IV, Christianias grunnlegger, som i sin tid gav forordning om å gjøre veien mellom Oslo og København til kjørevei for hest og vogn. Veien, som først var i kjørbar stand rundt 1700, fikk navn etter kong Fredrik IV. Den svenske krigerkongen Karl XII benyttet veien under Det første Norgesfelttoget i 1716. 

Den fredrikshaldske kongevei var hovedveien sørover fram til den gamle Mosseveien ble anlagt i 1860-årene.

Referanser
----------

1. ↑  Bilde av brua på Digitaltmuseum

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon
 |
**POLIN museet for de polske jødenes historie** (polsk: *Muzeum Historii Żydów Polskich POLIN*) er et museum i Warszawa, på stedet der Warszawagettoen lå. Ordet *POLIN* i museets navn er hebraisk, og betyr både *Polen* og *hvil her*, og har sammenheng med en legende om hvordan de første jødene kom til Polen.

Grunnsteinen ble nedlagt i 2007, og museet ble åpnet i april 2013. Den første utstillingen var på plass i 2014.

Museet viser en multimedia fortelling om det levende jødiske samfunnet som blomstret i Polen gjennom tusen år, fram til Holocaust.

Bygningen er fremstår som en postmoderne struktur i glass og kopper og er tegnet av de finske arkitektene Rainer Mahlamäki og Ilmari Lahdelma.

I 2016 fikk museet prisen som Årets museum i Europa.

Referanser
----------

1. ↑  «A 1000-Year History of Polish Jews» (PDF). POLIN Museum of the History of Polish Jews. Besøkt 20. juli 2013.
2. ↑  "About the Museum" Arkivert 15. mars 2021 hos Wayback Machine. POLIN Museum of the History of Polish Jews, accessed December 18, 2014
3. ↑  The Associated Press (June 24, 2007), Poland's new Jewish museum to mark community's thousand-year history.[*død lenke*]
4. ↑  Polish, Jewish leaders break ground on landmark Jewish museum Arkivert 10. september 2007 hos Wayback Machine. The Associated Press, June 26, 2007

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC
 |
**Serine Jeremiassens gate** er en gate i Porsgrunn sentrum som er oppkalt etter bedriftsleder og lokalpolitiker Serine Jeremiassen (1846–1937), som støttet en rekke allmennyttige formål i Porsgrunn med økonomiske bidrag og egen innsats. Gaten fikk navnet i Porsgrunn formannskap i januar 1993. Gaten starter som en sidegate til Storgata ved Meieritorget, og strekker seg opp forbi Meierigården til Sverres gate. Gatestrekket var tidligere en del av Jonsokgaten.

Om Serine Jeremiassen
---------------------

Serine Jeremiassen var enke etter grunnleggeren av Porsgrund Porselænsfabrik og drev både porselensfabrikken og skipsrederiet som ektemannen Johan Jeremiassen (1843–1889) hadde startet videre, fra ektemannens død frem til deres eldste sønn overtok som direktør. Serine Jeremiassen støttet en rekke allmennyttige formål i Porsgrunn og omegn med betydelige beløp, og engasjerte seg også i etableringen og driften av blant annet sykehus, avholdsforening og ulike institusjoner som skulle hjelpe fattige og syke kvinner og barn.

Referanser
----------

1. 1 2  «Omstridt gatestump». *Porsgrunns Dagblad*. 20. januar 1993. s. 13.
2. 1 2 3  Bystrøm, Harald Bache (1993). *Gatelangs i Porsgrunn*. Grenmar forl. s. 58. ISBN 8299299802.
3. ↑  «Strid om gatenavn». *Porsgrunns Dagblad*. 14. januar 1993.

Eksterne kilder
---------------
Spekkhogger er et eksempel på en art med tilnærmet kosmopolitisk utbredelse
**Kosmopolitisk utbredelse** eller **kosmopolitisk distribusjon** er et økologisk begrep innenfor biogeografi som innebærer at en arts eller en biologisk gruppes forekomstareal og utbredelsesområde dekker hele eller mesteparten av kloden.

Eksempler på kosmopolitisk utbredelse er mennesket (*Homo sapiens*) og grupper av pattedyr, fugler, insekter, planter osv. I begrepet ligger det implisitt en avgrensning til det naturlige miljøet, typisk terrestrisk eller akvatisk. For eksempel finnes brugde i havet i områder med temperert klima, både på den sørlige og den nordlige halvkule, men ikke i tropene og ikke i ferskvann.

Begrepet *kosmopolitt* stammer fra gresk (*kosmos*, «(verdens)orden»; *polites*, «borger») og brukes for å understreke at det som omtales gjelder globalt. Når begrepet brukes om personer, er en kosmopolitt en verdensborger.

Referanser
----------

1. ↑  Ian F. Spellerberg & John William David Sawyer, red. (1999). «Ecological patterns and types of species distribution». *An Introduction to Applied Biogeography*. Cambridge University Press. s. 108–132. ISBN 978-0-521-45712-5.
*For filmen, se Lime (film).*

**Lime** eller **limett** (*Citrus aurantifolia*) er en liten grønn sitrusfrukt. I smak kan den minne om sitron. Den er en del søtere enn sitron, men den er også bitter. Det finnes ulike underarter av lime, varierende i størrelse, farge og form.

Opprinnelse
-----------

Limefrukten var kjent i Europa allerede på 1400-tallet. Den er rik på C-vitamin, og i gammel tid var det vanlig at britiske sjømenn fikk en daglig rasjon limesaft for å unngå sykdommen skjørbuk.

Limetreet kan bli opptil fem meter høyt og får små, hvite blomster. Fruktene er vanligvis runde og mellom 3 og 6 cm i diameter. Fargen er grønn eller gulaktig, og fruktkjøttet er som regel surt/bittert.

Produksjon
----------

India er verdens største produsent av lime/sitron (17 %), etterfulgt av Mexico (14 %) og Kina (13 %) 

| Topp ti lime- og sitronprodusenter i 2016 |
| --- |
| Land | Produksjon (Tonn) |
| Indias flagg India |  3 000 |
| Mexicos flagg Mexico |  2 400 |
| Folkerepublikken Kinas flagg Kina |  2 300 |
| Argentinas flagg Argentina |  1 700 |
| Brasils flagg Brasil |  1 300 |
| **Hele verden** |  **17 300** |
| Kilde: FNs organisasjon for ernæring og landbruk |

Lime i dagliglivet
------------------

### Bruksområde

Med sin bitre smak er lime vanligvis ikke god å spise naturell.

Saften av lime er fin å bruke i supper, særlig fisk- og skalldyrsupper, og i de fleste typer sauser, marinader og dressinger. Det høye syreinnholdet gjør at limejuicen konserverer de varene den kommer i kontakt med. Fisk og kjøtt som marineres i lime blir mer saftig etter varmebehandling. Det utnyttes i matretter i kategorien ceviche, det vil si fisk eller skalldyr "kokt" i lime. Ellers kan den brukes med tequila og salt.

### Oppbevaring

Lime har lang holdbarhetstid og oppbevares best ved 8–12 °C, men trenger ikke å oppbevares i kjøleskap.

Skallet til limefrukten har en kraftig grønn farge, og med mindre det er utsatt for skade har det en fast konsistens. Det kan være gule områder, særlig rundt stilkfestet, men det har ingen betydning for kvaliteten på fruktkjøttet.

Lime blir også brukt i parfyme, aromaterapi- og hudpleieprodukter.

### Næringsinnhold

Lime er sitronens lillebror og er svært rik på vitamin C. I tillegg inneholder den mye flavonolglykosider, en gruppe potente beskyttelsesstoffer.

* Lime, bjørnebær og kiwi.Lime, bjørnebær og kiwi.
* Hel og delt lime.Hel og delt lime.
* Limetre med blomstrende blomsterLimetre med blomstrende blomster

Referanser
----------

1. ↑  «World Regions/Production Quantity for lemons and limes, 2016; from pick lists». Food and Agriculture Organization of the United Nations, Statistics Division (FAOSTAT). 2017.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kategori:Limes* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lime* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Nils Andreas Nygaard** (født 3. april 1932, død 3. november 2015) var en av grunnleggerne av Det juridiske fakultet i Bergen.

Nils Nygaard var født og oppvokst i Imsland i Ryfylke, som odelsgutt til en skogseiendom. Som en forberedelse til å overta driften av eiendommen studerte han økonomi ved handelshøyskolen i Oslo, så ved BI, og ville deretter avslutningsvis studere innledende juss ved Universitetet i Oslo. Han ble uteksaminert cand. jur. i 1967.

Da var han den første i Oslo som fikk stipend fra Norges allmennvitenskapelige forskningsråd (NAVF). Nygaard flyttet til Bergen i 1969 og fikk ansettelse ved universitetet, tilknyttet HF-fakultet, da det juridiske instituttet ennå ikke var opprettet. Han ble den første juristen tilknyttet fagmiljøet som fra 1980 ble Det juridiske fakultet.

I 1974 ble Nygaard dr. juris på avhandlingen *Aktløysevurderinga i norsk rettspraksis*. Han var den første som tok den juridiske doktorgraden ved Universitetet i Bergen. Året etter ble han dosent. Nygaard var professor i rettsvitenskap fra 1977 til 2002 og senere professor emeritus. I løpet av denne perioden var han dekanus ved juridisk fakultet i fem år fra 1986 til 1991. Han ble også valgt til seksjonsleder og instituttstyrer. Han bidrog til oppbygging av det nye fakultetet og var sentral i samlingen av fakultetet i Jussbygget på Dragefjellet. Sammen med Gudrun Holgersen, som han også skrev flere bøker med, bidro Nygaard til utvikling av emnet trygderett.

Nygaard kan vise til et stort faglitterært forfatterskap, særlig innen erstatnings- og trygderetten. *Skade og ansvar* (6. utg. 2007) er å regne som et standardverk innen norsk erstatningsrett. Nygaard står også som forfatter av en omfattende samling av artikler om emner som forsikring, selvmord og sinnssykdom til statens skadebotansvar overfor private for feilaktig eller manglende gjennomføring av EU/EØS-direktiv. Nygaard holdt på nynorsken gjennom karrieren og ble i 2007 tildelt Målprisen til Juristmållaget. Han var en periode også formann i studentmållaget i Oslo. Senere satt han i styret i Norges mållag.

