**Larkollen** er et tettsted i Moss kommune i Viken fylke. Tettstedet har 1 540 innbyggere per 1. januar 2023. Larkollen ligger ved Oslofjorden, sørvest i Moss kommune omtrent 14,5 kilometer sørvest for Ryggebyen.

Til Larkollen hører også øyene Kollen og Eldøya. Øya Store Sletter regnes også å tilhøre til Larkollen selv om den, sammen med sine to søsterøyer Midtre og Søndre Sletter, ligger i Råde kommune. Eldøya preges av en særegen fauna og et rikt fugle- og dyreliv, og store deler av øya er naturreservat. Kollen, Eldøya, Sletterøyene og øya Danmark i Kurefjorden utgjør tilsammen Eldøya-Sletter landskapsvernområde. Deler av plantelivet på øyene er fredet, og det er restriksjoner knyttet til bruk av områdene. Eldøya og Kollen har betydelig forekomster av flått.

Stedet
------

Larkollen var tidligere et lite ladested, som også på 1700- og først på 1800-tallet spilte en rolle i miltære sammenhenger på grunn av gunstig strategisk beliggenhet. Larkollsundet ble også tidlig ansett som en god havn, skjermet og med stor dybde nær land. Tidligere lå kystfortet Fredriksodde ved Larkollsundet, men dette er forlengst revet. Etter 1. verdenskrig ble det imidlertid reist en monumental sommervilla over ruinene som ennå er markert synlige. Fortet ble anlagt i 1711, men kom aldri i kamp. I våre dager er Forsvaret representert ved dypvannskaia ved innløpet til Larkollsundet, der tankskip losser drivstoff til Rygge flystasjon.

Opphavet til stedsnavnet er uviss. Teoriene er mange, men navnet kan ha sitt utspring fra øya Kollen som ligger rett vest for Larkollen. Allerede på 1600-tallet dukket navnet opp på forskjellige sjøkart. Førsteleddet i navnet kan ha sammenheng med verbet å lade (=laste). På kart fra 1775 er navnet «Ladekollen» brukt. Her ser vi også at kollen ble brukt til ildvarde.

På slutten av 1800-tallet begynte byfolk å feriere i Larkollen. Forretningsmannen Anthon B. Nilsen (1855-1936) fra Fredrikstad regnes som en av de aller første. Han bygget sommervillaen "Pusterum", og her skrev han med årene flere av bøkene som han utga under pseudonymet Elias Kræmmer.
I sommerhalvåret gjør feriegjester og tilreisende at innbyggertallet mer enn dobles. Generelt opplever bygden at innbyggertallet er økende, og også Larkollen er nå sterkt preget av fortetning av helårsboliger. Mange av de nye husene er godt tilpasset det tradisjonelle bygningsmiljøet i Larkollen. De mange steingjerdene som flankerer store deler av fylkesvei 119 gjennom tettstedet, og ikke minst mange av side- og stikkveiene, bidrar sterkt til å understreke Larkollens lune særpreg.

* «Larkullen» (Larkoul) håndkolorert (akvatint) kobberstikk etter skisse ca. 1800 av John William Edy (1760–1820), fra Boydell's picturesque scenery of Norway utgitt i London 1820.«Larkullen» (*Larkoul*) håndkolorert (akvatint) kobberstikk etter skisse ca. 1800 av John William Edy (1760–1820), fra *Boydell's picturesque scenery of Norway* utgitt i London 1820.
* «Larkullen og Sletteröe» av John William Edy 1800«Larkullen og Sletteröe» av John William Edy 1800
* «Fæstningsværker paa Larkullen» av John William Edy 1800«Fæstningsværker paa Larkullen» av John William Edy 1800
* «Udmærkede Steen i Larkullen» av John William Edy 1800«Udmærkede Steen i Larkullen» av John William Edy 1800
* «Begravelse plads paa Larkullen» av John William Edy 1800«Begravelse plads paa Larkullen» av John William Edy 1800
* Larkollen kirke Foto: Helge HøifødtLarkollen kirke Foto: Helge Høifødt
* Larkollen skole.Larkollen skole.
* Boligbebyggelse ved Støtvigveien Foto: Helge HøifødtBoligbebyggelse ved Støtvigveien Foto: Helge Høifødt

Sport og fritid
---------------

Larkollen IL ble stiftet i 1937, og idrettslaget har banen Park Lane. Larkollen IL har et bordtennislag som spiller i 2.divisjon og et innebandylag. I tillegg har Larkollen IL avdelinger for barneidrett, fotball, håndball, jolle, klatring og mosjonstrim.

