recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Skospenner støpt i messing med tein av jern fra Horg i Sør-Trøndelag. Foto Anne-Lise Reinsfelt / Norsk Folkemuseum, NF.1928-0156.
Skospenner støpt i messing fra Øystre Slidre i Oppland. Foto Anne-Lise Reinsfelt / Norsk Folkemuseum, NF.1897-1214.
**Skospenne** er en spenne brukt for å feste remmen på lærsko. Det har vært laget skospenner i sølv, men skospenner i kobberlegeringer var mer vanlig, og det har også vært laget skospenner i tinn og jern. I middelalderen var det vanlig at sko ble snørt med remmer, men skospenner er nevnt i en innbofortegnelse for kong Magnus Erikson fra 1340.

Skospenner ble populære i europeisk motedrakt på siste del av 1600-tallet. Det var stor produksjon av skospenner i England, og fra engelske verksteder ble det eksportert skospenner, blant annet til Norge. I et skattemanntall fra forsteder til Christiania i 1683, står det at engelskmannen Christopher Sørensen laget skospenner. I portrettet fra 1699 av storbonden Bjørn Frøysåk med familie fra Gol i Hallingdal, står både han selv og alle hans sønner med snøresko, og utover på bygdene i Norge ser det ut til at skospenner først blir mer vanlig et stykke ut på 1700-tallet.

Skospenner har vært brukt av både menn og kvinner. De eldste skospennene er nærmest kvadratiske mens de rektangulære eller ovale formene blir dominerende på slutten av 1700-tallet. Skospenner er støpt. For en gjørtler var det lett å ta en avstøpning for så å kopiere både form og dekor, og populære typer har derfor hatt stor utbredelse.

Litteratur
----------

* Berge, Rikard. (1925): *Norskt bondesylv*. Risør. Opptrykk utgitt av Noregs Boklag 1975. ISBN 82 522 0102 4
* Fossberg, Jorunn, (1991): *Draktsølv*. Universitetsforlaget. ISBN 82-00-07340-8

Referanser
----------

1. ↑  Berge 1925, spalte 504.
2. 1 2  Fossberg 1991, s. 81.

Eksterne lenker
---------------

* Skospenner i DigitaltMuseum
**Erik Formoe** (født 9. februar 1953 i Fredrikstad) er en norsk maler og grafiker.

Erik Formoe har utdannelse fra Statens Håndverks- og Kunstindustriskole i Oslo, der han studerte fra 1975 til 1979, og fra Statens kunstakademi, der han var student fra 1979 til 1983. Erik Formoe har siden først og fremst arbeidet med malerkunst, men også grafikk, særlig litografi. Han har hatt en rekke utstillinger, fått flere stipender og blitt innkjøpt offentlig. Formoe har også laget utsmykninger, blant annet for Trosvik skole i Fredrikstad, Han har dessuten drevet rammeverksted og galleri i sitt eget atelier i Fredrikstad. I tillegg har han arbeidet aktivt med kunstformidling og webdesign. 

Erik Formoes bilder viser ofte figurer og mønstre i sterke farger.

Erik Formoe er broren til sangartisten og forfatteren Terje Formoe, kjent for sin sjørøverfigur Kaptein Sabeltann.

Diskografi
----------

* Terje Formoe: *Og hvis hun kommer hit/Midt i byen* (1974)
* Terje Formoe: *Beske ballader og blidgjort blues* (1975)
* Terje Formoe: *Scenespill* (1980)
* Terje Formoe: *Charleston/Fransk visitt* (1982)
* Terje Formoe: *Kjell Pell Pottitskrell* (1993)
* Sven Lundestad: *Rendez-vous* (1995)

Eksterne lenker
---------------

* Erik Formoes kunstsider med gallerier og biografi
**Prambanan** er det største hinduiske tempelanlegg i Indonesia. Det ligger i det sentrale Java, omkring 18 km øst for Yogyakarta. Det ble anlagt rundt år 850 e.Kr. enten av Rakai Pikatan, konge under det annet Mataram-dynastiet, eller av Balitung Maha Sambu, under Sanjaya-dynastiet.

Ikke lenge etter at det ble bygd ble tempelet overlatt til seg selv. Forfallet vedvarte i tusen år, til 1918 da et forsøk på rekonstruksjon ble satt i gang. Hovedrestaureringen ble ikke fullført før i 1953. Et problem var at det var meget vanskelig å finne de opprinnelige steinskulpturene – mange var blitt stjålet, eller gjenbrukt annetsteds. Et tempel skulle bare gjenoppbygges dersom det lot seg gjøre å få tak i minst 75% av de opprinnelige steinene. Derfor er kun fundamentene synlige for mange av de mindre templene på anlegget. 

Tempelanlegget er ett av UNESCOs verdensarvsteder. Det er et av de største hinduistiske tempelanlegg i hele Sørøst-Asia. 

Tempelet ble skadet under jordskjelvet på Java 2006. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |

| * v
* d
* r
Hinduisme |
| --- |
| Guder | Apsara • Brahma • Ganesha • Dattatreya • Hanuman • Kali • Krishna • Lakshmi • Mahadevi • Rama • Shanghyang Widi Wasa • Sarasvati • Sita • Shiva • Vishnu | Om/Aum er den helligste stavelsen i hinduismen. |
| Tekster | Vedaene • Rigveda • Upanishadene • Ramayana • Mahabharata • Bhagavadgita • Sutra • Puranaene |
| Lærere | Ramakrishna • Vivekananda • Sri Aurobindo • Swami Prabhupada • ISKCON • Maharishi Mahesh Yogi |
| Lære | Reinkarnasjon • Moksha • Om • Holi • Vedanta • Brahman • Karma • Maya • Samsara • Dharma • Kali Yuga • Lotusblomst |
| Liv | Divali • Hindutempel • Hindukalender • Mantra • Namaste • Prambanan • Pudsja • Rudraksha • Sadhu • Sanatan Mandir Sabha • Samsara • Tantra • Yoga • Kaste |
**Fritz Erik Elmsäter** (født 7. oktober 1919 i Stockholm, død 9. mars 2006 i Stockholm) var en svensk friidrettsutøver og langrennsløper som deltok i tre olympiske leker, Sommer-OL 1948 i London, Vinter-OL 1948 i St. Moritz og Vinter-OL 1952 i Oslo.