Referanser
----------

1. ↑  «Minneord om Nils Nygaard | Universitetet i Bergen». *www.uib.no*. Besøkt 26. april 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside ved UiB
* 
* (no) Publikasjoner av Nils Nygaard i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Nils Nygaard i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** CRIStin
 |
**AltaVista** var en søkemotor for internett. Søkemotoren ble utviklet ved amerikanske Digital Equipment Corporation, og lansert 15. desember 1995 på altavista.digital.com. Som den første søkemotoren med mulighet til å gjøre fulltekstsøk over en stor del av internett, ble den raskt ett av verdens mest besøkte nettsteder.

I 1998 ble Digital solgt til Compaq, som redesignet Altavista til en webportal for å konkurrere med Yahoo!. I løpet av de neste årene ble det klart at portal-strategien hadde vært mislykket, og søkemotoren tapte besøkende til fordel for konkurrenten Google. I februar 2003 ble AltaVista overtatt av Overture Services, Inc. som igjen ble overtatt av Yahoo! i juli samme året. Yahoo! valgte i mai 2011 å stenge ned Altavista, og omdirigere søk til selskapets egen søkemotor Yahoo! Søk.

AltaVista tilbød tjenesten Babelfish, som var den første nettbaserte tjenesten for maskinoversettelse av tekst og hele websider til og fra flere språk, som engelsk, spansk, fransk, tysk, portugisisk, italiensk og russisk. I mai 2008 ble tjenesten omprofilert som en del av Yahoo!.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Søkemotorer |
| --- |
| 
* AltaVista
* Baidu
* Bing
* DuckDuckGo
* Google
* ixquick
* Kvasir
* Lycos
* Majestic-12
* Sesam
* Yahoo!

 |


1. ↑   www.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
Larve av stor kålsommerfugl.
**Kålorm** eller **kålmark** er larvene til sommerfugler. Uttrykket brukes særlig om larvene til slekten *Pieris*, som i Norge er representert med stor og liten kålsommerfugl og larvene til korsblomstmøll. Disse artene spiser kål og andre planter i korsblomstfamilien og kan gjøre stor skade på kålavlinger.

Det er særlig hodekål, brokkoli og blomkål som er utsatt for kålorm. For å hindre at disse larvene spiser på kålen kan man forebygge angrep ved å dekke plantene med fiberduk så de voksne sommerfuglene ikke kommer til for å legge egg. Hageeiere blir oppfordret til å henge opp fuglekasser i hagen, fordi mange av småfuglene spiser kålorm.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Caterpillars – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Caterpillar – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |

1. ↑  Richard Meadow og Tor Johansen. «Liten kålsommerfugl». NIBIO. Besøkt 25. november 2023.
2. ↑  Siri Elise Dybdal (20. august 2014). «Kålmarken går til angrep». Forskning.no. Besøkt 25. november 2023.
En **screencast** er et opptak av skjermbildet på en datamaskin, publisert som en videofilm. En screencast, eller skjermvideo på norsk, brukes gjerne i sammenheng med programvareopplæring eller andre oppgaver relatert til bruk av datamaskin. Ordet *screencast* brukes både om selve filmen som produseres, og om publiseringskanalen.

Kombinasjon av screencast og vidcast
------------------------------------

Som en naturlig forlengelse av styrkene til både screencast-mediet og podcast-distribusjonen, finnes det i dag mange tilgjengelige vidcast-tjenester. Disse tilbyr i hovedsak programvareopplæring, mens vidcasten You Suck at Photoshop kombinerer programvareopplæring med humor.

Bruk av screencast i undervisning
---------------------------------

Det finnes mange forskjellige bruksområder for screencaster i undervisningen. Man kan for eksempel lage screencasts for å instruere i bruken av et bestemt nettsted, en eller flere typer dataprogrammer eller lignende. Bruken av slike screencaster kan for eksempel være at elevene sitter hjemme og utfører oppgaver i henhold til disse hjelpevideoene, eller at de brukes som en del av en differensiert undervisning.

Eksempler på screencast
-----------------------

* Nettsted for opplasting og deling av forskjellige screencaster, Screencasts.com
* Opplæring i bruk av et nettsted ved opptak av skjermaktivitet. Video lagt ut åpent på Youtube
* Nettsted med mange videoer for programvareopplæring (mest fri programvare)
* MIT i USA har laget fine opplæringsvideoer i informasjonssøk i vitenskapelige databaser

Eksterne lenker
---------------

### Programvare

* BB Flashback Express Gratis i begrenset versjon
* Jing Gratis i begrenset versjon
* w:Camtasia Studio. Betalløsning
* w:Adobe Captivate Betalløsning
* Wink Gratis
* Camstudio Gratis
* Explain Everything Betalløsning for iPad

### Ressurser

* Diskusjonsside for pedagogisk bruk av screencast.