Larkollen Seilforening ble stiftet i 2010, og holder til i Rørvik. Foreningen lærer barn, ungdommer og voksne å seile. Den har Optimist-joller, RS Terra og 2 kroner.

Larkolluka er et årlig arrangement i bygda med aktivitetstilbud for hele familien. Blant de tradisjonelle aktivitetene finnes blant annet sommershow, krabbefiskekonkurranse, olabilløp (også kalt Larkollen Grand Prix), bryggedans og fiskekonkurranse.

Næringsliv
----------

Støtvig Hotel (2015) Foto: Helge Høifødt 
Stedet hadde tidligere to hoteller (Røeds Hotell fra 1899 og Støtvig Hotell fra 1900). Begge er nå revet, men et nytt og moderne Støtvig hotel er bygget på samme grunn som det opprinnelige hotellet. Støtvig Hotel hadde offisiell åpning 11. november 2013. I Larkollen finnes en dagligvareforretning med post, kafé og frisørsalong. Syd for selve tettstedet Larkollen ligger NAF Larkollen Camping, som er Norges tredje største campingplass. Campingplassen er kjent fra NRKs serie *Campingliv*.

Av næringsveier i og nær Larkollen er jordbruket fremtredende. Tidligere gikk også en relativt stor fiskeflåte ut fra Rørvik båthavn, men denne aktiviteten har siden 1980-tallet gått betydelig tilbake.

Omtale i media
--------------

En barnebok er skrevet på engelsk av Astrid Karlsen Scott som heter *Little House on the Fjord*, som er selvbiografisk og handler om en ni-åring og hennes families opphold ett år på øya Kollen 1945-46. Boken ble utgitt i USA i 2004.
"Larkollboken", skrevet av Knut A. Nilsen ble utgitt av Moss Avis 1981, i forbindelse med Larkollen Vels 50-årsjubileum. Rikt illustrert lokalhistorie.

Kjente larkollinger
-------------------

Folk som bor eller har bodd i Larkollen: 

* Dagfinn Enerly
* Jon Michelet
* Espen Lie
* Elias Kræmmer (Anthon B. Nilsen)

Referanser
----------

1. ↑  «Tettsteders befolkning og areal». Statistisk sentralbyrå. 12. desember 2023. Besøkt 12. desember 2023.
2. ↑  «Kart fra 1775». Arkivert fra originalen 28. februar 2021. Besøkt 9. august 2015.

Eksterne lenker
---------------

* En samling postkort fra Larkollen

Statistikk
----------


| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Larkollen |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Larkollen | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012–****2000** |
| Bosatte | 1139 | 1334 | 1351 | 1365 | 1373 | 1382 | 1370 | 1369 | 1403 | 1455 | 1483 | 344 |
| Areal av tettsted (km²) | 1,46 | 1,75 | 1,76 | 1,76 | 1,76 | 1,8 | 1,83 | 1,88 | 1,88 | 1,91 | 1,92 | 0,46 |
| Befolkningstetthet | 780 | 762 | 768 | 776 | 780 | 768 | 749 | 728 | 746 | 762 | 772 | −8 |
| Bosatte årlig endring i % |  | 8,22 | 1,27 | 1,04 | 0,59 | 0,66 | −0,87 | −0,07 | 2,48 | 1,84 | 1,92 | 30,2 |
| Areal årlig endring i % |  | 9,48 | 0,57 | 0 | 0 | 2,27 | 1,67 | 2,73 | 0 | 0,79 | 0,52 | 31,51 |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  | −1,16 | 0,79 | 1,04 | 0,52 | −1,54 | −2,47 | −2,8 | 2,47 | 1,07 | 1,31 | −1,03 |
| Rang bosatte | 307 | 274 | 275 | 276 | 276 | 278 | 281 | 287 | 287 | 284 | 281 | 143 |
| Rang areal | 251 | 218 | 221 | 222 | 222 | 220 | 220 | 218 | 218 | 219 | 220 | 98 |
| Rang befolkningstetthet | 590 | 618 | 601 | 605 | 602 | 595 | 612 | 641 | 625 | 604 | 593 | 403 |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 %–40 % |  40 %–60 % |  60 %–80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012–2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |