Heddal stavkirke   
Foto: J. P. Fagerback, 2005
Johannes Flintoe (1828): Heddal stavkirke.
En **stavkirke** er en kirke bygget av tre med en bærende konstruksjon av *staver* (stolper) som står på liggende *sviller* eller *syllstokker* og bærer *stavlegjer*. De konstruktive leddene i veggen danner rammer med en utfylling av stående planker eller *tiler*. Stavene har gitt navn til kirketypen. Nå regnes stavkirkene for å være blant de viktigste representanter for europeisk middelalderarkitektur i tre og er representert ved Urnes stavkirke på UNESCOs liste over verdensarven.

Listen inneholder 28 bevarte stavkirker. I tillegg vises det til Fantoft stavkirke som er en rekonstruksjon av den nedbrente kirke, Vang kirke som i dag befinner seg i Polen og to av de kirkene som ble bygget på 1600-tallet med inspirasjon fra stavkirkene, Fåvang og Vågå. I tillegg finnes flere kopier og miniatyrer som ikke medtas i denne listen. Uvdal kirke fra 1893 er bygget i dragestil og andre stilelementer, men er ikke med på listen.

Utbredelse og tapte stavkirker
------------------------------

Utdypende artikkel: Liste over tapte palisadekirker, stolpekirker og stavkirker

I middelalderen var det antakelig over 1000 stavkirker i Norge, men de fleste forsvant i perioden 1350–1650, trolig som følge av endrede behov etter Svartedauen og reformasjonen. I 1650 var det rundt 270 stavkirker igjen i Norge, og i neste hundreårsperiode forsvant 136 av disse. Omkring 1800 sto det fortsatt 95 stavkirker, mens over 200 tidligere stavkirker fortsatt var kjent med navn eller i skriftlige kilder (ifølge Lorentz Dietrichson). Fra 1850 til 1885 falt 32 stavkirker, men siden den gang har bare Fantoft stavkirke gått tapt.

Noen stavkirker ble etter reformasjonen utvidet eller ombygget med laftekonstruksjon. For eksempel ble Flesberg stavkirke utvidet til korskirke med korsarmene i laftet tømmer, mens i Rømskog kirke ble skipet bygget med stavkonstruksjon erstattet av et skip i laftet tømmer. Også Hol gamle kirke var opprinnelig i stavverk, men ble ombygget eller utvidet inntil det var lite spor av stavbygningen igjen. Vågå kirke omtales til dels som stavkirke, men er resultat av omfattende ombygging med gjenbruk av materialer fra den nedrevne stavkirken.

De eksisterende stavkirkene er konsentrert om de øvre dalstrøkene på Østlandet (Gudbrandsdalen, Numedal, Hallingdal, Valdres og Telemark) og de indre fjordstrøkene på Vestlandet. Unntak er særlig de to stavkirkene som er flyttet til Bergen og Oslo, og Grip stavkirke som ligger på en fraflyttet øy i havet. Et kart over de 322 stavkirkene som var kjent i 1800 viser at det fantes mest stavkirker i de tynnest befolkede områdene, mens det er mest steinkirker i byene, på flatbygdene (Østlandet og Trøndelag), langs kysten og i de største kirkesogn i fjordene på Vestlandet. Det var mest stavkirker i fjelldalene og skogsbygdene, og i fiskevær på øyene og mindre fjordarmer. Der soknekirkene var i stein, kunne annekset være stavkirke. For eksempel er hovedkirken i Aurland (Vangen kirke) i stein, mens det er stavkirke i Undredal og det var trolig stavkirke i Flåm.

Bevarte stavkirker
------------------

### Innlandet

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kirke** | **Bilde** | **Kommune** | **Byggeår** | **Funksjon** |
| Garmo |  | Lom, nå på Maihaugen | 1157/58 | Museumskirke |
| Hedalen |  | Sør-Aurdal | 1150-1200 | Menighetskirke |
| Hegge |  | Øystre Slidre | Etter 1216 | Menighetskirke |
| Høre |  | Vang | 1180 | Menighetskirke |
| Lom |  | Lom | 1150-1200 | Menighetskirke |
| Lomen |  | Vestre Slidre | Treverk fra 1179 |  |
| Reinli |  | Sør-Aurdal | Etter 1326 | Menighetskirke |
| Ringebu |  | Ringebu | 1220 | Menighetskirke |
| Øye |  | Vang | Ca. 1200 | Menighetskirke |

I tillegg har man:

* Fåvang – nytolkning, gjenbruk
* Vang – flyttet til Riesengebirge, Polen på 1800-tallet
* Vågå – nytolkning, gjenbruk

### Møre og Romsdal

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kirke** | **Bilde** | **Kommune** | **Byggeår** | **Funksjon** |
| Grip |  | Kristiansund | 1450-1500 |  |
| Kvernes |  | Averøy | 1633 |  |
| Rødven |  | Rauma | ca. 1200 |  |

### Vestfold og Telemark

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kirke** | **Bilde** | **Kommune** | **Byggeår** | **Funksjon** |
| Eidsborg |  | Tokke | 1200-tallet | menighetskirke |
| Heddal |  | Notodden | 1200-tallet | brukskirke |
| Høyjord |  | Sandefjord | kanskje 1275 | menighetskirke |

### Trøndelag

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kirke** | **Bilde** | **Kommune** | **Byggeår** | **Funksjon** |
| Haltdalen | Haltdalen Stave Church | Holtålen; nå på Trøndelag Folkemuseum i Trondheim | 1170 | museumskirke |

### Vestland

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kirke** | **Bilde** | **Kommune** | **Byggeår** | **Funksjon** |
| Borgund |  | Lærdal | 1150–1200 | museumskirke |
| Hopperstad |  | Vik | ca. 1130 | museumskirke |
| Kaupanger |  | Sogndal | ca. 1190 | menighetskirke |
| Undredal |  | Aurland | 1147 | menighetskirke |
| Urnes |  | Luster | 1130 | museumskirke |
| Røldal |  | Odda | 1200-tallet | Menighetskirke |

* Dessuten Fortun på Fantoft ved Bergen; brent, gjenoppbygd som en kopi og ikke på den offisielle listen.

### Viken

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kirke** | **Bilde** | **Kommune** | **Byggeår** | **Funksjon** |
| Flesberg |  | Flesberg | Etter 1111 | Menighetskirke |
| Gol |  | Gol, nå på Norsk folkemuseum, Oslo | Etter 1216 | Museumskirke |
| Nore |  | Nore og Uvdal | Etter 1166–67 |  |
| Rollag |  | Rollag | Før 1482 | Menighetskirke |
| Torpo |  | Ål | Etter 1192 |  |
| Uvdal |  | Nore og Uvdal | Etter 1168 |  |

Se også
-------

* Liste over revne stolpekirker, stavkirker og tilhørende utgravninger

Referanser
----------

1. ↑  Mattes, Julia (2011). *Die nordischen Stabkirchen*. Stuttgart.
2. 1 2  Anker, Peter (1997): *Stavkirkene: deres egenart og historie.* Cappelens kunstfaglige bibliotek. Oslo: Cappelen.
3. ↑  Sigrid Marie Christie, Håkon Christie: Rømskog kirke, i Norges kirker, lest 24. august 2014.
4. ↑  Ahrens, Claus (1994): Gol stavkyrkje og dei gamle trekyrkjene.
5. ↑  Aksnes, Solveig Nyhus (11. desember 2019). «Eit lite hol avslørte ein stor hemmelegheit». *NRK* **(norsk nynorsk)**. Besøkt 11. desember 2019. «Lenge har ein trudd at denne kyrkja vart bygd i mellomalderen, slik som mange av dei andre stavkyrkjene i Noreg, men nye undersøkingar viser at denne kyrkja vart bygd i 1633.»