**Litauens geografi** omhandler de geografiske forholdene i den største og mest folkerike av statene i Baltikum. Litauen, som ligger mellom Latvia, Belarus, Polen og Kaliningrad (Russland), har en 99 km lang kystlinje, men bare rundt 38 km ligger ut mot den åpne Østersjøen. Litauens store isfrie havn i Klaipėda ligger ved den trange munningen til Den kuriske bukten, en lagune som strekker seg sørover til Kaliningrad og som er skilt fra Østersjøen av Den kuriske halvøy med sine storslåtte sanddyner.

Største byer er Vilnius (hovedstad), Kaunas og Klaipėda. Litauen har en største utstrekning på nord-sør på 270 km og 350 km østover fra kysten.

Elven Nemunas og noen av sideelvene til denne brukes til båttrafikk (i 2000 fraktet innlandsskip 900 000 tonn kargo, som er rundt 1 % av den totale godsfrakten i landet). Etter siste istid framstår Litauen som ganske flatt, med unntak av noen mindre fjell i vest. Terrenget preges av mange små innsjøer, og blandet skog dekker 30 % av arealet. Vekstsesongen strekker seg over 169 dager i øst og 202 dager i vest. Kalkstein, leire, sand og grus er landets viktigste naturressurser, men det spekuleres i om kontinentalsokkelen kan romme rundt 1,6 millioner m³ (10 millioner fat) råolje og man tror at områdene i sørøst kan by på store forekomster av jernmalm og granitt. Ifølge noen geografer ligger Europas geografiske sentrum like nord for Litauens hovedstad Vilnius.

Over halvparten landets areal er jordbruksareal og en fjerdedel er skog. Det er store torvmyrer og deler av landoverflaten drenerer ikke skikkelig. Landet ligger for det meste under 100 meter over havet og bare noen steder når det over 200 meter. Landskapet er preget av en veksling mellom sletter og lave høydedrag. Ved Østersjøen er det lavland med sanddyner langs kysten. De største slettene ligger i midt i landet. I det indre er det et lavt høyland som inngår i den baltiske høyden. Medininkai-høylandet i sørøst er en forlengelse av høyder i Belarus. Litauens høyeste punkt Kruopinėbakken og Aukštojasbakken er 294 meter over havet og inngår i Medininkai-høyden ved grensen til Belarus. Moreneryggene ved grensen til Belarus danner et viktig vannskille på den østeuropeiske sletten og skiller elver med avløp til Østersjøen fra Dneprs og Volgas store bekken. Litauen har mange små innsjøer, særlig i det baltiske høylandet, omkring 1200 innsjøer er større enn 5 dekar. I nordvest når platået opp til 250 meter med sandholdig grunn som drenerer godt og gir en tørr overflate.

Ved kysten er klimaet maritimt og lenger øst er det innlandsklima. Det et tydelige årstider med solrike og relativt varme somre. Middeltemperaturen i juli 17C og i januar -4C.

Beliggenhet
-----------

Litauen ligger på den østre kysten av Østersjøen. Landets grenser har forandret seg flere ganger siden 1918, men de har vært stabile siden 1945, dog med en del grensejusteringer etter frigjøringen i 1991. Litauens areal er per i dag på rundt 65 303 km².

Landets nabo i nord er Latvia. De deler en grense på 453 km. Den østlige grensen mot Belarus som også er EU og fra desember 2007 Schengensamarbeidets østgrense, er noe lengre, 502 km, mens grensen mot Polen i sør er på 91 km. Grensen mot Polen er ganske travel på grunn av den internasjonale trafikken som passerer her. Litauen har en 227 km lang grense mot Russland og den russiske enklaven Kaliningrad oblast med byen Kaliningrad. Kystlinjen er på 99 km.

Topografi og drenering
----------------------

Reliefkart over Litauen
Litauen ligger på kanten av den østeuropeiske slette. Landskapet ble formet av isbreene i den siste istiden, som trakk seg tilbake for 25–25 000 år siden. Terrenget varierer mellom moderat lavland og høyland. Det høyeste punktet er ikke mer enn 297 moh, og ligger i de østre delene av republikken. Landskapet er perforert av 2 833 innsjøer over 10 000 m² og rundt 1 600 mindre sjøer. De fleste innsjøene ligger i de østlige delene av landet. 