Elmsäter vant en olympisk sølvmedalje i friidrett under Sommer-OL 1948 i London. Han kom på andreplass på 3000 meter hinder med tiden 9.08,2 bak sin landsmann Tore Sjöstrand som vant med ny olympisk- og verdensrekord 9.04,6. Også bronsemedaljen gikk til Sverige, Göte Hagström kom på tredjeplass. 

Elmsäter deltok i kombinert under Vinter-OL 1948 og 1952, hans beste plassering var en niendeplass i St. Moritz.

OL-medaljer
-----------

* 1948 Storbritannias flagg London - Sølv Sølv i friidrett, 3000 meter hinder

Eksterne lenker
---------------

* (en) Erik Elmsäter – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Erik Elmsäter – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Erik Elmsäter – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Erik Elmsäter – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Erik Elmsäter – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Erik Elmsäter – Track and Field Statistics Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin
 |
**Erik Fossum** (født 8. juni 1947 i Åmot) var direktør ved Brønnøysundregistrene fra 1994 til 2013. Gjennom perioden som toppleder ved Brønnøysundregistrene har han vært sentral i utviklingen av mange registerordninger som har stor betydning for samfunnet. Han har vært en viktig bidragsyter til økt samarbeid mellom offentlige etater for å sikre effektive og gode elektroniske tjenester for næringslivet, enkeltpersoner og offentlig sektor. De norske registerløsningene og de elektroniske løsningene for næringslivet er blant de fremste i verden og er modell for etablering av tilsvarende løsninger i mange andre land. Erik Fossum har gjennom sine vel 18 år som direktør ved Brønnøysundregistrene lagt ned en uvurderlig innsats for å utvikle helhetlige registertjenester og på den måten bidratt til å sette Norge i førersetet når det gjelder samordning og forenkling. Han har vært en pådriver for etableringen og oppbyggingen av Altinn, og i tillegg vært sentral i samarbeidet mellom nasjonale foretaksregistre og informasjonsleverandører i 26 land gjennom European Business Register (EBR) og European Commerce Register Forum (ECRF).

Utmerkelser
-----------

For sin innsats for oppbyggingen av Brønnøysundregistrene er Fossum utnevnt til St. Olavs Orden -Ridder av 1. klasse. For sin innsats med å etablere og utvikle Altinn fikk han Rosings hederspris i 2016.

Referanser
----------

1. 1 2   snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Utnemningar til St. Olavs Orden». *www.kongehuset.no* **(norsk)**. Besøkt 24. mai 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Erik Fossum i Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Brahmapur** (tidligere kalt **Berhampur** eller **Berhampore**, oriya: ବ୍ରହ୍ମପୁର, hindi: ब्रह्मपुर) er en by som ligger på østkysten av distriktet Ganjam i den østindiske delstaten Orissa. Byen er en av de eldste og største byene i denne delstaten. Byen ligger i gjennomsnitt 27 moh.. Den er kjent for sin silke, dens templer og kultur. Byen kalles derfor av og til for "Silkebyen". Det nyeste estimatet for befolkningen i byen er 702 672 (2009 est.), og dette tallet gjør Brahmapur til det tredje mest folkerike byområdet i delstaten og det 58. i hele India. Brahmapur (gammelt britisk navn: Berhampur) fikk bystatus etter Bhubaneswar og Cuttack. Indias tidligere president Varahagiri Venkata Giri ble født i denne byen. 

Brahmapur er hovedstopp for tog med passasjerer som skal til nærliggende turistmål. Det fungerer som et knutepunkt for de nærliggende byene og landsbyene, og handel er derfor dominerende i byen. Et flertall av folket er selvstendig næringsdrivende i ulike bedrifter på ulike skalaer. Brahmapur er kjent for sine intrikatdesignede silkesarier kalt *Berhampuri Patto*, håndvevde tøy og gullsmedbutikker. Byen har et eget universitet fra 1967.

Etymologi
---------

Byens offisielle sanskritnavn er Brahmapur; i Britisk India ble den kalt Berhampur.

Demografi
---------

Ifølge en folketelling i 2009 har Brahmapur et folketall på 702 672 innbyggere. Med befolkningen i regionen Stor-Brahmapur, bestående av Chatrapur og Gopalpur (folk krever at Hinjilicut skal inkluderes) er innbyggertallet over en million. Menn utgjør 52 % av befolkningen og kvinner 48 %. Den gjennomsnittlige lesekyndigheten i byen er 74 %, noe som er høyere enn landsgjennomsnittet på 59,5 %. 83 % av mennene er lesekyndige, mens kun 64 % av kvinnene er det samme. 11 % av byens befolkning er barn under 6 år.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. mars 2012. Besøkt 28. januar 2010.
2. ↑  "Census of India 2001: Data fra 2001-folketellingen, inkludert byer, landsbyer og tettsteder (provisoriske)". Census Commission of India. Arkivert fra originalen den 16. juni 2004. Besøkt 1. november 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Berhampur University Arkivert 23. mai 2005 hos Wayback Machine. (engelsk)
* Tourist Destinations in Orissa – Berhampur (engelsk)
* Reiseguide på world66.com (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
***Be A Man You Ant*** er debutalbumet til André Bratten. Det ble gitt ut på plateselskapet Full Pupp i 2013. Han produserte all musikken med en modulær synthesizer og trommemaskin. Albumet ble spilt inn i det samme studioet som Lindstrøm, Todd Terje og Prins Thomas bruker.

Musikken fikk positiv omtale i både norske og utenlandske medier. Dagbladets anmelder Rannveig Falkenberg-Arell skriver at André Bratten har «bygget opp et album der åpne lag av repetitive beats og boblende, korte melodimønstre ofte danner underlaget for mer vandrende synthlinjer». Hun skriver videre: «Tempoet og intensiteten er behersket, men disse instrumentalene blir aldri stillestående. Stadig beveger de seg sømløst videre; med en pitch- eller klangendring her, og et nytt element der.» Hun gir albumet terningkast fem. «Aegis» ble positivt omtalt av Pitchforks anmelder Mike Powell, for sporet viser at «Bratten, som Lindstrøm eller Todd Terje, vet hvordan han lager regnbuer ut av et smalt spektrum av lyd».

Sporliste
---------

1. «Be A Man You Ant» (6:24)

2. «Reidars Theme» (6:28) 

3. «Aegis» (8:56) 

4. «Libra» (6:57) 

5. «Stille Sortie» (4:27) 

6. «I Am Square» (7:44) 

7. «Second Steepest» (2:37) 

8. «Links» (7:47) 

9. «Aegis» (Extended Version) (10:04)

Referanser
----------

1. ↑  Rannveig Falkenberg-Arell (10. mai 2013). «En mann og hans synth». *dagbladet.no*. Dagbladet. Besøkt 28. november 2013.
2. ↑   Holen, Ø. (2013) «Erobrer verden fra gutterommet», *Dagens Næringsliv - D2*
3. ↑  
	* Falkenberg-Arell, R. (10. mai 2013). «En mann og hans synth», *Dagbladet.no*
4. ↑  
	* Powell, M. (1. mai 2013). Anmeldelse av «Aegis», *Pitchfork.com*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Be A Man You Ant* på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) *Be A Man You Ant* på MusicBrainz Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**«Be My Love»** er en amerikansk populærmusikksang med melodi av Nicholas Brodszky og tekst av Sammy Kahn. Den ble publisert i 1950 og var med i filmen *Fest i New Orleans* (*The Toast of New Orleans*) fra samme år, hvor den ble sunget av Kathryn Grayson og Mario Lanza.

Innspillingen med Lanza (utgitt av RCA Victor Records med katalognummer 20-1561) ble en millionselger og lå på førsteplassen på Billboard Best Sellers In Stores-listen.

Ray Anthonys coverversjon nådde Top 30 og en innspilling med Mel Carter fra 1967 ble primært spilt på easy listening-stasjoner.

Luis Mariano, en stor spansk tenor, fremførte den på fransk.

Broadway-sangeren Jason Danieley gjorde en coverversjon på sitt album *Jason Danieley and the Frontier Heroes* fra 2008.

Norsk versjon
-------------

Tola har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Blir du min». Anders Börje med Alf Malms orkester og kor har spilt inn sangen. Den ble utgitt på 78-platen Columbia GN 1234 i 1951.

Referanser
----------

1. ↑  The Toast of New Orleans – Soundtracks hos Internet Movie Database
2. ↑  Se plateetiketten
Et regulært heksagon.
I geometri er en **heksagon** en regulær polygon med seks hjørner og seks kanter. Dens Schläfli-symbol er {6}.

De indre vinklene til en regulær heksagon (et hvor alle sider og vinkler er like) er alle 120°. Vinkelsummen til en heksagon er 720°. 

Arealet til en regulær heksagon med sidelengde {\displaystyle a\,\!} er gitt av
{\displaystyle A={\frac {3{\sqrt {3}}}{2}}a^{2}\simeq 2.59808a^{2}.}

Omkretsen til en heksagon med sidelengde {\displaystyle a\,\!} er {\displaystyle 6a\,\!}, dens maksimale diameter er {\displaystyle 2a\,\!} og dens minimale diameter er {\displaystyle a{\sqrt {3}}\,\!}.

Konstruksjon
------------

En regulær heksagon er konstruerbart med rettvinklet linjal og passer. Det følgende er en skritt-for-skritt animasjonsmetode, gitt i Euklids *Elementer*, Bok IV, Proposition 15.

Hexagon Construction AnimationHexagon Construction Animation

Heksagoner av mennesker og natur
--------------------------------

* Et luftfoto av Fort Jefferson i Dry Tortugas NasjonalparkEt luftfoto av Fort Jefferson i Dry Tortugas Nasjonalpark
* En bikubeEn bikube
* En skilpaddeEn skilpadde

Eksterne lenker
---------------

* (en) Definisjon og egenskaper til en heksagon med interaktive animasjoner

| * v
* d
* r
Polygoner |
| --- |
| Trekanter | Rettvinklet **·** Likesidet **·** Likebeint |
| Firkanter | Kvadrat **·** Rektangel **·** Rombe **·** Parallellogram **·** Trapes **·** Drage |
| Regulære former | Trekant • Firkant • Pentagon • Heksagon • Heptagon • Oktogon • Enneagon • Dekagon • Hendekagon • Dodekagon • Triskaidekagon • Tetradekagon • Pentadekagon • Heksadekagon • Heptadekagon • Oktadekagon • Enneadekagon • Icosagon • Chiliagon • Myriagon  |
| Stjerneformer | Pentagram **·** Heksagram |
| Mål | Lengde **·** Bredde **·** Grunnlinje **·** Høyde **·** Diagonal **·** Areal **·** Omkrets |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** MathWorld
 |
**Peter Andersen** (født 1973 i Næstved i Danmark), kjent under artistnavnet **DQ**, er en dansk sangartist, revyskuespiller og dragqueen. Han vant Dansk Melodi Grand Prix i 2007 med sangen «Drama Queen» og representerte Danmark i Eurovision Song Contest i Helsingfors samme år. Sangen ble imidlertid slått ut i semifinalen.

Bakgrunn
--------

Andersen startet sangkarrieren sin i bandet Turn on Tina i 1997, der han imiterte Tina Turner. Bandet turnerte konserter og festivaler både i Danmark og utlandet.

Senere skapte han artistpersonligheten DQ. Han produserte et eget dragshow og underholdt på firmafester, konserter og privatfester. Han spilte også fast på Cafe Frederik i Esbjerg i over ti år. Han opptrådte også med dragshowet sitt over hele Europa samt Thailand, Canada og Grønland.

I 2007 ble han landskjent i Danmark da han vant Dansk Melodi Grand Prix med låten «Drama Queen». I kjølvannet av seieren fikk han en rekke nye oppdrag, inkludert som fast revyskuespiller sammen med artister som Anne Herdorf, Ann Hjort, Ulla Jessen, Rasmus Krogsgaard, Jesper Søgaard, Kim Brandt, Randi Winter og Lars Arvad. 

Han har også opptrådt i flere danske tv-program, blant andre *Go’ morgen Danmark*, *Aftenshowet*, *Fredag i farver* og *Masterchef*. Han opptrår også regelmessig på show og konserter.

Referanser
----------

1. ↑  Eurovision.tv. Eurovision Song Contest 2007 Semi-Final Arkivert 7. juni 2013 hos Wayback Machine.. Besøkt 5. februar 2017. (en)
2. 1 2 3  «Om DQ | DQ». *www.drama-queen.dk* **(dansk)**. Besøkt 15. juli 2018.
3. ↑  «Det laver Peter 'DQ' Andersen i dag: Se MGP-vinder give den som Emmelie de Forest». *B.T.* **(dansk)**. Besøkt 15. juli 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) DQ (singer) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) DQ på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) DQ på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) DQ på AllMusic Rediger på Wikidata

| Utmerkelser og prestasjoner |
| --- |
|
| Forgjenger :**Sidsel Ben Semmane med«Twist of Love»**

 | **Danmark i Eurovision Song Contest**2007 | Etterfølger :**Simon Mathew med«All Night Long»** |

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
***Ceratomia amyntor*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne svermeren finnes i Nord-Amerika.

Utseende
--------

En stor (vingespenn 85 – 115 mm), slank, lyst brungrå svermer. **Kroppen** er spoleformet. **Brystet** har en svart, klokkeformet tegning og hvite kanter. Bakkroppen har tre svarte lengdestriper. **Forvingen** har hvit fremkant i den innerste delen, fem korte, svarte lengdestreker og en smal, svart tverrstripe som går langs ytterkanten. **Bakvingen** er blekt brungrå, mørkere langs ytterkanten. Larven er ganske karakteristisk: den kan være blekgrønn, rosa eller brun, med hvite skråstriper på sidene. Kroppen er tett dekket med korte pigger. På ryggen av det andre og tredje kroppsleddet sitter det to par kjegleformede utvekster, som har gitt opphav til det engelske navnet "four-horned sphinx". Den brunrøde puppen mangler fri sugesnabel-slire.

* Ceratomia amyntor ♂*Ceratomia amyntor* ♂
* Ceratomia amyntor ♂   △*Ceratomia amyntor* ♂ △
* Ceratomia amyntor ♀*Ceratomia amyntor* ♀
* Ceratomia amyntor ♀  △*Ceratomia amyntor* ♀ △

Levevis
-------

Larvene lever vanligst på alm (*Ulmus*), men kan også finnes på bjørk (*Betula*), lind (*Tilia*), kirsebær (*Prunus*) og robinia (*Robinia pseudoacacia*). I nord har arten bare én generasjon hver sommer, men lengst i sør kan den ha opptil fem. De voksne svermerne tar trolig ikke næring til seg.

Utbredelse
----------

Arten finnes fra Nova Scotia i nordøst vestover til Saskatchewan og Colorado, sørover til Florida og inn i Mexico.

Kilder
------

* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Ceratomia amyntor*.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ceratomia amyntor* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Ceratomia amyntor* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Ceratomia amyntor* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Ceratomia amyntor* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Ceratomia amyntor* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Ceratomia amyntor* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Ceratomia amyntor* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Stri kråkefot**Heksemel** er sporene til plantene stri kråkefot og myk kråkefot *(Lycopodium)*.

Heksemel brenner kraftig og fort når det spres i lufta over en flamme, fordi det inneholder over 50% olje og det får stor tilgang på oksygen ved spredning. Fenomenet er ofte brukt for å demonstrere en støveksplosjon. Det skal små mengder til for å lage forholdsvis store flammer, og temperaturen blir ofte høy.

Bruksområder
------------

Heksemel hadde mange bruksområder i gamle dager. Blant annet ble det brukt til jevning og utfyllingsmel i piller, blitsen i fotografering og som trollpulver til heksekunster. Tidligere ble pulveret brukt i fingeravtrykkspulver, fyrverkeri og til overflatebehandling av piller og eksplosiver.

Det gule sporepulveret *(Lycopodium powder)* blir i dag brukt som stabilisator i iskrem, og brukes til å gjøre et elektrostatisk ladnings-mønster synlig. Chester Carlson brukte kråkefotpulver i sine tidligste eksperimenter for å demonstrere xerografi.

Innsamling av heksemel
----------------------

Sporehus til tørking for sammling av heksemel.
Fra venstre: sporehus før tørking, tørt sporehus og sporehus tømt for sporer.
Det er sporehuset til planten stri kråkefot eller myk kråkefot som brukes til heksemel. Innsamlede sporehus kan tørkes på en tallerken eller annet for annsamling av sporene. Etter en dag eller to åpner sporehusene seg og man kan se sporene inne i sporehuset. Enkel risting av sporehusene er nok til at sporehuset slipper sporene. For å få en støveksplosjon, spres pulveret over en flamme. Det er best over et bål.

For å få enda flere sporer, kan operasjonen gjentas flere ganger. Da kommer mer sporepulver ut.

Eksterne lenker
---------------

* Forsøk med heksemel på en skole.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
En 512-MiB DRAM-modul
«Dram» har flere betydninger.
**Dynamic Random Access Memory** (**DRAM**) utgjør det vanligste minnet i datamaskinen. Det er ikke det raskeste minnet, men det har en enkel oppbygning, det er billig, og gjør jobben. I DRAM-brikkene lagres hver bit som en ladning på en kondensator koblet til en transistor. Problemet er at kondensatoren ikke klarer å holde på spenningen, men må oppdateres hele tiden. Hvert andre millisekund, som blir ca. 100 ganger i sekundet.

Minneoppbygging
---------------

Den grunnleggende oppbyggingen av DRAM er enkel, med en transistor og en kondensator. Kondensatoren skal holde på informasjonen mellom hver oppdateringssyklus, normalt flere tusen ganger i sekundet. Blir mest brukt i datamaskiner og andre elektroniske kretser som trenger å lagre data foreløpig.

Hvordan det virker
------------------

For at prosessoren i datamaskinen skal kunne arbeide med data, må de først finnes i RAM. RAM henter dataene fra platelageret, prosessoren henter dataene fra RAM og inn i cachen, og til slutt inn i selve prosessoren. Hvis det ikke er nok plass i RAM, sendes data som ikke brukes, eller brukes minst, tilbake til platelageret (som er mye tregere).

Dette kan sammenlignes med en kjøkkenbenk man skal bake boller på.

For å bake boller trenger man hvetemel, sukker, gjær og melk, sett ovnen på 250 grader. Bland det våte med det tørre og rør godt sammen. Legg det ut på et brett i små klumper, og så sett brettet in i ovnen i ca 15min. men man har ikke stor nok kjøkkenbenk. Derfor kan man ikke ta fram alle ingrediensene på en gang. Først tar man fram hvetemelet (en bit data), setter det på benken (RAM) og har det i en bolle (prosessoren). Så skal man ha i sukkeret (en bit data), men man har ikke plass på kjøkkenbenken fordi hvetemelet står der. Derfor må man først sette hvetemelet tilbake i skuffen (platelageret). 
Imidlertid har man plass til å ha både sukkeret og gjæren på benken samtidig, så man trenger ikke å sette sukkeret tilbake i skuffen når man skal ha i gjær. Men når man tar fram melken, må man rydde plass. Da tar man det man ikke skal bruke med det første (gjær) og setter tilbake i skuffen, men beholder det man kanskje skal bruke igjen snart (sukker). 

På samme måte går data til og fra harddisk og RAM.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** LCCN
 |
**William Wanless** (født 1865 i Charleston i Ontario, død 3. mars 1933 i California) var en kanadisk misjonslege som ble adlet for sin innsats som lege i Miraj i India, hvor han arbeidet i nesten 40 år.

Wanless tok sin medisinske utdannelse i New York og meldte seg deretter til tjeneste for den presbyterianske kirke i New York, som valgte å sende ham til India. Han kom til Miraj i 1889. Byen var da en vasallstat under det britiske imperiet. Til å begynne med var hans hospital bare en liten jordhytte, men etter hvert fikk han bygget opp et tidsmessig anlegg. Han kunne selv stå for byggingen, ettersom han hadde kvalifikasjoner i faget, og etter hvert hadde sykehuset fem avdelinger med nødvendige støttefunksjoner. Selv sto han for det meste av det medisinske arbeidet, deriblant opptil 6000 operasjoner årlig. Ryktet om hans innsats spredte seg, så etter hvert kom det folk fra hele det vestlige India til sykehuset. 

Om arbeidet og erfaringene skrev han i medisinske tidsskrifter, både om fordøyelsesproblemer, kreft og tuberkulose. men også om sine erfaringer som kirurg innen andre emner. 

For å støtte arbeidet på sykehuset etablerte han en sykepleieskole som uteksaminerte over 200 studenter i hans tid i India. For alt sitt arbeid fikk han Kaisar-i-Hind-medaljen, først i sølv og så i gull. Da han ble pensjonist i 1928, ble han adlet. Fra Aga Khan fikk han et sølvskrin med et varmt takkebrev og det ble samlet inn penger til å bygge et tuberkulosesanatorium i hans navn. 

De siste årene av sitt liv tilbrakte han i California, hvor han skrev artikler og talte om sykehuset i India for å skaffe støtte til det. Sykehuset han startet fikk senere navnet Wanless Hospital til minne om grunnleggeren.

Referanser
----------

1. 1 2   Social Networks and Archival Context, oppført som William James Wanless, SNAC Ark-ID w6m35pcj, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* *British Medical Journal* 25. mars 1933, seksjon «Obituaries»

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Ut fra India teorien** (også kalt den indiske *Urheimat* teorien) er en teori om at den indoeuropeiske språkfamilien oppstod på det indiske subkontinentet, og utbredte seg til andre indoeuropeisk talende regioner gjennom en serie av folkevandringer. En kjent forsvarer av denne teorien var den tyske poeten og filosofen Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel (1772–1829).

Teorien ble opprinnelig foreslått på slutten av 1700-tallet for å forklare likhetene mellom sanskrit og europeiske språk. I det akademiske miljøet ble den etter kort tid erstattet av Kurgan-hypotesen, som plasserte det indoeuropeiske Urheimat på steppene i dagens sørlige Russland og Ukraina. Basert på arkeogenetiske studier av den sørøstasiatiske befolkningen, har det i de senere år likevel vært en viss støtte for teorien i akademiske kretser. Nevneverdige moderne støttespillere for teorien er den franske indologen Koenraad Elst (1999), den indiske forfatteren Shrikant Talageri (2000) og arkeologen B. B. Lal.

Referanser
----------

1. ↑  Mirabal et al. (2009), "Y-Chromosome distribution within the geo-linguistic landscape of northwestern Russia", European Journal of Human Genetics 17: 1260–1273, doi:10.1038/ejhg.2009.6
2. ↑  Underhill et al. (2009), "Separating the post-Glacial coancestry of European and Asian Y chromosomes within haplogroup R1a", European Journal of Human Genetics, doi:10.1038/ejhg.2009.194
**Ellesmere Port** er en stor industriby og lastehavn i distriktet Ellesmere Port and Neston, Cheshire, England. Byen ligger nord for Chester, og har 64 100 innbyggere (2001). Byen ligger ikke langt fra grensen til Wales, og flere av byens innbyggere er walisere.

Beskrivelse
-----------

Byen er hovedsakelig industriell, og er dominert av Shells oljeraffineri på Stanlow og et tidligere ICI kjemisk verksted. Byen er også hjemsted for en Vauxhall Motors-fabrikk, hvor Vauxhall Astra produseres for Storbritannia. Det er noen turistattraksjoner bl.a. båtmuséet og «Blue Planet Aquarium».

Historie
--------

Byen Ellesmere Port ble stiftet som en utpost mot havet etter at Ellesmerekanalen ble bygget. Kanalen ble designet av William Jessop og Thomas Telford, for å binde sammen elvene Severn, Mersey og Dee. Bare Mersey og Dee ble bundet sammen, i 1795, forbindelsen til Severn ble aldri fullført. Kanalen ble forbundet til Mersey i en landsby med navnet Netherpool, og 'the basin' (trenger oversettelse) var kjent som Whitby Locks. 

Landsbyen Netherpool endret gradvis til «Port of Ellesmere», og fra det 19. århundre til Ellesmere Port. Det hadde vært bosetning i området siden Domesday Book ble skrevet. Mange av landsby- og stedsnavnene i området stammer fra gammelnorrønt, i likhet med store deler av Wirral-halvøya, som har vært bebodd av vikinger. 

Etter åpningen av Manchesterkanalen i 1894 og oljeraffineriet på Stanlow på 1920-tallet vokste byen slik at fikk Great & Little Sutton, Hooton, Whitby, Overpool og Rivacre som forsteder. I 1962 økte behovet for boliger enormt etter at Vauxhall Motors
åpnet fabrikk i Ellesmere Port.

De siste 20 årene har flere fabrikker stengt, og arbeidsplasser gått tapt, men befolkningen har økt og det har kommet mange nye butikker. Likevel er næringslivet i Ellesmere Port fortsatt basert på industri.

