recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Våttån** (også kalt *Våttåhaugen*) er et utsiktspunkt og severdighet i Indre Fosen kommune i Trøndelag. En 1 km lang tursti fra parkeringsplassen fører opp til utsiktspunktet som ligger på 332,09 meter over havet. Fra utsiktspunktet har man utsikt over hele tettstedet Leksvik, samt store deler av Trondheimsfjorden inkludert Trondheim.

Navnet Våttåhaugen, eller Vottahaugen som det het i gamle dager er ganske enkelt oppkalt av Votta og Haug. Votta er en gammel betydning for varde, som ble brukt til og varsle ufred.

Ifølge sagn skulle Våttå-trollet bo på toppen av Våttåhaugen. Den ble en gang så sint på kirkeklokkene fra Leksvik kirke at han kastet en stor stein mot kirka, men bommet så steinen ble liggende igjen på stranda. Senere blir Våttåhaugen kjent gjennom reiseskildringer av Gerhard Schøning i 1774. Under 2. verdenskrig ble Våttåhaugen bygd om til en tysk militær base med tårn, skyttergraver og bomberom i ei hule. Både hula og skyttergravene er fortsatt der i dag.

Reiseskildring fra 1774
-----------------------

I Gerhard Schønings reiseskildringer "Reise gjennom en deel af Norge" kan vi fra en reise han gjorde 23. mai 1774 lese følgende:

*Østen for, eller i N.O. fra Lexviikens kirke, ligger et temmelig høit Biærg, kaldet Votta-Haugen, fordi her, i Ufreds Tiider, holdes en Votta eller Vare. Den 23de Maji giorde jeg dithen, i Selskab med Oberst Lieutenant Krog, en Spadser-tour, til Fots, og maatte passere en temmelig brat og vanskelig Vei, førend vi komme did op. Biærget er overalt bevoxet med skov, og Udsigten derfra er meget fri prægtig. Man kunde herfra see Staden Throndhjem ganske tydelig, og som man berettede, Grændse-Fiældene ved Suul eller deromkring. Det meeste af Lexviikens bygd, indslutte rundt om, paa de 3 siider, af skov-bevoxne Biærge, paa den fierde, af Havet eller Lexviik-Bugten saaes her underliggende, som et vidt udstrakt Theater, med adskillige Høie og dermed afvexlende Dolpe eller smaa Date derimellom.*

Referanser
----------

1. ↑  Våttån på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  «Våttåhaugen - 332moh». *peakbook.org*. 9. mars 2016. Besøkt 29. januar 2017.
3. ↑  «Våttån». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 29. januar 2017.
4. ↑  Gerhard Schøning (1979). *Reise som giennem en Deel af Norge i de Aar 1773, 1774, 1775 paa Hans Majestets Kongens Bekostning er giort og beskreven.* 1. Tapir. s. 225. ISBN 8251903467.

Portal: Andre verdenskrig
«Parterapi» omdirigeres hit. For annen bruk, se Parterapi (andre betydninger).

**Samtaleterapi** betegner et fagfelt innen psykoterapi der utøvere med samtaleterapeutisk ekspertise arbeider med pasienter / klienter innen de rammer som den fortrolige samtalen kan gi. Psykiatere, psykologer, psykoterapeuter, sosionomer, spesialutdannede samtaleterapeuter med flere tilbyr samtaleterapi. Mye av den moderne samtaleterapien har sitt grunnlag fra humanistisk psykologi. Spesialutdannede samtaleterapeuter uten legeutdannelse eller embetseksamen i psykologi kan tilby støttesamtaler og samtaleterapi både til klienter uten diagnose og diagnostiserte, medisinerte pasienter, dog uten å behandle diagnoser og i forståelse med henvisende lege.

Typiske arbeidsfelt i samtaleterapi er angst, depresjon, overgrep og andre traumer, sosiale og personlige relasjoner, livskriser, psykosomatisk sykdom og annet. Metoder og teknikker brukt i samtaleterapi vil kunne variere fra en samtaleterapeut til en annen ut fra den enkeltes faglige bakgrunn og plattform.

Samtaleterapi kan strekke seg over kortere eller lengre tid. For eksempel kan løsningsorientert samtaleterapi basert på kognitiv atferdsterapi egne seg for personer med behov for et mindre antall støttesamtaler i en forbigående utfordrende periode. Andre vil ha behov for et dyperegående terapeutisk forløp over lengre tid.