Litauen har også 758 elver som er lengre enn 10 km. Den største av dem er Nemunas (russisk Neman, tysk Memel), som er 937 km lang og har sitt utspring i Belarus. Nemunas danner grense til Kaliningrad i nedre løp. Nemunas med bielver drenerer det meste av Litauen og renner ut i den kuriske bukt. Andre store elver er Neris (510 km), Venta (346 km), and Šešupė (298 km). Det er likevel bare rundt 600 km av elevene som kan navigeres av båter. 

Landet var en gang dekket av store skogsområder, idag er bare rundt 30% dekket av skog. Dette er for det meste furu, graner og bjørk, ask og eik forekommer, men er langt mindre vanlig. Skogene er rike på bær og sopp i tillegg til et rikt variert planteliv.

Den kuriske landtunge er en 100 km lang og svært smal (mellom 500 meter og 4 km) landtunge av sand. Den strekker seg fra Kaliningrad mot Klaipeda og er delt med Russland. Sanddynene der er opp mot 60 meter høye. Innenfor landtungen er det en lagune, Den kuriske bukten.

Klima
-----

Det meste av Litauen ligger bare et par timers kjøretur fra Østersjøen og har et temperert og maritimt klima. De indre områdene av landet, inkludert turistområdene Vilnius og Trakai, har derimot større temperaturforskjeller mellom sommer og vinter. Vinteren er kald over hele landet, men kystområdene er en god del mildere enn resten av landet, og kan ha perioder med plussgrader. Sørvestlige deler av kysten er opp til 2ºC varmere enn innlandet om vinteren. Det er snøfall med jevne mellomrom, og på kysten av og til regn. Somrene er milde, og innimellom kan det bli nokså varme dager i juli og august. Sommeren og våren er som regel den våteste tiden på året, selv om det ikke kommer de store mengdene. Vilnius har en årlig nedbørsnormal på 662 mm. Ellers i landet varierer det mellom 717 mm på kysten og 490 mm øst i landet. 

Temperaturmålinger fra Baltikum har funnet sted i 250 år. Dataene viser at det var en varmere periode på slutten av 1800-tallet, og at det 19. århundre var relativt kjølig. En oppvarming tidlig i det 20. århundre kulminerte på 30-tallet, etterfulgt av en kortere periode med kjøligere vær fram til ca. 1960. Etter dette har trenden vært varmere vær.

Litauen opplevde en tørkeperiode i 2002, noe som forårsaket en serie skogbranner. I 2006 opplevde landet en hetebølge som også rammet store deler av nordvesteuropa.

Miljøet
-------

Den litauiske regjeringen er bekymret for slitasje og nedbryting av miljøet i landet, og har derfor opprettet en rekke nasjonalparker og reservater. Landets flora og fauna har blitt hardt rammet av en nærmest fanatisk drenering av land til jordbruksformål. Andre miljøproblemer har også oppstått som følge av lite miljøvennlig industri, som for eksempel kjernekraftverket i Visaginas øst i Litauen. Dette kjernekraftverket driver fortsatt to reaktorer lik dem som var i drift i Tsjernobyl. Kjemiske fabrikker og andre industrier forurenser fortsatt luften i landet, i tillegg til å tømme avfall i elver og innsjøer. Ifølge beregninger gjort av eksperter er en tredjedel av Litauens areal til enhver tid dekket av forurenset luft. Problemet er størst i og omkring de største byene som Vilnius og Kaunas, men også i andre byer som Jonava, Mažeikiai, Elektrėnai og Naujoji Akmenė. 

Vannkvaliteten har også vært et problem. Byen Kaunas, med en befolkning på rundt 400 000, fikk ikke et vannrenseanlegg før i 1999. Før dette ble kloakken tømt direkte ut i elven Neman. Forurensningen av elver og innsjøer er en arv etter Sovjetregimets likegyldighet til miljøspørsmål. Flere strender, som ved det velkjente feriestedet Palanga, stenges med jevne mellomrom fordi vannet er forurenset. Mange skoger er dessuten skadet som følge av sur nedbør.

Av sovjetrepublikkene var Litauen blant de første som innførte miljøreguleringer. Men på grunn av det stadige presset fra Moskva om produksjonsøkning og utallige lokale overtredelser, utdatert teknologi og politisk apati sliter Litauen idag med store miljøproblemer.

Naturressurser
--------------

Litauen er det relativt fattig på naturressurser. Republikken har store mengder kalkstein, leire, kvartssand, og dolomitt, som er godt egnet til å lage høykvalitets sement, glass og keramikk. Det er rikelig tilgang på vann, men energikilder og råvarer til industrien er mangelvare. Det ble oppdaget olje i Litauen på 1950-tallet, men det er få borerigger i drift. Det anslås at det er mulig å utnytte oljeressurser som ligger i Østersjøen kommersielt. Reservene i Østersjøen antas å kunne dekke 20% av Litauens petroleumsbehov de neste 20 årene. 

*Andre naturressurser:* torv, dyrkbar mark

Samfunn
-------

Største byer er Vilnius (hovedstad), Kaunas og Klaipėda. Litauens befolkning gikk sterkt tilbake etter 1990. I enkelte deler av landet har folketallet falt med 50 %, dette er en av verdens største demografiske endringer på så kort tid. I landsbygdområder med sterk nedgang er den gjenværende befolkningen dominert av eldre personer og personer med lite ressurser, mens storbyene har trukket til seg relativt yngre og ressurssterke personer. Det er særlig Klaipeda, Vilnius og Kaunas med omland som har hatt befolkningsvekst.

### Samferdsel

Elven Nemunas og noen av sideelvene til denne brukes til båttrafikk (i 2000 fraktet innlandsskip 900 000 tonn kargo, som er rundt 1 % av den totale godsfrakten i landet).

Referanser
----------

1. 1 2  *Fra Østersjøen til Karpatene*. Det Beste. 1996. ISBN 8270102881.
2. 1 2 3 4  *Geografisk leksikon, bind 4*. Oslo: Cappelen. 1981. ISBN 8202044499.
3. 1 2 3 4 5 6  *Fra Østersjøen til Karpatene*. Det Beste. 1996. ISBN 8270102881.
4. 1 2  Ubarevičienė, Rūta; van Ham, Maarten (januar 2017). «Population decline in Lithuania: who lives in declining regions and who leaves?». *Regional Studies, Regional Science* **(engelsk)**. 4 (1): 57–79. ISSN 2168-1376. doi:10.1080/21681376.2017.1313127. Besøkt 14. april 2024.
5. ↑  Litauens statistiske direktorat.  Arkivert 17. mars 2011 hos Wayback Machine.
6. ↑  Ubarevičienė, Rūta; van Ham, Maarten; Burneika, Donatas (21. april 2016). «Shrinking Regions in a Shrinking Country: The Geography of Population Decline in Lithuania 2001–2011». *Urban Studies Research* **(engelsk)**. 2016: e5395379. ISSN 2090-4185. doi:10.1155/2016/5395379. Besøkt 14. april 2024.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Geography of Lithuania – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Geography of Lithuania – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kursiu Nerija National Park

|  |  |
| --- | --- |
| Commons | På Commons finnes et atlas for Litauen |


| * v
* d
* r
Litauens flagg Emner om Litauen |
| --- |
| 
* Geografi (fylker, kommuner, byer)
* Historie (sovjetrepublikk)
* Seimas (parlamentspresident)
* Statsoverhode (statsminister)
* Fugleliv
* Den katolske kirke
* Litauisk
* Eurovision Song Contest
* Jernbane

 |
| 
* Kategori

 |

| * v
* d
* r
Europas geografi |
| --- |
| Albania **·** Andorra **·** Armenia2 **·** Aserbajdsjan2 **·** Belarus **·** Belgia **·** Bosnia-Hercegovina **·** Bulgaria **·** Danmark **·** Estland **·** Finland **·** Frankrike **·** Georgia **·** Hellas **·** Irland **·** Island **·** Italia **·** Kasakhstan1 **·** Kosovo **·** Kroatia **·** Kypros2 **·** Latvia **·** Liechtenstein **·** Litauen **·** Luxembourg **·** Nord-Makedonia **·** Malta **·** Moldova **·** Monaco **·** Montenegro **·** Nederland **·** Norge **·** Polen **·** Portugal **·** Romania **·** Russland1 **·** San Marino **·** Serbia **·** Slovakia **·** Slovenia **·** Spania **·** Storbritannia (England **·** Nord-Irland **·** Skottland **·** Wales) **·** Sveits **·** Sverige **·** Tsjekkia **·** Tyrkia1 **·** Tyskland **·** Ukraina **·** Ungarn **·** Østerrike |  |
| Biland, selvstyrte områder og andre landområder | Abkhasia1 **·** Adsjarias1 **·** Akrotiri og Dhekelia **·** Færøyene **·** Gibraltar **·** Guernsey **·** Krim **·** Isle of Man **·** Jersey **·** Nagorno-Karabakh1 **·** Nakhitsjevan1 **·** Åland |
| 1 Har større områder i Asia. 2 Ligger i Vest-Asia, men regnes inn under Europa av kulturelle, politiske og historiske årsaker. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |