Tradisjonell lavvo, flyttbart sametelt, utstilt på friluftsmuseet i Jukkasjärvi 
**Lavvo** (av nordsamisk *lávvu*) er et tradisjonelt samisk telt som samene har brukt i over 2 000 år. Lavvoen er lett å flytte på, og er godt egnet til samenes tradisjonelle nomadeliv. Lavvoen er veldig lik indianerenes tipi, men er litt lavere og tåler derfor vinden bedre.[] Den består av flere påler (raier) som er festet i toppen og spredt utover i en sirkel. Duken besto tidligere av sammensydde reinskinn, og reindriftssamene byttet ofte til seg spesielle ulltepper, rádno, som sjøsamene vevde på oppstadtvever. Teppene var laget av hjemspunnet ull, og var både vann- og vindtette. I dag[*når?*] brukes duk av forskjellige stoffer. I midten fyrer man med et bål for å holde varmen. Røyken går ut i toppen av lavvoen. Lavvoen blir kjegleformet når den er oppslått. Lávvu forveksles ofte med bealljegoahti. Bealljegoahti er teltet som sees på bildet «Norsk samefamilie fra 1890-tallet» (det kan for øvrig ikke utelukkes at denne familien kommer fra svensk side).[] Bealljegoahti har et annet reisverk, og man kan lett skille lávvu fra bealljegoahti ved å se om stengene møtes og henger sammen i toppen av konstruksjonen. Hvis de ikke gjør det, må de ha et annet reisverk å stå mot, og det er en buekonstruksjon lagd av bjørketrær som naturlig har vokst i bue. Mens lávvu tradisjonelt har vært brukt som gjetertelt, har bealljegoahti vært brukt som sommerboplass for hele familier.[]

 
Lavvo ved Farris Naturskole i Larvik Foto: 2010 
Prinsippmodell av tradisjonell lavvo ustilt i Murmansk regionmuseum (Мурманский областной краеведческий музей)
* Lavvo fra slutten av 1800-talletLavvo fra slutten av 1800-tallet
* Samefamilie foran lavvo på 1880-tallet  Foto: Anders Beer Wilse (1865-1949) /NasjonalbiblioteketSamefamilie foran lavvo på 1880-tallet  Foto: Anders Beer Wilse (1865-1949) /Nasjonalbiblioteket
* Norsk samefamilie fra 1890-tallet. Foto: Håndkolorert fotokromNorsk samefamilie fra 1890-tallet. Foto: Håndkolorert fotokrom
* Samer foran to lavvoer 1900-1920	 Foto: Granbergs Nya AktiebolagSamer foran to lavvoer 1900-1920  Foto: Granbergs Nya Aktiebolag

Moderne lavvo
-------------

I dag finnes lavvo i mange forskjellige varianter. Venor i Kautokeino startet i 1984 å videreutvikle de tradisjonelle lavvuene, og kom ut med modellene Ovnslavvo og Enstangslavvo, begge med stenger av aluminium i stedet for de tradisjonelle trestengene. Disse forandringene gjorde at lavvuen ble lettere å slå opp, og lettere å frakte med seg. Dette gjorde at lavvuen raskt gikk over fra å være et bosted kun for samene, til å bli et allemanseie hos friluftsfolk over hele landet.

De minste (enstangslavvoene) består av en teltstang i midten og veldig lett kunststoffduk. De største lavvoene har flere aluminiumsstenger og tykkere duk. De største lavvoene kan romme mer enn 100 personer. I dag er det også vanlig å bruke ovn til fyring inni lavvoen.

Se også
-------

Våpenet til Kautokeino kommune i Finnmark viser «i blått en gull lavvo». Det ble godkjent 1987.
* Gamme, tradisjonell samisk jordhytte
* Tipi, tradisjonelt, konisk telt hos sletteindianerne i Nord-Amerika
* Wigwam (wickiup), kuppelformet hytte hos indianere i Nord-Amerika
* Hogan, tradisjonell jordhytte hos navahoer
* Jurt, tradisjonelt filttelt hos nomader i Sentral-Asia.
* Tsjum, tradisjonelt, konisk telt hos nenetsere i Nordvest-Russland
* Jaranga, tradisjonelt telt hos visse nomadiske gruper i Sibir og Nord-Russland
* Bivuakk

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lavvu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Samer |
| --- |
| Historie | 
* Samenes forhistorie
* Samisk historie i jernalderen
* Samisk historie i middelalderen
* Samisk historie i tidlig moderne tid
* Samisk historie i moderne tid
* Samisk historie i etterkrigstiden

 | Samelands flagg |
| Historiske temaer | 
* Sameland
* Kautokeino-opprøret
* Lappekodisillen
* Felleslappeloven
* Thomas von Westen
* Vivallen
* Fornorsking av samer
* Samisk religion
* Runebomme
* Siida

 |
| Samfunn | 
* Samiske språk og forvaltningsområdet for samisk språk
* Reindrift
* Reinbeitedistrikt og Sameby
* Reindriftsforvaltningen
* Nasjonaldag
* Flagg
* NRK Sápmi
* Samerådet
* Nordisk samisk institutt
* Samisk høgskole
* Samerett
* Samerettsutvalget

 |
| Samisk kultur | 
* Museer
* De Samiske Samlinger
* Beaivváš Sámi Našunálateáhter
* Joik
* Samedrakt
* Duodji
* Kunst
* Kunstnerråd
* Samisk senter for samtidskunst
* Samiske kunstnere
* Litteratur
* Forfattere
* Musikere

 |
| Politikk | 
* Sameloven
* Sametinget og Sametingsvalg
* Sametingspresident, Sametingsrådet og Liste over sametingspresidenter
* Sametingets arbeidsorden
* Sametingsbygningen
* Sametingene i Finland, Sverige og Russland **·** Samisk parlamentarisk råd

 |
| Delgrupper | 
* Sørsamer
* Umesamer
* Pitesamer
* Lulesamer
* Sjøsamer
* Bygdesamer
* Skoltesamer

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |