**Nanna Ingeborg Lindefjeld-Hauge** (født 30. oktober 1896 på Nøtterøy, død 12. oktober 1978) var en norsk lektor, oversetter og forfatter som ble mest kjent for boken *Antikkens guder og helter*, en bok som utkom første gang i 1947.

Liv og virke
------------

Nanna Lindefjeld-Hauge tok språklig historisk embetseksamen i 1926, og supplerte med fransk som fjerde fag i 1946. Hun gjennomførte studiereiser til England i 1920, 1925 og 1938. Hun tok dessuten utdannelse i tegning og maling, som elev av Anders Castus Svarstad.

#### Yrkesliv

Hun hadde kortvarige lektorvikariater i Kongsberg og Stavanger samt ett år som ansatt ved folkeskolen i Fjotland. Da hun var arbeidsløs i 1926, reiste hun til Marokko og arbeidet som guvernante der. I 1927-1929 var hun vikarierende lektor ved Drammens latinskole, og i perioden 1929-1937 var hun adjunkt i Moss. Deretter virket hun som lektor i Moss, med unntak av skoleåret 1946-1947, da hun var lærer i engelsk og fransk ved Oslo Språkskoles ettermiddagsgymnas. Hun tok endelig avskjed fra læreryrket i 1957.

#### Forfatterliv

Hennes første bokutgivelse kom i 1919, med ungpikefortellingen *Seks dage*, som utkom på Aschehoug forlag. Boken skildrer en kvinnelig students seks ferieadager på en lensmanngård på landet. Bokens omslag var utført av Johan Bull.

I 1946 vant hun ekstraprisen i en nordisk romankonkurranse med den psykologiske romanen *Ekko av en stemme*. Konkurransen ble arrangert av forlaget A/B Ljus, og hennes bidrag ble innlevert under psevdonymet *Bjørg Hamre*. Forlaget led imidlertid så store økonomiske tap i forbindelse med utgivelsen av vinnerbidraget at de ikke fikk råd til å utgi Lindefjeld-Hauges roman.

Lindefjeld-Hauge ble mest kjent for sin bok *Antikkens guder og helter*, som utkom på Cappelen forlag i 1947. Boken består av mytologiske skisser og fritt fortalte sagn, som er supplert med register over navn og slekter. Den vant stor popularitet, og utkom i mange opplag, også etter forfatterens død.

Hun skrev flere reisebrev og bidrag i ukeblad, og oversatte to skuespill fra svensk for Stavanger faste scene. Blant hennes oversatte bøker er Racines *Fedra*, utført i metrisk oversettelse, med innledning om Racine og tragedien ved Nanna Lindefjeld-Hauge. Hun var medlem av Kunstnerforeningens malergruppe.

Familie
-------

Nanna Lindefjeld-Hauge var datter av lærer Martin Thobias Alfsen Lindefjeld og Elisabeth Ulrikke Nielsen, og søster av kunstmaleren Alfhild Skau.
Hun ble 10. juli 1942 gift med konservator Thomas Hauge.

Bibliografi
-----------

* 1919: *Seks dage*, Aschehoug, Kristiania
* 1946: *Ekko av en stemme* (ikke utgitt)
* 1947: *Antikkens guder og helter*, Cappelen, Oslo

Stipender og utenlandsopphold
-----------------------------

* 1920: England
* 1925: England, med stipend fra International Federation of University Women
* 1926-1927: Marokko, som guvernante
* 1939: England

Referanser
----------

1. ↑  Pedersen, Einar (1967). *Fra Moss middelskole til Moss gymnas*. [Moss interkommunale høgre skole]. s. 118.
2. ↑  *Express 1919.11.25*. Norge, Møre og Romsdal, Kristiansund. 1919. s. 1.
3. ↑  *Gjengangeren 1946.08.20*. Norge, Vestfold og Telemark, Horten. 1946. s. 3.
4. ↑  *Agder 1962.11.28*. Norge, Agder, Flekkefjord. 1962. s. 1.
5. ↑  Nielsen, Borgny Olaas (1960). *Kvinnen og samfunnet*. Oslo: Biblioteksentralen. s. 15.
6. ↑  Folketelling 1891 for 0722 Nøtterøy herred, Tellingskrets: 008 Tellingskrets 8: Torød skolekrets østre, Bosted land: 083 Skolehus

Kilder
------

* *Dette skrev kvinner*. Oslo: Skolen. 1984. s. 141. ISBN 8257900109.

Portal: Litteratur

* *Studentene fra 1917*. Bokkomitéen. 1947. s. 164-165.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** VIAF
 |