**Louise Arner Boyd** (født 16. september 1887 i San Rafael utenfor San Francisco, død 14. september 1972 i San Francisco) var en amerikansk fotograf og polfarer av indiansk herkomst.

Boyd er kjent for å ha utrustet og deltatt på syv sommerlange ekspedisjoner til Arktis finansiert med familieformuen basert på olje som hun arvet i 1920. Etter å ha turet lenge nådde hun Spitsbergen på et cruiseskip i 1924. Så traff hun det engelske kongeparet i 1925. Hun utrustet i 1926 den første tur med skuta «Hobby». Boyd skjøt mange isbjørn med venner og var angivelig første kvinne som gikk i land på Frans Josefs land. Slik ble hun kalt *The lady who tamed the Arctic*. 

Med samme skuta skulle hun i 1928 på nok en forlystelsestur. Men i Tromsø var tidenes redningsaksjon etter Luftskipet «Italia» og den forsvunne Roald Amundsen, så hun dedikerte skuta, ledet av Hjalmar Riiser-Larsen, til dette. Boyd reiste tre måneder og 16 100 km mellom Frans Josefs land og Grønlandshavet og var innom Victoriaøya. Hennes foto og filmer ble gitt til American Geographical Society. 

I juli 1931 utrustet hun «Veslekari» med skipper Paul Lillenes, til Øst-Grønland og gratulerte 17. juli 1931 okkupanten Hallvard Devold i Myggbukta. Så vandret de på Jettebreen og badet i Geologfjorden. Ved innløpet til Isfjorden (Grønland) ligger *Miss Boyd Land* og *Louisebreen*, navnsatt av kartograf Lauge Koch. Sponset av American Geographical Society og med Johan Olsen (Ålesund) som skipper, ble det tre nye turer, den første i 1933. Man ga værmeldinger via telegraf til Tromsø og kunne med et nytt ekkolodd rapportere hvor storsilda stod. I 1937 fant den tredje turen med et mobilt ekkolodd, en underhavsrygg mellom Bjørnøya og Jan Mayen som fikk navnet *Louise A. Boyd-banken*, også kalt *Boyd Seamount*. Den fjerde fant sted i 1938, men i 1939 returnerte hun til sin hjemby.

Med sin nære kjennskap til Grønland ble hun under den andre verdenskrig hyret inn av krigsmakten som forbød publisering av hennes manuskript av 1940. I 1941 utrustet hun polarskuta «Effie M. Morrissey» og studerte hvordan polenes magnetisme forstyrret navigasjon for National Bureau of Standards som betalte mannskapet ellers. Resten av krigen jobbet hun i Pentagon.

I 1955 leide hun en DC-4 fløyet av norskamerikaneren Thor Solberg, for å bli den første kvinne som fløy over Nordpolen.

Premier
-------

* St. Olavs Orden 1928 for assistansen ved letingen etter Roald Amundsen. Kvinne nr. 3 i verden.
* den franske Æreslegionen 1928 for ditto (lette etter Amundsen)
* Cullum-medaljen 1938 fra American Geographical Society som 2. kvinne i verden
* den svenske Andrée-plaketten
* æresborger av hjembyen San Rafael i California 1939
* Californias vitenskapsakademi. Fellow 1939 og æresmedlem 1949
* U.S. Army's Certificate of Appreciation
* Royal Geographical Societys gullmedalje
* æresdoktor ved flere universitet

Utgivelser
----------

* *The fiord region of East Greenland* (1935)
* *The Polish Countryside* (1937)
* *The Coast of Northeast Greenland* (1940). Manuskript hemmeligholdt og publisert i 1948

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, oppført som Louise Arner Boyd, BNF-ID 15130568n[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Store norske leksikon, oppført som Louise Arner Boyd, Store norske leksikon-ID Louise\_Arner\_Boyd[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6w37v8h, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 15130568n, besøkt 17. august 2022[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  «Louise Boyd».
6. ↑  Jocelyn Moss (1987). «The call of the Arctic: The travels of Louise Boyd». *Marin County Historical Society Magazine*. XIV (2): 2-11. Arkivert fra originalen 20. juli 2009.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 20. juli 2009. Besøkt 16. august 2010.
7. ↑  Leo Oterhals (1997). «The Arctic Queen». *Polhav-om personligheter i skruisen* **(norsk)**. Lagunen/P.R. Consult (Molde): 110-112. ISBN 8290757107.
8. ↑  «Værvarsel for Louise A Boyd-banken (Hav)». yr.no. Arkivert fra originalen 25. mars 2016. Besøkt 18. august 2010.
9. ↑  «Boyd Seamount, undersea features».

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** CiNii **·** KulturNav
 |