Friedrich Engels Hani jr (:1891 Irene's årstall:)
-------------------------------------------------

### Han er en mann som har skjegg og er litt gammel. men uheldigvis så døde han i et årstall kanskje irene var rundt i:) Han var en tysk filosof og en tysk tenker. Kanskje litt dummere enn meg fordi han ser goofy ut kanskje til og med Jon Kvakkestad flaten er smartere.

| Artikkelen inngår i serien om
**Kommunisme** |
| --- |
|  |
|  |
| **Retninger** |
| marxisme · leninisme · venstrekommunisme · rådskommunisme · trotskisme · stalinisme · anarkokommunisme · maoisme · eurokommunisme |
| **Nøkkelbegrep** |
| «fra enhver etter evne, til enhver etter behov» · dialektisk materialisme · historisk materialisme · klassekamp · overskuddsverdi · proletariatets diktatur · arbeiderselvstyre |
| **Marxist-leninistiske sosialiststater** |
| Cuba · Jugoslavia · Kina · Laos · Nord-Korea · Sovjetunionen · Vietnam · *flere* |
| **I Norge** |
| NKP · AKP · Mot Dag |
| **Personer** |
| Marx · Engels · Lenin · Trotskij · Luxemburg · Stalin · Mao · Che Guevara · *flere* |

Friedrich Engels som prøyssisk soldat.

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

Først da Engels i april 1846 flyttet til Brussel, startet for alvor vennskapet og samarbeidet med Karl Marx. I august 1847 grunnla de en tysk arbeiderforening i Brussel. Etter dette satte Engels seg ned og skrev programutkastet til «Kommunistforbundet»; *Grundsätze des Kommunismus*. Fra 29. november til 8. desember 1847 deltok både Marx og Engels på Kommunistforbundets andre kongress i London. Her fikk de i oppdrag å forfatte et kommunistisk manifest, noe de straks etter hjemkomsten fra England tok fatt på.

*Det kommunistiske manifest*
----------------------------

*Det kommunistiske manifest* (1848) ble det kampskrift som det var ment å være. De innledende ordene lyder: «Et Spøgelse gaar gjennem Europa – Kommunismens Spøgelse.» Karl Marx og Friedrich Engels mente her at første trinn på veien var at arbeiderne erobret politisk makt og hevet seg selv opp til å bli den nasjonalt styrende klasse. Om det kapitalistiske prinsipp argumenteres det for at arbeiderne ikke tilegner seg sin del av godene, mens derimot den arbeidsfrie klasse tilraner seg det hele ekstrautbyttet (merverdien). Manifestet inneholder også en beskrivelse av arbeiderklassens revolusjonære verdensoppfatning, nødvendigheten av kamp mellom klassene (mens konkurranse følger spilleregler, slås spillet overende ved kamp), statslæren, utviklingslæren (dialektisk materialisme), og arbeiderklassens rolle og frigjørelsen fra det kapitalistiske lønnsslaveri.

Mest kjent – nærmest som et ordtak å regne – er den argumentasjonen som manifestet slutter med: «Lad kun de herskende Klasser skjælve for en kommunistisk Revolution. Ved den har Proletarerne kun deres Lænker at miste. De har en Verden at vinde: Proletarer i alle lande, foren Eder!» Med dette som motto sprengte Den 1. 2. og 3. Internasjonale rammene for nasjonal politikk og banet vei for universell sosialisme og kommunisme, men det utviklet seg også straks fraksjoner og et mangfold av ulike fortolkninger, standpunkt og retninger.

Noen ringvirkninger av manifestet
---------------------------------

Meldingene og avisinseratene fra den første Internasjonale skapte uro blant embetsmenn og borgere i flere europeiske land. I Norge valgte myndighetene å slå hardt ned på de agitatorene som gjorde seg gjeldende. Den første som fikk merke dette var den holsteinske frihetskjemperen Harro Harring, som 29. mai 1850 ble utvist fra landet uten lov og dom.

De neste som fikk merke lovens lange arm var sosialisten Marcus Thrane og thranittbevegelsens ledere. Disse ble arrestert 7. juli 1851. Marcus Thrane ønsket primært å frigjøre arbeiderklassen fra gammel autoritetstro, og ville ikke binde den til en ny. Han foretrakk snarere å utdanne og vekke arbeiderne til selvstendig tenkning. Ideologisk var han nok atskillig mer påvirket av Pierre-Joseph Proudhon (1809─65) enn av Marx og Engels, som han neppe hadde lest. Den avsluttende appell i hans åpningsartikkel i *Arbeider-Foreningernes Blad*, bærer likevel mye av manifestets tankegods:

«Vaagner derfor op, Aarbeidere! Forener Eder og bliver enige om at virke selv til Eders Fremtids Bedste: thi I have nu længe erfaret, at det er forgjæves at vente paa at Andre vil gjøre noget for Eder, naar I selv tier stille. Hav altid i Tanke, at 'Enighed gjør stærk'. Danner derfor Arbeider-Foreninger; thi dette Middel er det eneste til at faa de Andre til at give efter.»

