**Pastinakk**, *Pastinaca sativa*, er en inntil 1,5m høy urt av skjermplantefamilien. Den inneholder furokumariner som kan gi «brannsår» ved hudkontakt hvis man i tillegg utsettes for sollys. Roten av en dyrket form omsettes som grønnsak.

Utbredelse
----------

Den er hjemmehørende i Eurasia, men har spredt seg til Nord-Amerika, sannsynligvis med nybyggere fra Europa. I Nord-Amerika spres planten invasivt, noe som betyr at den fortrenger hjemmehørende biologisk mangfold.

I sør-Norge finnes villpastinakk forvillet, men vurderes til ingen kjent økologisk risiko. Villpastinakk ble innført til Norge med ballastjord sent på 1800-tallet. Senere ble noen forekomster innført sammen med tysk hestefôr fra Mellom-Europa under andre verdenskrig. Nåværende populasjoner knyttes til gamle ballastplasser på vest- og østsiden av Oslofjorden.

Beskrivelse
-----------

Pastinakk er en høy skjermplantene. Den kan bli inntil 1,5 meter høy, med en blomsterstengel som er mellom to og fem centimeter tykk. Stengelen er glatt og bærer skjermer med gule blomster som har et grønt skjær. Skjermene er halvskjermer, det vil si at de er formet som en paraply, og de kan bli mellom 10 og 20 centimeter i diameter. Den har sammensatte, skarpt tannete småblad som vokser parvis i bladplaten. Hvert enkelt småblad har en form som kan minne om en vott.

Bruk
----

Roten er spiselig spesielt i det første året og egner seg som salat og i grønnsaksblandinger. Bladene og stilken kan brukes som grønnsak eller salat på våren, når de fortsatt er myke. Frøene brukes som karvelignende krydder. Roten inneholder inulin og rikelig proteiner og mineraler.

I folkemedisin regnes te laget av pastinakk (1 teskje per kopp) som vanndrivende og beroligende.

### Inneholder furokumariner

Selv om plantens rot er spiselig kan plantesaften gi alvorlige forbrenningsskader ved håndtering. Dette er et trekk den deler med flere andre arter i samme familie, slik som bjørnekjeks og tromsøpalme. Man anbefales å beskytte seg grundig mot å eksponeres for plantesaften, noe som er spesielt viktig i sterkt sollys.

Galleri
-------

* 
* Foto: Quadell Foto: Quadell
*

Referanser
----------

1. ↑   Artsdatabanken, Artsdatabanken takson-ID 100347, besøkt 26. september 2022[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  «Wild parsnip». Ontario’s invading species awerness program. Besøkt 9. august 2021.
3. 1 2  «Villpastinakk». Artsdatabankens fremmedartsliste for 2018. Besøkt 9. august 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *pastinakk* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *pastinakk* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *pastinakk* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *pastinakk* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *pastinakk* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *pastinakk* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *pastinakk* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *pastinakk* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Pastinaca sativa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Pastinaca sativa* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Pastinaca sativa* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Norges sopp- og nyttevekstforbund oppgir pastinakk som «spiselig».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |