Marie Taglioni
**Marie Sophie Taglioni** (født 23. april 1804 i Stockholm i Sverige, død 22. eller 23. april 1884 i Marseille) var en av romantikkens viktigste dansere og den første danseren som brukte tåspissko. Hun ble kjent i 1832 da faren hennes, Filippo Taglioni, koreograferte balletten Sylfiden (*La Sylphide*) til henne. Det var i dette stykket hun først brukte tåspissko.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Marie Taglioni var datter av den italienske danseren og koreografen Filippo Taglioni og den svenske danseren Sophie Karsten, som i sin tur var datter av sangeren Christopher Christian Karsten og den polske skuespilleren Mariane Sophie Stebnowska.

### Danser

Taglioni ble den romantiske balletts første store stjerne.[] Hun regnes som den første mester av spissdansen, altså dans på tåspissene.[] Hennes verdenskarriere tok til da hun i 1832 opptrådte i Parisoperaen i balletten *La Sylphide* av Jean Schneitzhoeffer. Koreografen var hennes egen far, Filippo Taglioni.

Den 18. september 1832 giftet hun seg i London med Jean-Pierre Victor Albert Gilbert de Voisins (død 1863). De fikk to barn: Marie (1835–1901, gift med Alexander Troubetzkoy, 1813–1889) og Georges-Philippe (1843–1893, gift med Sozonga Ralli, død 1906 i Paris).

Taglioni forlot i 1837 Ballet de l’Opéra de Paris og ble medlem av den keiserlige ballett basert i St. Petersburg i Russland. Etter sin siste forestilling i Russland, i 1842, mens populariteten hennes var på topp, ble et par av hennes gamle tåspissko solgt for to hundre rubler, visstnok for å bli kokt, servert med saus og spist av en gruppe tilhengere.[]

I juli 1845 danset hun med Lucile Grahn, Carlotta Grisi og Fanny Cerrito i Jules Perrot's *Pas de Quatre*, en ballett som var ypperlig illustrative for Taglionis eteriske kvaliteter som ble presentert i Alfred Edward Chalons litografiske trykk.[]

Taglioni sluttet som profesjonell danser i 1847. Etter det bosatte hun seg i Venezia i Italia. Hun var med på å innføre et strengere regime ved operaen i Paris,[] og var jurymedlem i den aller første corps de ballet-konkurransen. Senere lærte hun bort sosial dans, og hadde noen få ballettelever. Den mest kjente er Emma Livry. Taglioni koreograferte sitt eneste verk, «Le Papillion», til Livry, men Livry omkom i 1863 da hennes kostyme ble antent av en gasslampe. 

Johann Strauss komponerte *Marie Taglioni Polka* til Taglioni.

Hun ble begravet på Cimetière de Montmartre.

Bibliografi
-----------

* Marie Taglioni, *Souvenirs. Le manuscrit inédit de la grande danseuse romantique*, édition établie, présentée et annotée par Bruno Ligore, Gremese, 2017.
* Madison U. Sowell, Debra H. Sowell, Francesca Falcone, Patrizia Veroli, *Icônes du ballet romantique. Marie Taglioni et sa famille*, Gremese, 2016.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Marie-Taglioni, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3   Archivio Storico Ricordi, Archivio Storico Ricordi person-ID 3064, besøkt 3. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Тальони Мария, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   runeberg.org[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
9. ↑  «genealogia.fi». Arkivert fra originalen 11. januar 2010. Besøkt 3. januar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Biografi i Nordisk Familjebok
* Omtale hos Life in Italy
* Nederlands Muziek Instituut: Marie Taglioni (1804–1884): A life on toe tip

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Österreichisches Musiklexikon **·** Encyclopædia Universalis **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** WikiTree **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** SUDOC **·** NKC **·** ICCU **·** BNE
 |