Læresetningen om at samhold gir styrke er i nyere tid blitt bearbeidet litterært, ikke minst i barnebøker. Vi finner dessuten samme tankegods brukt i tegnefilmer som *Antz* (1998) og *Chicken Run* (1999), på norsk: *Flukten fra hønsegården*, 1999. Også i George Orwells *Animal Farm* (1945), på norsk: *Kamerat Napoleon*, er handlingen fokusert rundt det samme tema, men dyrenes iverksettelse av «proletariatets diktatur» ender opp i et regimé som ikke er det spor bedre enn måten menneskene tidligere styrte gården på.

Norgesreisen i 1890
-------------------

Friedrich Engels fotografert i 1891, året etter at han besøkte Norge.
Friedrich Engels' hilsen i poesiealbumet til Jenny Longuet (1882–1952).
Sammen med Carl Schorlemmer (1834–1892), som var professor i organisk kjemi i England, reiste Friedrich Engels sommeren 1890 til Norge.[] De reiste inkognito for å unngå trakasseringer fra politiet i anledning den årlige sommerseilasen som keiser Wilhelm II (1859–1941) foretok langs norskekysten.

Både Marx og Engels hadde lært seg dansk for å kunne lese skandinavisk litteratur på originalspråkene. I et brev til Karl Marx, 22. juni 1869, forteller Engels at han har lest danske kjempeviser med datteren hans, den 14 årige Tussy (1855–1898).

Schorlemmer og Engels ankom først Christiania med dampskip, reiste opp gjennom Gudbrandsdalen til Odda og videre opp til Trondheim, hvor de tok dampskipet til Tromsø og Hammerfest. Engels selv følte at sjøreisen ga ham helsebot. Derfra dro de sørover til Molde og Bergen og tok jernbanen til Voss. 

En av Engels' hensikter med Norgesreisen (1.-26. juli 1890) var at han, slik han skrev i brev til litteraturforskeren Paul Ernst 5. juni 1890, ønsket å undersøke om de ibsenske kvinneskikkelsene i bunn og grunn var norske. I brevet til Paul Ernst skriver han blant annet om nordmenns levesett:

> 
> Det er en verden hvor folk enda har karakter og initiativ og handler selvstendig, men besynderlig iflg. utenlandske begreper. Slikt foretrekker jeg å lære å kjenne grundig før jeg feller noen dom.
> 
> 
> 

**Brevene som forteller om reisen finnes alle gjengitt i (MEW 37):**
Brev fra Odda, skrevet til Marx' datter, Laura Lafargue (1845–1911), 4. juli: «Menneskene er meget primitive, men en sunn, kraftig og vakker rase. De forstår min dansk, men jeg forstår ikke mye av deres norsk … Til nå er ikke ølet så godt som man kunne vente, men jeg vil vente med å felle en dom til jeg har besøkt byene.»

Brev fra Trondheim til sin bror, Hermann Engels (1822–1905), 8. juli: «Jeg har nettopp spist den beste hummer jeg noen gang har smakt, ganske godt øl til, og sett en stor foss ... Jeg liker folket her ganske bra, pikene bærer skaut på hodet liksom hos oss, ....»

Brev fra Bergen til Wilhelm Liebknecht (1826–1900), 22. juli: «... lykkelig tilbake til siviliserte breddegrader … Reisen har vært meget vakker og interessant og jeg liker nordmennene meget godt. Oppe i Tromsø har vi besøkt samene og deres reinsdyr. I Hammerfest så vi fjell av stokkfisk som var stablet opp – jeg trodde først det var fyringsved – og ved Nordkapp så vi den berømte midnattssola. Det er imidlertid ikke noe man blir mer lei av enn det evinnelige dagslyset når man en hel uke ikke har noen natt og stadig legger seg til å sove ved dagslys.

Opp til den 71. breddegrad har vi samvittighetsfullt prøvd ølet. Det er godt, men ikke så godt som det tyske, og overalt flaskeøl. Bare i Trondheim fikk vi en gang fatøl. Forøvrig driver de sterkt med måteholdslovgivning og Bismarcks dram vil finne stadig mindre avsetning her. Om det finnes en ølhall i Bergen, hvor vi kan få fatøl, vil vi nok finne ut i løpet av dagen.»

Brev fra London til Friedrich Adolph Sorge (1828–1906), 9. august: «Også Tussy og Aveling reiste onsdag til Norge. Det forundrer meg at så entusiastiske ibsenianere kunne holde ut så lenge før de besøkte det nye, forjettede land. Om de blir skuffet slik som i Amerika? Forskjellig fra slik som Amerika er samfunnsmessig, så er Norge av naturen en grunnpilar for det som filisterne kaller «individualisme». Hver 2-3 engelske mil finnes det akkurat så mye løs jord oppe på fjellet at en familie kanskje kan leve av det – og der sitter det da også én, isolert fra all verden.»

Brev fra London til Karl Kausky (1854–1938), 18. september om oppholdet i Molde hvor de møtte tyske sjøoffiserer: «Alt det gamle kommandospråket, de sedvanlige junioroffiserenes vitser og løytnantenes frekkheter. I motsetning møtte vi da en gruppe maskinister, ganske hyggelige, anstendige fyrer. Og sjøfolkene var kamerater som kunne vekke oppmerksomhet hvor som helst. Men admiralene – de var alle sammen tykkhodete.»

Galleri
-------

* Engels' fødested i Barmen.Engels' fødested i Barmen.
* Engels-Haus i London.Engels-Haus i London.
* Engels på en 50 Mark-seddel i tidligere DDR.Engels på en 50 Mark-seddel i tidligere DDR.
* Frimerke i anledning Engels' 150-årsdag i 1970.Frimerke i anledning Engels' 150-årsdag i 1970.
* Minnesmerke for Marx og Engels, Marx Engels-forum i Berlin.Minnesmerke for Marx og Engels, Marx Engels-forum i Berlin.
* Engelsstatue foran en bit av Berlinmuren. Utstilt i Dresden.Engelsstatue foran en bit av Berlinmuren. Utstilt i Dresden.
* Minnesmerket over Marx og Engels i Kolkata i India.Minnesmerket over Marx og Engels i Kolkata i India.
* Minnesmerket over Marx og Engels i BudapestMinnesmerket over Marx og Engels i Budapest

Verker
------

* *Briefe aus dem Wuppertal*, 1839
* *Umrisse zu einer Kritik der Nationalökonomie*, 1844
* Arbeiderklassens forhold i England i 1844 (1845)
* *Der deutsche Bauernkrieg*, 1850
* *Dialektik der Natur*
* *Anteil der Arbeit an der Menschwerdung des Affen*, 1876
* *Anti-Dühring*, 1878
* *Die Entwicklung des Sozialismus von der Utopie zur Wissenschaft*, 1880
* *Ursprung der Familie, des Privateigentum und des Staates*, 1884
* *Ludwig Feuerbach und der Ausgang der klassischen deutschen Philosophie*, 1886
* *Karl Marx – Friedrich Engels Werke*. Dietz Verlag. Berlin.

Litteratur. Engels om filosofi og samfunn
-----------------------------------------

* Friedrich Engels: *Sosialismens utvikling fra utopi til vitenskap*. Forlaget Ny Dag. (Billigbokutg.). Oslo 1970.
* Friedrich Engels: *Filosofiske skrifter*. Sosialistiske klassikere. Innledning ved Stein Rafoss. Pax forlag. Oslo 1974. ISBN 82-530-0573-3
* Friedrich Engels: *Familien, privateiendommens og statens opprinnelse. I tilslutning til Lewis H. Morgans forskning*. Forlaget Ny Dag. (2. utg.). Oslo 1976. ISBN 82-7009-047-6
* Karl Marx & Friedrich Engels: *On Literature and Art*. Progress Publishers. Moskva 1976
* Karl Marx & Friedrich Engels: *Om Konst och Litteratur. Texter i urval*. Arbetarkultur. Lund 1978. ISBN 91-7014067-7

Annen litteratur
----------------

* Cole, G. D. H.: *Den sosialistiske tenkningens historie. Bind II. Marxismen og anarkismen, 1850-90* (Nisus Forlag, 2013).
* Paul Ernst: *Henrik Ibsen*. Schuster & Loeffler. Berlin und Leipzig 1904.
* Henrich Gemkow et al.: *Friedrich Engels. A Biography*. Verlag Zeit im Bild. Dresden 1972.
* Knut Johansen (red): *Marxister om Ibsen*. Forlaget Oktober. Oslo 1979.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Friedrich-Engels, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 25886, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   BeWeb, BeWeB person-ID 1371, besøkt 12. februar 2021[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.newworldencyclopedia.org[Hentet fra Wikidata]
7. 1 2   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  *Arbeider-Foreningernes Blad* No. 1. 5te Mai 1849, s. 1.
9. ↑  Manusforfattere: Todd Alcott, Chris og Paul Weits.
10. ↑  Manusforfatter: Karey Krikpatrick.
11. ↑  Erik Henning Edvardsen: «Engels og folkekulturen» (s. 40-51). *Tidsskrift for folkekultur* Vol. 11-1983, s. 41.
12. ↑  Paul Ernst: *Henrik Ibsen*. Berlin u. Leipzig 1904.
13. ↑  Friedrich Engels: *Filosofiske skrifter*. Oslo 1974, s. 213.
14. ↑  *Karl Marx – Friedrich Engels Werke*. Bd. 37. Berlin 1968, s. 456.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Friedrich Engels – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Friedrich Engels – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Friedrich Engels på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Friedrich Engels på Apple Music Rediger på Wikidata

* (en) Friedrich Engels på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Friedrich Engels på MusicBrainz Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Svenske Litteraturbanken **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** HDS **·** NLA **·** NDL **·** NKC
 |