Vennskapsbyer
-------------

Tysklands flagg, Reutlingen, Tyskland

Kjente innbyggere
-----------------

* John Prescott, gikk på skole i Ellesmere Port.
* Rob Jones

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ellesmere Port – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Ellesmere Port Standard (lokalavis)
* Båtmuseet
* Blue Planet Aquarium

| * v
* d
* r
Cheshire |
| --- |
| Distrikter | Chester City **·** Congleton **·** Crewe and Nantwich **·** Ellesmere Port and Neston **·** Macclesfield **·** Vale Royal **·** Halton (selvstyrt)  **·** Warrington (selvstyrt) | Englands flagg |
| Byer | Alsager **·** Bollington **·** Chester **·** Congleton **·** Crewe **·** Ellesmere Port **·** Frodsham **·** Knutsford **·** Macclesfield **·** Middlewich **·** Nantwich **·** Neston **·** Northwich **·** Runcorn **·** Sandbach **·** Warrington **·** Widnes **·** Wilmslow **·** Winsford |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Hekkveien 4, Søndre Syting, Surrey** er en adresse i bøkene om Harry Potter, skrevet av J.K. Rowling. Dette er adressen der Harry Potter vokste opp, sammen med tante Petunia, onkel Wiktor og Dudleif, Harrys fetter.

**Søndre Syting** er en fiktiv liten by sør for London. Byen er laget av forfatter J.K. Rowling slik at den skal være mest mulig stereotyp for en by i området rundt London, og som en kontrast til den storartede Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom.

**Hekkveien** er gata der familien Dumling bor. Det er en gate bebodd av typiske personer fra øvre middelklasse, som bryr seg veldig mye om hva naboene synes om dem. Petunia blir beskrevet som en dame som har veldig lang hals, slik at hun skal kunne se over gjerdene på hva naboene foretar seg. De fleste i gaten tar seg også veldig flid med utseende av gressplen og bil. Da det var vannmangel i Søndre Syting, brøt de fleste naboene forbudet mot å bruke unødig mye vann ved å enten vannen plenen eller vaske bilen.

Harry bodde fast i Hekkveien 4 fra han var ca. 1 år gammel, til han var 10. Han bodde i et bøttekott under trappen, mens Dudleif hadde 2 rom i andre etasje. Da Harry begynte på Galtvort, fikk Dumlingene litt panikk for hva han kunne gjøre med magi, så de valgte å gi ham det ene rommet til Dudleif. Harry fikk i *Harry Potter og Mysteriekammeret* fikk et brev fra magidepartementet om at han ikke hadde lov å bruke magi utenfor skolen. Dumlingene pleide å låse skolesakene til Harry inn i bøttekottet. Men etter at han fortalte Dumlingene om den skumle, morderiske gudfaren han hadde, lot de han få lov til å ha dem oppe på rommet sitt, i frykt for å bli overfalt av en morderisk trollmann.

Albus Humlesnurr sender Harry hjem til Dumlingene hver sommer. Da Harrys mor døde, etterlot hun seg et magisk spor av kjærlighet i ham, som Humlesnurr tror bare kan holdes sterkt ved at han er sammen med familien sin hver sommer. I bok 4 finner Voldemort en løsning på hvordan han skal overvinne magien Harrys mor etterlot seg, ved at han gjenoppstår ved hjelp av blod fra Harrys årer. Han kan allikevel ikke nå Harry så lenge han kan kalle Hekkeveien for sitt hjem. Derfor må Harry likevel returnere til Hekkveien 4 hver sommer. Som ekstra beskyttelse, blir han passet på av medlemmer av føniksordenen.

Portal: Litteratur
***Ut mot havet*** er en norsk film fra 1959, regissert av Nils R. Müller.

Handling
--------

Filmen tar for seg et fiskerhjem på kysten, der alle en høstkveld sitter med hvert sitt arbeid i stuen. Bestefar leser Bibelen, far lager torskegarn, moren spinner, småjenta skjærer ull og tjenestejenta vever. Den yngste sønnen driver med en lekebåt på gulvet, mens eldste sønn sitter ved bordet og tegner en ny båt på et stort papir. Det er krav om en ny båttype med mer moderne seil. Forlis og mannetap på sjøen har gjennom tidene vær så mange, at båtstilen må legges om. Den eldste gutten er forlovet og gift med tjenestegjenta, som kommer inne fra fjorden. De ble viet i en gammel steinkirke fra 1100-tallet. Ellers ser man bilder fra båter i bruk på fiskefeltet, gamle rorbuer i fiskevær, fremgangsmåten under fisket og tilvirking av fisken på land, Lofotfisket i gammel og ny tid, gammel brudedans, utvandringen til Amerika, den økonomiske krisen i fisket 1920-38 i Norge, auksjon av båter og hus, selfangst i Ishavet, statistikk over mengden og verdi av fisk og sild fra 1866 til 1955, bilde av minnesmerker over de som har forsvunnet på havet, og mye mer.

Skuespillere
------------

* Ingvald Scheldrup - Jo, bestefar
* Kristian Skjong - Kristian, far
* Olivia Storås - Turi, mor
* Martinius Bakken - Per, eldste sønn
* Gjertrud Bakken - Kari, tjenestejenta
* Jarle Øyen - Jarle, yngste sønnen
* Liv Remme - Tordis, datter

Kilder
------

* *Filmen i Norge: norske kinofilmer gjennom 100 år*. Utgitt av Gyldendal i samarbeid med Det norske filminstituttet, 1995. Komplett liste over alle kinofilmer 1907-1995 med plot og utdrag av samtidige filmanvmeldelser.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ut mot havet* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Ut mot havet* i Nasjonalbibliotekets filmografi Rediger på Wikidata

* (no) *Ut mot havet* hos Filmfront Rediger på Wikidata
***«Ut på livets vei»*** er et skillingstrykk som det ikke oppgis noen opplysninger om hverken komponist eller tekstforfatter på trykket.

Teksten
-------

**1.**Den boken som du ga meg med gyldne spenner på,  

kan du få tilbake den passer jeg ei på.  

For ut på livets vei har du lokket meg  

nei aldri, aldri, aldri vil jeg gifte meg med deg.  

  

**2.**Og sjalet som du ga meg med røde frynser på  

det kan du bare få igjen det akter jeg ei på.  

For ut på livets vei har du lokket meg  

nei aldri, aldri, aldri vil jeg gifte meg med deg.  

  

**3.**Og ringen som du ga meg med navnet ditt deri,  

den kan du bare ta igjen dermed så er jeg fri.  

For ut på livets vei har du lokket meg,  

nei aldri, aldri, aldri vil jeg gifte meg med deg.  

  

**4.**Den klabben som du ga meg den erget meg så smått  

for nesen min ble rød den og øyet himmelblått.  

Ja ut på livets vei fikk du lokket meg  

nei aldri, aldri, aldri om jeg gifter meg med deg.  

  

**5.**Og kyssen som du ga meg den smakte jo så godt,  

den kan du bare få igjen så har jeg ingen fått.  

For ut på livets vei har du lokket meg  

sett deg her i trappa skal jeg rundkjæle deg.  

  

**6.**Og gutten som du ga meg han ligner deg så rått,  

ham kan du bare ta igjen så har jeg ingen fått.  

For ut på livets vei har du jo narret meg  

nei aldri, aldri, aldri vil jeg gifte meg med deg.  

  

**7.**Akk hvorfor løp du fra meg du skjendige barbar  

har du da ganske glemt at du er guttebassens far.  

Ja ut på livets vei dit fikk du narret meg  

men hvorfor har jeg gitt meg ut på livets galei.

Kilder
------

* Oldemors visebok av Eli Støre Erichsen, Cappelen 1976
**Electric Boat** er en avdeling i General Dynamics og en stor leverandør av undervannsbåter og relaterte produkter til den amerikanske marinen. Foretakets hovedanlegg er et verft i Groton i Connecticut og en fabrikk i Quonset Point i Rhode Island.

Electric Boat ble grunnlagt i 1899 av Isaac Rice for å bygge undervannskonstruksjonen til John Philip Holland. Under første verdenskrig bygget foretaket 85 ubåter og 722 ubåtjagere for den amerikanske marinen. Etter krigen ble det ikke bestilt en ny båt før i 1934. Under annen verdenskrig ble det bygget 74 ubåter og 400 motortorpedobåter.

Etter annen verdenskrig spilte Electric Boat en viktig rolle i konstruksjonen av moderne ubåter. Den første atomdrevne ubåten, USS «Nautilus», ble sjøsatt i 1954, og den første ballistiske missilubåten, USS «George Washington», i 1959. Ubåter av Ohio-, Los Angeles-, Seawolf- og Virginia-klassene er også konstruert av Electric Boat.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) General Dynamics Electric Boat – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN
 |
*Se også: Renault Mégane*

**Renault Megane E-Tech** (produsert fra 2022) er en femdørs familiebil fra franske Renault, den andre elbil fra fabrikken etter Renault Zoe.

Den har en elektrisk motor på enten 130 eller 220 hestekrefter som driver forhjulene og elektrisk styring av de samme hjulene. Girkassen har bare ett gir. Rekkevidden før batteriet blir tomt er noe over 400 kilometer for den tyngste modellen, selv om den bare er litt over 1 600 kilo tung. Den letteste modellen med den lille motoren og mindre hjul (bare 18 tommer) klarer nesten 500 kilometer. Utsalgsprisen i Norge var i underkant av 400 000 ved lanseringen på sommeren 2022. Baksetepassasjerene har flatt gulv og to USB-C porter, ifølge en test på høstføre.

Referanser
----------

1. ↑  Hestekreftene er ifølge den norske importørens websider om bilen, sist lest den 22. juni 2023.
2. 1 2  Rune Nesheim, Smekkert fransk elbil-comeback i elbil.no den 14. oktober 2022.
3. ↑  Så elegant at vi nesten glemmer noen svakheter i bransjebladet motor.no den 1. juli 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Renault Mégane E-Tech – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Pierre-Martial Cibot** eller *Han Bodu* 韓國英, *Guojing* (født 14. august 1727 i Limoges i Frankrike, død 8. august 1780 i Beijing i Kina) var en katolsk kinamisjonær tilhørende jesuittordenen. Han var primært historiker, men er blitt mest kjent som botaniker.

Han kom til Kina i 1759, og virket ved keiserhoffet i Beijing som mekaniker, botaniker og polygraf. 

Mange av hans notater og observasjoner om kinesisk historie, litteratur og ikke minst botanikk ble publisert i «Mémoires concernant l'histoire, les sciences les arts, les moeurs, les usages, etc. des Chinois: par les missionaires de Pékin» (Paris, 1776–89, 16 bind). Dette verket var i samtiden en hovedkilde for europeisk kjennskap til Kina og dets folk. 

Cibots mest omfattende verk, hans «Essai sur l'antiquité des Chinois», forefinnes i første bind av «Mémoires». Her presenterer han keiser Yao (2356 f.Kr.) som det kinesiske rikes grunnlegger. Dette synet ble imidlertid ikke delt av andre av samtidens forfattere: I annet bind av «Mémoires» forsvarte hans kollega, pater Amiot, den tradisjonelle kinesiske kronologi i sin «L'antiquité des Chinois prouvée par les monuments». 

Pierre-Martial Cibot publiserte om den kinesiske kålarten «Pe-tsaï», som han varmt anbefalte for sitt europeiske publikum.
Cibot foretok også en sammenligning av jødene og kineserne i en kommentar til *Esters bok* (Mémoires, bindene XIV-XVI). Han sammensatte et herbarium og bidro, men en rekke artikler om naturvitenskapelige emner i «Mémoires», for eksempel «Notices de quelques plantes arbrisseaux de la Chine» (bind III), «Observations sur les plantes, les fleurs, et les arbres de Chine qu'il est possible et utile de se procurer en France»; «Notice sur le borax»; og «Mémoire sur les chevaux» (bind XI); og «Notice sur l'hirondelle, sur le cerf et sur la cigale» (bind XII).

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Joseph Dehergne: *Répertoire des Jésuites de Chine de 1552 à 1800*, Paris, 1973
* Louis-Gabriel Michaud: *Biographie universelle, ancienne et moderne*, Paris, C. Delagrave, 1870
* Louis Pfister: *Notices biographiques et bibliographiques sur les Jésuites de l'ancienne mission de Chine 1552-1773*, Chang-hai, 1932
* Camille de Rochemonteix: *Joseph Amiot et les derniers survivants de la Mission française à Pékin (1750-1795)*, Paris 1915

Se også
-------

* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ULAN **·** NKC **·** Botanist
 |
«***Ensom i verden***» er en roman av Margit Sandemo fra 1999. Sandemo hadde avsluttet de tre store seriene sine «Sagan om Isfolket», «Heksemesteren» og «Sagnet om Lysets rike», og vendte tilbake med å skrive frittstående romaner igjen. Forlaget ga også denne ut både som paperback og innbundet, på grunn av Sandemos suksess i Norden. Boken omhandler foreldreløse og Fattige Kira som er på flukt fra krigen. Hun vet ikke hvem hun er, eller sin opprinnelse, fordi hun etter morens død som fem år gammel, har glemt det meste av sin barndom. På landeveien treffer hun til slutt Johannes, og sammen med ham legger den nå 20 årige Kira ut på den lange reisen hjem for å finne ut hvem hun egentlig er. Etterhvert viser det seg at Kira er arving til et stort gods i Sverige, men ikke alle er like glade for at arvingen dukker opp. Foruten enkeltstående utgaver er også denne romanen utgitt i serien «**Margit Sandemos beste føljetonger**». Originalens tittel er «Ensam i världen»

Utgivelser i utvalg
-------------------

* «Ensom i verden», Margit Sandemo, Bladkompaniet A/S 1999 ISBN 82-509-4194-2
* «Margit Sandemos beste føljetonger nr. 41», dobbeltbok, Schibsted 2008 ISBN 978-82-516-3153-2
Betongbil
**Betongbil** (eller **mørtelbil**) er en type lastebil som i stedet for lasteplan har en trommel til å transportere betong fra blandeverket til byggeplassen. Trommelen går rundt for å holde den ferske betongen riktig blandet fram til leveringen. Tromlene har vanligvis et lastevolum på opptil 9 m³. En betongbil veier opp mot 32 tonn fullastet, og kan ta med seg 4-8 kubikk, avhengig av utstyr og vektbegrensninger.

Betongbilen kan ha tilleggsutstyr som forenkler leveringen av betongen, så som hydrauliske teleskoprenner (opptil ca. 9 meter lange), transportbånd (vanligvis opptil 16-17 meter lange) og pumpe (opptil ca. 25 meter lange).

Betongbiler blir ofte feilaktig kalt for sementbil. En sementbil er imidlertid en tankbil som frakter sement i bulk (tank) fra sementforhandler til blandeverk.

Galleri
-------

* Betongblandar montert på en semitrailer.Betongblandar montert på en semitrailer.
* En Mercedes-Benz 2224 betongbil.En Mercedes-Benz 2224 betongbil.
* Betonbil som leverer betongen direkte til en betongpumpe på en byggeplass.Betonbil som leverer betongen direkte til en betongpumpe på en byggeplass.
* Spesialbygd betongbil.Spesialbygd betongbil.

Referanser
----------

1. ↑  Betongbiler og utstyr, *Betongsentrum*
**Renault FT-17** (*Automitrailleuse à chenilles Renault FT modèle 1917*) var en fransk lett stridsvogn fra første verdenskrig. FT-17 var den første stridsvognen med roterende tårn og konfigurasjonen ble etterliknet av de fleste stridsvogner frem til vår tid.

Arbeidet på FT-17 begynte i mai 1916 og ble ledet av Louis Renault. Selv om FT-17 var mye mer avansert enn de to første stridsvognene – Schneider CA1 og St. Chamond – hadde Renault store problemer med å få FT-17 akseptert av den franske hæren. I løpet av krigen forandret den franske generalstabens holdning til stridsvogner seg fra store stridsvogner til små og manøvrerbare stridsvogner som FT-17, og FT-17 ble satt i produksjon i løpet av 1917. Det ble produsert rundt 4 000 eksemplarer, fordelt på den franske hæren og den amerikanske hæren. I tillegg ble den lisensprodusert i USA. FT-17 var godt egnet til masseproduksjon og hadde et produksjonsmål på 12 260 i løpet av 1919.

Etter krigen ble FT-17 eksportert til mange land (Polen, Estland, Litauen, Romania, Jugoslavia, Tsjekkoslovakia, Sveits, Belgia, Nederland, Spania, Brasil, Tyrkia, Iran, Finland, USA og Japan) og la grunnlaget for utviklingen av stridsvognen som våpenart i disse landene. Den var også med i flere konflikter i mellomkrigstiden, blant annet den russiske revolusjon, den polsk-sovjetiske krig, den kinesiske borgerkrigen og den spanske borgerkrigen. Da andre verdenskrig brøt ut var den fremdeles i bruk blant annet i den franske, den finske og den polske hæren, men viste seg å være utdatert i forhold til den nye generasjonen stridsvogner. Etter den franske kapitulasjonen i 1940 overtok Tyskland 1704 FT-17 og benyttet disse som flybaseforsvar.

Se også
-------

* Six Ton Tank M1917 – den amerikanske versjonen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC
 |

Portal: Første verdenskrig
Må ikke forveksles med Egentid.
*Solitude* av Frederic Leighton
**Enslighet** er en tilstand hvor en person er tilbaketrukket eller isolert fra andre. Avhengig av situasjonen kan enslighet ha både positive og negative effekter. Korte tidsrom med enslighet kan gi gode muligheter for å arbeide, tenke eller hvile uten forstyrrelser. Enslighet kan være ønskelig for privatliv. **Alenetid** kan være et eksempel på ønsket enslighet, og kan for eksempel foregå på private oppholdsrom som atelier eller furtebu. Uønsket enslighet, særlig over lengre perioder, kan oppstå på grunn av problematiske forhold og relasjoner, dødsfall hos kjente og nære, bevisste valg, smittsomme sykdommer, psykiske lidelser, døgnrytmeforstyrrelser, eller omstendigheter rundt arbeidsforhold og andre livssituasjoner.

Det kan skilles mellom enslighet og ensomhet. Forskjellen mellom de to har blitt beskrevet som henholdsvis gleden og smerten ved det å være alene.

En person som hverken er gift eller har kjæreste kalles ofte for enslig.

Se også
-------

* Ensomhet, en opplevd følelse av savn etter kontakt med andre mennesker
* Isolasjonsfengsling
* Psykiatrisk sykehus

Referanser
----------

1. ↑  Paul Tillich, *The Eternal Now*, 1963, chapter 1 "Loneliness and Solitude", section II: "Our language has wisely sensed these two sides of being alone. It has created the word 'loneliness' to express the pain of being alone. And it has created the word 'solitude' to express the glory of being alone."
2. ↑  Alexander Pope. «Ode on Solitude». Arkivert fra originalen 21. april 2016. Besøkt 1. april 2016.