*Kart over Antarktis med sørlige polarsirkel i blått.*
Den **sørlige polarsirkelen** er den sørligste av de fem viktige breddesirklene som markeres på kart over jorda. Området sør for denne sirkelen er kjent som Antarktis, og sonen umiddelbart mot nord kalles sørlige tempererte sone. Sør for sørlige polarsirkel er sola over horisonten i 24 kontinuerlige timer minst en gang per år (og derfor synlig ved midnatt) og sentret av sola (hvis man ignorerer refraksjon) er under horistonten i 24 kontinuerlige timer minst en gang per år (og derfor ikke synlig ved middag); dette er også sant innen den tilsvarende polarsirkelen på nordlige halvkule, nordlige polarsirkel.

Den sørlige polarsirkelens posisjon er ikke fast og ligger for tiden på 66°33′49.8″ sør for ekvator. Dette tallet kan være litt unøyaktig fordi det ikke tillater effektene med astronomisk nutasjon, som kan være opptil 10″. Breddegraden avhenger av jordas aksehelling, som varierer innen en margin på mer enn 2° over en 41 000-års periode, pga. tidekrefter som et resultat av månens bane. Derfor flytter sørlige polarsirkel seg for tiden sørover i en hastighet av 14,5 m (48 ft) per år.

Midnattssol og mørketid
-----------------------

Forholdet mellom jordas aksehelling (ε) og vendekretsene og polarsirklene

Utdypende artikler: Midnattssol og Mørketid

Sørlige polarsirkel er den nordligste breddegraden på sørlige halvkule der solas sentrum kan forbli kontinuerlig over horisonten i 24 timer. Som et resultat av dette er solas sentrum sett fra et hvilket som helst sted innen sørlige polarsirkel minst en gang hvert år synlig ved lokal midnatt, og minst en gang er solas sentrum under horisonten ved lokal middag.

Rett på sørlige polarsirkel inntreffer disse hendelsene, i prinsipp, nøyaktig en gang i året: ved henholdsvis vintersolverv og sommersolverv. På grunn av atmosfærisk refraksjon og luftspeilinger, og fordi sola vises som en skive og ikke et punkt, kan en del av midnattssola ses opptil ca. 50′ nord for sørlige polarsirkel. Dette er sant ved havnivå, grensene øker med høyden over havet, selv om det i noen fjellområder ofte ikke er noen direkte utsikt mot den sanne horisonten. Luftspeilinger på Antarktis har en tendens til å være enda mer spektakulære enn i arktiske strøk og skaper, for eksempel, en rekke tilsynelatende solnedganger og soloppganger mens sola i virkeligheten forblir under horisonten.

Menneskelig bosetning
---------------------

Et isfjell nær den sørlige polarsirkelen nord for Detaille Island
Det er ingen permanent menneskelig befolkning sør for sørlige polarsirkel, men det er flere forskningsstasjoner i Antarktis drevet av forskjellige nasjoner, som er bebodd av forskerteam som roterer på en sesongbetont basis. I tidligere århundrer ble noen halvpermanente hvalfangststasjoner etablert på kontinentet, og noen hvalfangere bodde der et år eller mer. Minst tre barn har blitt født på Antarktika, selv om de ble født på stasjoner nord for den sørlige polarsirkelen.

Geografi
--------

Omkretsen av sørlige polarsirkel er grovt 16 000 kilometer (9 900 mi). Arealet sør for sirkelen er omtrent 20 000 000 km² (7 700 000 mi²) og dekker grovt 4 % av jordas overflate. Det meste av kontinentet Antarktika er innenfor den sørlige polarsirkelen.

### Steder langs sirkelen

Fra nullmeridianen og østover passerer sørlige polarsirkel gjennom:

| Koordinater | Land, territorium eller hav | Noter |
| --- | --- | --- |
| 66°34′S 0°0′Ø | Sørishavet | Nord for Dronning Maud Land og Enderby Land |
| 66°34′S 50°32′Ø | Antarktika – Enderby Land | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 57°19′Ø | Sørishavet | Nord for Amery isbrem |
| 66°34′S 82°6′Ø | Antarktika | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 89°14′Ø | Sørishavet |  |
| 66°34′S 91°29′Ø | Antarktika | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 92°21′Ø | Sørishavet |  |
| 66°34′S 93°52′Ø | Antarktika | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 107°45′Ø | Sørishavet | Vincennes Bay |
| 66°34′S 110°12′Ø | Antarktika – Wilkes Land | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 116°35′Ø | Sørishavet |  |
| 66°34′S 121°31′Ø | Antarktika – Wilkes Land | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 127°9′Ø | Sørishavet |  |
| 66°34′S 129°38′Ø | Antarktika – Wilkes Land | Territorium gjort krav på av AustraliaAustralia Australia |
| 66°34′S 136°0′Ø | Antarktika – Adélie Land | Territorium gjort krav på av Frankrike Frankrike |
| 66°34′S 138°56′Ø | Sørishavet |  |
| 66°34′S 162°44′Ø | Ballenyøyene – Borradaile Island | Territorium gjort krav på av New ZealandNew Zealand New Zealand |
| 66°34′S 162°45′Ø | Sørishavet | Passerer like nord for Adelaide Island (gjort krav på av ArgentinaArgentina Argentina, ChileChile Chile og Storbritannia Storbritannia) |
| 66°34′S 65°44′V | Antarktika – Antarktiske halvøy, Graham Land og Larsen isbrem | Territorium gjort krav på av ArgentinaArgentina Argentina, ChileChile Chile og Storbritannia Storbritannia |
| 66°34′S 60°21′V | Sørishavet | Passerer gjennom Weddellhavet og inn i en navnløs del av havet |
|

Se også
-------

Portal: Geografi

* Krepsens vendekrets
* Steinbukkens vendekrets

Referanser
----------

1. ↑  «Obliquity of the Ecliptic (Eps Mean)». Neoprogrammics.com. Besøkt 13. mai 2014.
2. ↑  Berger, A.L. (1976). «Obliquity and Precession for the Last 5000000 Years». *Astronomy and Astrophysics*. 51 (1): 127–135. Bibcode:1976A&A....51..127B.
3. ↑  Burn, Chris. *The Polar Night* (PDF). The Aurora Research Institute. Besøkt 28 September 2015.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)
4. ↑  NB: Dette refererer til det sanne geometriske sentrum som faktisk synes høyere på himmelen pga. refraksjon i atmosfæren.
5. ↑  Bokmålsordboka
6. ↑  Bokmålsordboka
7. ↑  Nuttall, Mark (2004). *Encyclopedia of the Arctic Volumes 1, 2 and 3*. Routledge. s. 115. ISBN 978-1579584368. Besøkt 26 July 2016.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)
8. ↑  William M. Marsh (2012). *Physical Geography: Great Systems and Global Environments*. Cambridge University Press. s. 24. ISBN 978-0-521-76428-5.

Eksterne lenker
---------------

* Kart