Mămăligă
**Mămăligă** er navnet i rumensk språk oppskrift på en tallerken tilberedt av maisstivelse (mălai).

Det er bedre kjent i resten av verden som det italienske navnet, *polenta* men det finnes også i mange andre land som Ungarn (*puliszka*), Savoy, Sveits, Østerrike, Kroatia (*palenta, žganci, pura*), Slovenia (*polenta, žganci*), Serbia (*palenta*), Bulgaria, Korsika (*pulenta*), Brasil (*polenta*), Argentina (*polenta*), Ukraina (*culeșa*), Uruguay, Venezuela og Mexico eller til saxon fra Transylvania (*Palukes*, *Pålix*).

Det er verdt å nevne at både russere og østlige ukrainere forstår og dialektalt bruker ordet мамалыга.

Noe som ligner på mămăliga det er også veldig populært blant noen kaukasiske folk - georgiere (kalt გომი - gomi), abkhasere (abh. *abysҭa*) adygere (tsjerkessere) (*pıaste*, *meremyse*), tsjetsjenere (*ahar khoudary* - grøt fra maisstivelse), ingusjere (*zhuran-hudar*) og ossetere (*mamulayy kabur* - bokstavelig talt "stykke for ikke å dø").

Mămăliga er en tradisjonell rumensk rett. Anses mat av bønder, brukes ofte som erstatning for brød eller som grunnleggende mat i sommer perioder når det harde arbeidet gjort i feltene ikke lenger tillater utarbeidelse av hjemmelaget brød, og i fattige landlige områder. Det ble hovedsakelig brukt i perioden før industrialiseringen på grunn av det enkle som det ble tilberedt i forhold til brød. I den moderne perioden er bekymringen for mangfoldig og sunn ernæring gjenstand for mange undersøkelser, matvitenskap vurderer mămăliga som å ha et rikt inntak av vitaminer, det anbefales spesielt for personer som lider av lungesykdommer, luftveissykdommer, anemier, etc. For tiden har mămăliga og andre retter basert på den blitt retter tilgjengelig i utvalgte restauranter, verdsatt av gourmeter.

Tradisjonelt er mămăliga kokt fra kokt vann, salt og maisstivelse i en gryte med støpejern med en spesiell form kalt *ceaun*. Forberedt i bondestil og brukt i stedet for brød, er mămăliga tettere enn italiensk polenta til det punktet å bli kuttet i stykker som brød. Når kokt til andre formål, kan mămăliga være mykere, noen ganger nær konsistensen av grøt.

Grunnen til at mămăliga er så populær i Romania er at osmannerne la mais bare på hvete, mais forblir det mest næringsrike alternativet.[]

Mămăliga spises enten som sådan eller skjæres i skiver og stekt i smult ved siden av stews, buljonger av greener. På sauekve, hvor grønnsaker og frukt knapt når, har en kulinarisk tradisjon dannet seg hovedsakelig basert på polenta, melkeprodukter og flesk.

Historie
--------

Navnet "mămăligă" har endret sin betydning over tid. Først, før brakt mais fra USA, i landene i dagens Romania, "mămăliga" var navnet på en frøkoking av hirse.

*De så etter hus, spunnet, vevet, oppvokst barn; menn, da de ikke var i krig, førte til beite bøling, bøling av storfe og flokk av sauer, sådd på de fruktbare slettene ved foten av Karpaterne hvete for handel og hirse til deres mat - den gamle mămăligă.*

Referanser
----------

1. ↑  (de) Die Sprache der Siebenbürger Sachsen Arkivert 12. august 2011 hos Wayback Machine.
2. ↑  Alexandru Vlahuță - Din trecutul nostru:Geții. Dacii, *ro.wikisource.org*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |