Den eldste skissen av runebomma som beskrives i Nærøymanuskriptet. Denne er muligens tegnet av von Westen selv; det finnes også en annen, mer stilisert versjon.
**Nærøymanuskriptet**, egentlig *Relation anlangende Find-Lappernis saa- vel i Norrlandene og Finmarken som udi Nummedalen, Snaasen og Selbye deres Afguderie og’ Satans Dyrkelse, som Tid efter anden ere blevne udforskede og decouvrerede*, er en tekst fra 1723 av Johan Randulf, daværende sogneprest i Nærøy.

Randulf forteller om samemisjonæren Thomas von Westens besøk i Nærøy, januar 1723, og om hvordan de to innkalte prestegjeldets samer til prestegården for utspørring og undervisning. Teksten vurderes som et viktig kildeskrift, fordi Randulf «forteller på bakgrunn av egne iakttagelser og erfaringer i et geografisk avgrenset område», men samtidig med fare for misvisning, fordi Randulf ikke skiller tydelig mellom egne observasjoner i Namdalen, og ting von Westen har fortalt fra sine studier av samer i andre områder.

Innhold
-------

Randulf mener at det overalt i Namdalen og Helgeland finnes fjell som samene regner som hellige, også på kysten, og nevner Heilhornet og Lekamøya. Han nevner tre offerplasser: Teplingfjellet i Foldereid, Folldalen i Høylandet og Kverndalsfjellet (Kvernvassfjellet) i Fosnes.

Randulf skiller mellom «Søe-Finner» og «Field-Finner» som to grupper med ulike levesett og næringsgrunnlag. Han nevner også at sjøsamene, i motsetning til bygdefolket, spiste hestekjøtt uten motforestillinger.

Thomas von Westen hadde i sitt eie en tromme av umesamisk type (én vannrett linje; solkors sentralt i den nederste delen), og manuskriptet inneholder en tolkende forklaring av motivene på denne tromma.

I manuskriptet fortalte Randulf også om hvordan noaiden *Anders Sivertsen* fra Rana fem år tidligere skal ha ofret sitt eget liv for at sønnen *Johannes*, som da var 20 år gammel, skulle «frikjøpes» fra dødelig sykdom. Brita Pollan, som gjengir historien i tekstsamlingen *Noaidier* (2002) mener at det er samme grunnfortelling som J.A. Friis nedskrev i 1860 om noaiden *Andreas*, som levde i Varanger på 1500-tallet, skal ha ofret seg for sin sønn Unnas. Pollan mener at den nordsamiske varianten er den eldste og opprinnelige, og at Randulf gjengir en sørsamisk, tilpasset versjon.

Utgave
------

Avskrift av manuskriptet oppbevares i Gunnerusbiblioteket, NTNU.. Teksten er utgitt av Just Qvigstad i *Kildeskrifter til den lappiske mythologi*; bind 1; i serien *Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs skrifter* (1903). Utdrag er utgitt i antologien *Noaidier*, 2002.

Referanser
----------

1. ↑  Håkon Hermannstrand *Nærøykirka og samene på kysten* Arkivert 6. mai 2016 hos Wayback Machine.
2. ↑  Roald E. Kristiansen Samiske kildeskrifter Arkivert 29. oktober 2013 hos Wayback Machine.
3. ↑  Hans Mebius. *Bissie, studier i samisk religionshistoria*. Jengel förlag, 2007. ISBN 91-88672-050
4. ↑  Roald E. Kristiansen. «Samisk religion». I: Geir Winje. *Guddommelig skjønnhet, kunst i religionene.* Universitetsforlaget, 2001. ISBN 82-15-00053-3
5. ↑  Trond Gabrielsen. «Thomas von Westens runebomme 1723»; Sagat, 31.12.2009 – med detaljert gjengivelse av symbolene og deres tolkning
6. ↑  digitalutgave av manuskriptet

| * v
* d
* r
Samer |
| --- |
| Historie | 
* Samenes forhistorie
* Samisk historie i jernalderen
* Samisk historie i middelalderen
* Samisk historie i tidlig moderne tid
* Samisk historie i moderne tid
* Samisk historie i etterkrigstiden

 | Samelands flagg |
| Historiske temaer | 
* Sameland
* Kautokeino-opprøret
* Lappekodisillen
* Felleslappeloven
* Thomas von Westen
* Vivallen
* Fornorsking av samer
* Samisk religion
* Runebomme
* Siida

 |
| Samfunn | 
* Samiske språk og forvaltningsområdet for samisk språk
* Reindrift
* Reinbeitedistrikt og Sameby
* Reindriftsforvaltningen
* Nasjonaldag
* Flagg
* NRK Sápmi
* Samerådet
* Nordisk samisk institutt
* Samisk høgskole
* Samerett
* Samerettsutvalget

 |
| Samisk kultur | 
* Museer
* De Samiske Samlinger
* Beaivváš Sámi Našunálateáhter
* Joik
* Samedrakt
* Duodji
* Kunst
* Kunstnerråd
* Samisk senter for samtidskunst
* Samiske kunstnere
* Litteratur
* Forfattere
* Musikere

 |
| Politikk | 
* Sameloven
* Sametinget og Sametingsvalg
* Sametingspresident, Sametingsrådet og Liste over sametingspresidenter
* Sametingets arbeidsorden
* Sametingsbygningen
* Sametingene i Finland, Sverige og Russland **·** Samisk parlamentarisk råd

 |
| Delgrupper | 
* Sørsamer
* Umesamer
* Pitesamer
* Lulesamer
* Sjøsamer
* Bygdesamer
* Skoltesamer

 |