Se også
-------

* Samtaleterapeut



| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
**Hyblaeidae** er en artsfattig familie av sommerfugler som i dag gjerne blir regnet som en overfamilie for seg, **Hyblaeoidea**, innen gruppen Obtectomera. Disse sommerfuglene ligner på små nattfly (Noctuidae), og de har tidligere blitt regnet til denne familien, og også til familien Pyralidae. Hyblaeidene er tropiske og finnes både i den gamle og den nye verden.

Utseende
--------

Middelsstore (vingespenn gjerne rundt 40 mm), kraftig bygde sommerfugler. Kroppen er kort og trinn, hodet ganske lite med fremoverstrakte palper. Antennene er temmelig korte og trådformede. Forvingene er avrundet trekantede, mer eller mindre brunspraglete. Bakvingene er brede og avrundede, ofte med gule eller røde flekker eller bånd. Bakkroppen er kjegleformet, beina forholdsvis korte med markerte sporer. Larvene ligner nattflylarver, der er avlange og nesten nakne med en stor, velutviklet hodekapsel.

Levevis
-------

Larvene lever på planter i trompettrefamilien (Bignoniaceae), jernurtfamilien (Verbenaceae), og de to mangrovefamiliene Avicenniaceae og Rhizophoraceae. De gnager gjerne et spor i bladene og bretter bladet rundt seg til skjul. I dette skjulet oppholder de seg om dagen, og vandrer ut for å ete om natten.

Skadedyr
--------

Arten *Hyblaea puera* kan gjøre en del skade i teak-(*Tectona grandis*) plantasjer. De kan ødelegge en stor del av løvverket. Arten, som også kan angripe en del andre plantearter, finnes overalt der teak blir dyrket, og man vet ikke hvor den egentlig stammer fra.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
	+ Gruppen Glossata – Homoneura
		- Gruppen Coelolepida
			* Gruppen Myoglossata
				+ Gruppen Neolepidoptera
					- Gruppen Heteroneura
						* Gruppen Eulepidoptera
							+ Gruppen Ditrysia
								- Gruppen Apoditrysia
									* Gruppen Obtectomera
										+ Overfamilien **Hyblaeoidea**
											- Familien **Hyblaeidae**
												* Slekten *Erythrochrus* – tre arter
												* Slekten *Hyblaea* Fabricius, 1793 – 49 beskrevne arter
												* Slekten *Torone* – bare i den nye verden

Kilder
------

Catalogue of Life: Annual Checklist 2007. Liste over beskrevne dyr og planter. 

Billedgalleri over australske arter:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Hyblaeoidea* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Hyblaeoidea* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Hyblaeoidea* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Hyblaeoidea* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Hyblaeidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Hyblaeidae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Eldey
**Eldey** (islandsk for «ildøy») er en øy og et vulkansystem i Island. Øyen ligger 15 km vest for Reykjanes, har et areal på 3 hektar og en høyde på 77 meter over havet. Vulkansystemet består av sprekker uten en sentral vulkan.

Fuglekoloni
-----------

Øyens bratte klipper er tilholdssted for et stort antall fugler, inkludert en koloni av havsule som har hatt 14 000 - 18 000 hekkende par, halvparten av Islands totale bestand.

Eldey hadde den aller siste kolonien med hekkende geirfugl, før arten ble utryddet. Det siste hekkende paret ble drept der av lokale jegere 3. juli 1844.

Øyen ble vernet i 1974, og landstigning er ikke lenger tillatt.

Vulkansk aktivitet
------------------

Vulkansystemet Eldey er undervanns, med øya Eldey og skjærene Eldeyardrangur, Geirfugladrangur og Geirfuglasker over vann. Det består av parallelle, flattoppede, langstrakte rygger. Maksimal dybde er 250 meter. I historisk tid er det registrert seks utbrudd, i 1211, 1340, 1422, 1879, 1884 og 1926. De varte fra noen få dager til noen få uker. I 1879 og 1926 ble det dannet nye øyer. Disse ble etter kort tid brutt ned av havet. Øyen Eldey kan ha hatt maksimalt 100 meter høyde.

Referanser
----------

1. ↑  «Eldey island» **(islandsk)**.
2. ↑  *Norges dyr*. Cappelen. 1970. s. 313.
3. ↑  «Eldey». Islands meteorologiske institutt. Besøkt 8. juli 2023.

Portal: Island

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GeoNames
 |
Må ikke forveksles med Vårsøg (visegruppe).
**«Vårsøg»** er et dikt skrevet i april 1945 av Hans Hyldbakk (1898–2001). Det blir regnet som Hyldbakks mest kjente dikt ved siden av «E slåttatæja». Hyldbakk skrev diktet mot slutten av andre verdenskrig, og det heter seg at «våren» i teksten er en metafor for frigjøringen. Slik skal diktet være en hyllest til fred.

Tonesatt versjon
----------------

Henning Sommerro og gruppa Vårsøg platedebuterte i 1977 med en svært kjent viseversjon av diktet, til Sommerros melodi. Den finnes på LP-platen med samme navn (Arctic Records ARC 8614). Sigmund Grovens tolkning av denne melodien på LP-platen *Songar utan ord* (Polydor 813 587-1), som ble utgitt i 1983, ble lenge brukt som kjenningsmelodi i NRKs radioprogram *Nattønsket*.

Alexander Rybak har en engelsk versjon av sangen («If You Were Gone») på sitt album *Fairytales*, som ble utgitt i 2009.

Den norske hiphop-duoen Multicyde brukte Henning Sommerros melodi i sangen «A Better Day» i 2001. Den koreanske hiphopgruppa JTL har spilt inn en koreansk utgave av Multicydes versjon.

Referanser
----------

1. 1 2  Ellingseter, Tore (3. mai 2015). «Slik vart Vårsøg til». *NRK*. Besøkt 1. juni 2022.
2. ↑  «Multicyde». *VG-lista 2018*. Besøkt 17. mars 2018.

Portal: Litteratur
**Frank Strandli** (født 16. mai 1972) er en norsk tidligere fotballspiller fra Kristiansand.

Strandli startet sin karriere for Start i hjembyen Kristiansand. Den engelske toppklubben Leeds United hentet Strandli til England – et opphold som ikke ble den store suksessen, selv om debutkampen mot Middlesbrough ble kronet med scoring. Det sies at Strandli er blitt kåret til Leeds dårligste spiller noensinne, men dette ryktet har det vist seg å være vanskelig å finne opphavet til. Etter noen gode sesonger hjemme i Norge, med spill for Brann og Lillestrøm, hentet greske Panathinaikos de to kameratene Erik Mykland og Frank Strandli. Karrieren ble avsluttet i danske Aalborg, hvor Strandli ble seriemester i 1999. Strandli ble deretter alvorlig skadet, hvor karrieren sto i fare. Og etter et sensasjonelt comeback i 2001, med seks mål på syv kamper, ble Strandli erklært fotballinvalid i 2002.

Strandli spilte 24 A-landslagskamper for Norge, og han scoret tre mål. Han har også 26 U21-landslagskamper (12 mål) og 10 G18-landskamper (1 mål).

Strandli spilte som eneste spiller samtlige av Norges kvalifiseringskamper til VM i 1998, men ble vraket til VM-troppen av Egil «Drillo» Olsen til fordel for Jahn Ivar «Mini» Jacobsen. Strandli uttalte til Fædrelandsvennen at han var «dypt skuffet over Drillo» som følge av vrakingen.[]

Karriere som spiller
--------------------

|
|  |
| Klubb | Kamper | Mål | Periode |
| Norges flagg Start | 90 | 36 | 1989-1993 |
| Englands flagg Leeds | 16 | 2 | 1993/1994 |
| Norges flagg Brann | 43 | 14 | 1994-1995 |
| Norges flagg Lillestrøm | 64 | 34 | 1995-1997 |
| Hellas’ flagg Panathinaikos | 60 | 18 | 1997-1999 |
| Danmarks flagg Aalborg | 53 | 24 | 1999-2001 |
|

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 172184, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Frank Strandli – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Frank Strandli – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Frank Strandli – Soccerbase.com Rediger på Wikidata

* (en) Frank Strandli – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (no) Frank Strandli – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Frank Strandli – FBref Rediger på Wikidata
**Frank Gifford Tallmann** (født 17. april 1919 i Orange, New Jersey, død 15. april 1978 i Santiago Peak Trabuco Canyon i California) var en amerikansk stuntpilot på 1960 -1970-tallet.

Tallman dannet sammen med piloten Paul Mantz flyselskapet *Tallmantz Aviation* i 1961. Foretagets aktivitet besto i å forsyne filmselskapene med piloter, historiske fly og fly som kunne anvendes ved flyfotografering. Etter at han skadet sitt ben i en go-cart ulykke i 1965, lærte han seg fly igjen med en benprotese. Blant hans stuntflygninger fikk han oppmerksomhet gjennom reklametavlen i filmen For en gal, gal, gal, gal verden i 1963. Han omkom under en normal flygning under visuelle flyregler (VFR) i en Piper Aztec fra Santa Monica Airport til Phoenix, når flyet ble møtt av vondt vær med lav skybase og regn. Flyet havarerte mot Santa Ane Mountains i normal flyhøyde.

Referanser
----------

1. 1 2   Find a Grave, oppført som Frank Gifford Tallman, Find a Grave 7722011, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Silje Vethal** (født 21. januar 1973 i Bergen) er en norsk lyriker. 

Hun har studert nordisk språk og litteratur og debuterte i 1998 med diktsamlingen *Terreng* (Tiden, 1998). De to første diktsamlingene, *Terreng* og *Lynne*, er oversatt til svensk på Norstedts Förlag. I 2008 ble hun tildelt Tanums kvinnestipend.

Bibliografi
-----------

* *Terreng* – dikt Tiden Norsk Forlag (1998) ISBN 8210043315
* *Lynne* – dikt Tiden Norsk Forlag (2000) ISBN 8210045776
* *En slags epoke* – dikt H PRESS (2007) ISBN 9788292532133

Hun var også representert i antologien *Men sannheten kom som et dikt* (red. Steinar Opstad, Kolon Forlag, 2003), i antologien *Gruppe 11 – Skjønnlitterær antologi* (red. [Bjørn Aagenæs] Kolon Forlag, 2011, og i *Den engelske kanal 2013* (red. Jørn H. Sværen, Kolon Forlag, 2013).

Priser
------

* Tanums kvinnestipend 2008


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:Gunnhild Øyehaug | **Vinner av Tanums kvinnestipend**(2008) | Neste mottaker:Ingvild Burkey |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Frank Merlin Troeh** (født 19. februar 1882 i Sioux City, Iowa død 24. desember 1968 i Portland, Oregon) var en amerikansk skytter som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Troeh ble olympisk mester i skyting under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det amerikanske laget som vant lagskyting i trap med 547 poeng foran Belgia med 503. De andre på laget var Mark Arie, Horace Bonser, Jay Clark, Forest McNeir og Frank Wright. Troeh skjøt totalt 94 poeng som var det beste resultatet på det amerikanske laget. Det var åtte lag med seks deltakere på hvert lag som deltok i konkurransen som ble avviklet 22. og 23. juli 1920. Han kom på andreplass i den individuelle trapskytingen bak landsmannen Mark Arie.

OL-medaljer
-----------

* 1920 Belgias flagg Antwerpen – Gull **Gull** i skyting, trap lagskyting (USA)
* 1920 Belgias flagg Antwerpen – Sølv Sølv i skyting, trap

Referanser
----------

1. ↑   sports-reference.com, www.sports-reference.com, besøkt 20. januar 2016[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Frank Troeh – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Frank Troeh – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Frank Troeh – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Sophie Rigborg Amalie Huitfeldt**  (født 20. oktober 1723, død 17. september 1776) var en norsk adelsdame, gift grevinne Wedel-Jarlsberg.

Familieforhold
--------------

Hun var datter av offiser Hartvig Huitfeldt og hustru Karen de Werenskiold, senere overhoffmesterinne hos dronning Juliane Marie. Sophie tilhørte en velstående slektskrets som tellet eldre og nyere adel, på morssiden nedstammet hun fra de rike trelasthandlere og skogeiere Werner Nilssøn og Nils Wernersøn, stamfar til familien Werenskiold.

Jarlsberg
---------

19. mai 1745 giftet hun seg i Frederikstad (Fredrikstad) med offiser (senere general) Frederik Christian Otto lensgreve Wedel-Jarlsberg, til grevskapet Jarlsberg. De slo seg ned på Jarlsberg hvor de holdt et selskapelig hus og var flinke til å bruke penger. Paret var de første av Jarlsbergs grevepar som talte og skrev på dansk-norsk og som bodde der i lengre tid av gangen.

Greven kjøpte i 1775 Sønderskov Hovedgård ved Ribe, Jylland. Her døde grevinnen den 17. september 1776. To måneder senere døde ektemannen samme sted. De ble begravet i Folding kirke, men kistene ble senere flyttet til gravkapellet ved Sem kirke.

Trivia
------

Grevinneveien i Tønsberg er oppkalt etter grevinne Wedel-Jarlsberg.

Referanser
----------

1. 1 2   Danmarks Adels Aarbog, bind 1887[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2  Kavli, Guthorm (1983). *Jarlsberg*. Universitetsforlaget. s. 149. ISBN 8200063240.
4. 1 2  Tank, Roar (1930). *Jarlsberg hovedgaard og dens besiddere gjennom tiderne*. Gyldendal. s. 156–158.
5. ↑  Valebrokk, Eva (1997). *Norske slott, herregårder og gods*. Andresen & Butenschøn. s. 257. ISBN 8276940234.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Støv i verdensrommet** er en form for støv som er til stede i det ytre rom, hvor gasser og støvskyer er de primære forløperne til planetære systemer.

Eksempler på støv i verdensrommet
---------------------------------

* Zodiakallys som kan sees på himmelen om natten er dannet av sollys som blir reflektert av støvpartikler i bane rundt solen.
* Halene til kometene er laget av utslipp av støv og ionisert gass fra kometlegemet.
* Støv dekker også planetære legemer.
* Større støvstormer forekommer blant annet på planeten Mars og kan dekke nesten hele planeten.
* Kosmisk støv finnes mellom stjernene, og danner stjernetåker.

Forskning på støv fra verdensrommet
-----------------------------------

Det ble trodd at støvprøver fra det ytre rom kunne fortelle forskere mer om tidligere forhold i solsystemet. Flere romskip har blitt sendt ut i et forsøk på å samle prøver av støv og andre materialer. Blant disse er romskipet Stardust som fløy forbi kometen Wild 2 i 2004 og hentet tilbake en kapsel fullt av rester av kometen til USA januar 2006. Den japanske Hayabusa-romskipet forsøker å hente en støvprøve fra overflaten til en asteroide.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Kjell Oddvar Pahr-Iversen** (født 22. desember 1937 i Stavanger) er en norsk maler.

Han fikk sin utdanning ved Kunst- og håndverkskolen i Bergen og ved Kunstakademiet i København. Pahr-Iversen er representert blant annet i Nasjonalgalleriet og ved en rekke andre museer. 

Han har hatt mange utsmykningsoppdrag, og er en kjent norsk samtidskunstner.

Pahr-Iversen modellerer bildene sine med lys og skygge. Han bruker farger og penselstrøk på en ekspresjonistisk måte. Han er veldig opptatt av lys og benytter seg av en maleteknikk som gjør at bildene hans får en spesiell glød og intensitet. 

Pahr-Iversen ble 12. november 2017 utnevnt til æresmedlem av Det russiske kunstakademiet.

I 2020 ble han utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for sin innsats som kunstner.

Han er broren til forfatter og tidligere sjefredaktør Engwall Pahr-Iversen.

Referanser
----------

1. ↑   Norsk kunstnerleksikon, nkl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Kjell Pahr-Iversen 80 år*, Stavanger Aftenblad, 22. desember 2017
3. ↑  «Utnevnelse til St. Olavs Orden». *www.kongehuset.no* **(norsk)**. Besøkt 21. februar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

* (en) Kjell Pahr-Iversen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** KulturNav
 |
GIF-animasjon av et støt
**Støt** er en av to øvelser innen idretten vektløfting. Den andre er øvelsen rykk.

Øvelsen går ut på å løfte en vektstang med belastning fra golvet og over hodet i to bevegelser. Først løftes stangen til brystet, en bevegelse som gjerne kalles for frivending, eller bare «vending». Deretter samler utøveren krefter og støter stangen over hodet der den låses på strake armer. Denne delen av løftet kalles overstøt, eller bare støt. Posisjonen med stangen over hodet skal være markert, og løfteren får signal fra dommerne når løftet er dømt godkjent, slik at stangen kan slippes ned på golvet.

I en konkurranse har løfteren kun tre forsøk i hver av øvelsene, og må planlegge sine forsøk ut fra egen form og konkurrentenes resultater. Løfteren har også begrenset med tid – vanligvis ett minutt fra stangen er lastet til løftet skal være i gang.

Tyngste støt av nordmenn
------------------------

Følgende er de beste støtresultatene av nordmenn i vektløftings-konkurranser:

| Rank | Navn | År | Kroppsvekt | Kilo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stian Grimseth | 1999 | 148,0 kg | 235 kg |
| 2. | Øystein Holt | 1988 | 109,0 kg | 210 kg |
| 3. | Eivind Rekustad | 1976 | 124,5 kg | 205 kg |
| 4. | Leif Jenssen | 1975 | 81,7 kg | 200 kg |
| 5. | Stig Øvrebø | 1988 | 120,6 kg | 200 kg |
| 6. | Kim Eirik Tollefsen | 2014 | 113,4 kg | 200 kg |
| 7. | Gunnar Østby | 1980 | 99,8 kg | 197,5 kg |
| 8. | Tage Knudsen | 1979 | 112,0 kg | 195 kg |
| 9. | Vebjørn Varlid | 2011 | 139,1 kg | 195 kg |
| 10. | Victor Solstrand | 1978 | 99,8 kg | 192,5 kg |
| 11. | Per Hordnes | 2006 | 97,0 kg | 190 kg |
|

Eksterne lenker
---------------

* www.vektlofting.no – Norges vektløfterforbunds hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Oversikt over ulike **tidsenheter**.

Tidsenheter
-----------

### Sekund

Et sekund er definert som 9 192 631 770 svingninger av et foton fra isotopen cesium 133.

### Døgn

Et døgn var tidligere knyttet til to påfølgende nedre kulminasjoner for solen, men er nå definert som 24 timer, 1440 minutter eller 86 400 sekunder, og er dermed knyttet til SI-systemet selv om døgnet i seg selv ikke er en SI-enhet. 

Siden døgnet ikke lengre er knyttet til solen, blir det med ujevne mellomrom lagt inn skuddsekunder for å holde døgnet i takt med solas gang over himmelen.

### Måned

En måned er mellom 28 og 31 døgn.

### Kvartal

Et kvartal er tre måneder.

### Tertial

Et tertial er fire måneder.

### År

* Et år er den tiden jorden bruker på ett omløp rundt solen.
* Anomalistisk år = Jordens omløpstid om Solen i forhold til perihel, 365 døgn 6 timer 13 minutter og 53,01 sekunder = 365,2596 døgn.
* Tropisk år = Solens omløpstid i forhold til vårjevndøgnspunkt = 365 døgn 5 timer 48 minutter og 45 sekunder = 365,2421875 middelsol-døgn (epoke J2000**.**0).
* Siderisk år (stjerneår) = Solens omløpstid i forhold til stjernene = 365 døgn 6 timer 9 minutter og 9,54 sekunder = 365,2564 døgn.

### Desennium

Et desennium er 10 år.

### Sekel

Et sekel er 100 år.

### Millennium

Et millennium er 1000 år.

### Se også

* Tid (oversikt over tidsenheter).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
En **warez-gruppe** er en organisert, gruppe som jobber i skjul for å spre piratkopiert materiale (også kalt «warez»), som oftest ved hjelp av protokollen FTP.

Stillinger
----------

I en slik gruppe er det normalt flere stillinger som må til for å få gruppa til å jobbe optimalt. En DVD-«ripping»-gruppe trenger f.eks. en organisator, en «encoder» (av engelsk *encode*, *omkoder*), en kilde som jobber på et DVD-trykkeri eller i butikk, som gjør at gruppa får DVD-platene før de blir tilgjengelige for allmennheten. De trenger også en person som kan distribuere materialet, og en person som kan lage «NFO» (av *info*, *informasjon*). Til slutt må resultatet pakkes om til RAR-filer via et kompresjonsprogram (f.eks. WinRAR). Det finnes egne interne regler for hvor store RAR-filene skal være, og andre regler som skal justere kvaliteten på den konverterte filmen.

Prosessen
---------

Det hele begynner med at kilden sender den nyeste DVD-en til organisatoren. Organisatoren dekrypterer DVD-en, og sender filene via FTP hvor encoderen omkoder DVD-ens lyd og bilde til et annet og mindre plasskrevende format til PC-en, ofte komprimert i Xvid. Omkodingen kan ta et par timer, så imens er det en annen sin rolle å lage NFO-en ut i fra spesifikasjonene som organisatoren og omkoderen gir ham. Når omkodingen endelig er ferdig, så sender omkoderen AVI-filen opp på FTP-verten igjen. Der blir den hentet ned av en pakker, som pakker og til slutt distribuerer det på mangfoldige FTP-verter rundt om i verden.

Prosessen i andre typer grupper
-------------------------------

En gruppe som ikke driver med «ripping» av DVD-er, vil ikke trenge en omkoder. En eksempel på en slik gruppe kan være en som driver med «reverse engineering», det vil si å «cracke» spill. Slike grupper vil heller trenge programmerere som er kjent med assemblykoding.
Stigningstallet er gitt ved forholdet {\displaystyle \Delta y/\Delta x.}
**Stigningstallet** til en kurve i matematikken er et mål for hvor bratt den er. For en rett linje kan det finnes ved algebra eller geometri, mens for generelle kurver blir det beregnet i matematisk analyse ved derivasjon.

Definisjon
----------

La *L* være en rett linje som går gjennom punktene (*x*1,*y*1) og (*x*2,*y*2). Da er stigningstallet til *L* lik *m*, der

{\displaystyle m={\frac {\Delta y}{\Delta x}}={\frac {y\_{2}-y\_{1}}{x\_{2}-x\_{1}}}.}
To linjer som står vinkelrett på hverandre, vil ha stigningstall *m* og *m'* som oppfyller *mm' = - 1*.

### Stigningstallet til en kurve

For en generell kurve, gitt ved en funksjon *f*, er stigningstallet til *f* i punktet *x* lik stigningstallet til tangenten til *f* i *x*. Hvis funksjonen ikke har noen tangent i det punktet, er ikke stigningstallet definert. Å bestemme stigningstallet til *f* gjøres ved derivasjon og er et sentralt område i matematisk analyse.

En gren av matematisk analyse kaller vi statistikk, hvor kurver og stigningstall spiller en sentral rolle.

Veistigning
-----------

Stigningen for veier oppgis i grader forskjell fra vannrett eller i prosent.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld
 |
Gassfylt støtdemper.
En **støtdemper** er en innretning som konverterer bevegelsesenergi til varme, vanligvis ved å tvinge en olje gjennom små hull internt.

Den mest kjente bruken av støtdempere er på biler, men brukes også i for eksempel rullebrett. Uten støtdempere ville en bil hoppe av gårde på fjæringen sin etter å ha passert en dump eller et hull. En støtdemper tar opp bevegelsesenergien og roer ned kjøretøyet.

Støtdempere har også vært brukt i bygninger for å beskytte dem mot jordskjelv. Mange store maskiner bruker også støtdempere. I vaskemaskiner og sentrifuger er de nødvendige for å hindre mye sleng ved ubalanse i klesfordelingen.

En støtdemper kan være enkeltvirkende eller dobbeltvirkende. En enkeltvirkende støtdemper gir lite eller ingen motstand ved bevegelse i den ene retningen. I biler er det viktigere å dempe bevegelse av bilen oppover enn nedover. På humpete vei vil en enkeltvirkende støtdemper trekke fjærene sammen og bilen ned mot veien, og gir fastere fjæring enn på relativt jevn vei.

Enkelte støtdempere er justerbare. Dersom bilen har mer last bak og bakparten «slenger» mer opp og ned, kan stramming av bakre dempere gi betydelig bedre fjæring og kjøreegenskaper.

På gamle biler med bladfjærer gjorde gnidning mellom bladene i fjæra at bevegelsen ble dempet. Det var derfor mindre behov for støtdempere på disse bilene enn på biler med spiralfjærer.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
Middelhorisonten
**Wari** eller **Huari** var en sivilisasjon som blomstret opp i Andesfjellene i mellomhorisonten ca. år 500 til 1200 (800) e.Kr. Hovudstaden lå nær den moderne byen Ayacucho i Peru. Byen var et senter i et rike som dekket store deler av høylandet og strakk seg ut til kysten i det som i dag er Peru. Territoriet ekspanderte tidlig til det favnet om byen Pachacamac, det ser ut til den beholdt en stor grad av selvstyre innenfor Wari. Senere tok waririket mye av territoriet som før var Moche.

Wari ble det første riket i området som ser ut til å ha ekspandert med hjelp av erobringer. Det ble et av de største rikene i Sør-Amerika, kom før Chimu og samtidig med Tiwanaku som delte noen av de samme kunstneriske uttrykksformer som Wari kjente. Kontakten mellom Wari og Tiwanaku fant sted innenfor en periode på 50 år da det pågikk sporadiske sammenstøt om en gruve som først ble okkupert av Tiwanaku. Gruven krysset grensene mellom interessesfærene til de to rikene. Waririket prøvde å sikre seg gruvwn, men lyktes ikke med det.

Waristaten etablerte provinssentra med særegen arkitektur. Omkring 300 år etter at riket brøt sammen, blet Tawantinsuyu, inkariket, den dominerende makten i Andesregionen.

Inkaene tok over terrasseringsteknologien fra Wari da de begynte med å forbedre produktiviteten i jordbruket. Inkariket dro fordel av annen infrastruktur fra waririket. Et hovedvegnett gjennom waririket ble eksempel til etterfølgelse for inkariket. De fikk også det store religiøse senter Pachacamac som et motsvar til Tiwanaku.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | World History Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis
 |
**Westerkwartiersk** *(Westerkwartaars* eller *Westerkertaaiers)* er en nederlandsk dialekt som hører hjemme i dialektgruppen groningsk. Denne dialekten brukes i Groningens Westerkwartier og er blant dialektene i denne gruppen den som ligger nærmest vestfrisisk.

Som vestfrisisk har ikke dialekten verb med refleksive pronomen som for eksempe *«zich wassen»* (vaske seg, nederlandsk). På westerkwartiers sier man *«hom wassen»*, mens man i resten av provinsen sier *«zuch wassen»* eller *«zok wassen»*. Videre er ordet som brukes for *«in»* (norsk: inn/i) i dette området blitt til *«ien»* som uttales som det vestfrisiske *«yn»*. Området Westerkwartier er overgangssonen mellom groningsk og vestfrisisk, og andre innbyggere i Groningen kaller områdets beboere og for «Overdaips», et navn som relaterer til at Westerkwartier ligger på den andre siden av elven Reitdiep.

På en del kart over språkområder angis området der westerkwartiersk brukes som **kollumerlandsk**. Årsaken til dette er at dialekten bortsett fra i Westerkwartier/Groningen, også er i bruk i kommunen Kollumerland en Nieuwkruisland i Friesland. Dialekten forveksles også med kollumerpompstersk, som tales i Kollumerpomp men likevel regnes som en egen dialekt.

Eksterne lenker
---------------

* Mien Westerkwartier, stiftelse for språk og kultur (westerkwartiersk)
|  |
| --- |
| artikkelen inngår i**«serien om tamhunden»** |
| Engelsk springer spaniel |
| Andre artikler om hunder |
| Generelle artikler |
| Artikler om brukshundtyper |
| Artikler om hundegrupper |
| Artikler om hunderaser |
| Artikler om hundesport |
| Artikler om hundeforeninger |
| Artikler om hundeskoler |
| Lister over hunderaser |
| Alfabetisk raseliste |
| Gruppevis raseliste |

**Støtende hunder** kalles gjerne også **kortjagere**. Dette er jakthunder som ikke avgir fullstendig *los* og heller ikke forfølger viltet særlig lenge, men bare skremmer (støter) det opp.

Man bruker gjerne støtende hunder til småviltjakt på fugl, hare, rødrev og rådyr i Norge, og i en viss grad også til hjortejakt. Andre steder er også kanin og dåhjort typisk viltslag å jakte på med støtende hunder. De mest vanlige hundetypene er apporterende fuglehunder som retrievere, spaniels og vannhunder, men til annet enn fugl brukes også noen terriere, vorstehhunder og støvere som kortjagere. I Norge har engelsk springer spaniel har vært den mest dominerende hunderasen under fuglejakt og på jaktprøver.

Noen mener at en dyktig kortjager ikke skal forfølge viltet i mer enn cirka 10–20 minutter, avhengig av vilttettheteten der det jaktes. I Skåne i Sverige regner svenskene den perfekte kortjageren som en hund som ikke forfølger viltet mer enn i cirka 5–10 minutter, fordi småvilttettheten er stor. **Støtende fuglehunder** skal ikke jage etter fuglene når de er støtt opp, men forholde seg rolig så ikke jegeren forstyrres i skuddøyeblikket.

Støtende hunder sporer viltet på samme måte som drivende hunder. Typiske kortjagere loser med kontinuerlig intens bjeffing, men først når viltet er innenfor synsfeltet. Så lenge hunden fortsatt sporer støter den (bjeffer av og til). Jo ferskere sporet blir, jo oftere og mer intenst støter den. Støtende fuglehunder, som regel enten spaniels (primært) eller vannhunder, er hunder som søker etter fugl innenfor skuddhold. Disse hundene slår ut til sidene rett foran jegeren, men gjerne ikke mer enn 20 meter til hver side, og jager opp fugl. Skutte fugler skal apporteres.

Referanser
----------

1. ↑  Unsgård, John Henning; Frøstrup, Johan Christian: *støtende hunder*. Norsk Jaktleksikon i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 12. juli 2022 fra
2. 1 2 3  Inger Handegård (2017) Jakt med støtende fuglehund. Hunden.no, november 2017. Hentet 2022-07-12 fra
3. ↑  Løberg, Gry: *støtende fuglehund* i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 12. juli 2022 fra

| * v
* d
* r
Jakt med hund |
| --- |
| Apporterende hunder **·** Drivende hunder **·** Hetsende hunder **·** Hihunder **·** Skjellende hunder **·** Støtende hunder **·** Stående fuglehunder **·** Tresettere **·** Treskjellere |  |
«***Barnehjelpsdag***» er et skillingstrykk skrevet av Adam Hiorth (1816–1871). Han var en norsk forretningsmann i tekstilbransjen, og grunnla i 1845 Nydalens Spinneri. På trykket står det at denne visa synges til melodien «Nyhetsvisen» av «Splendid».

Teksten
-------

**1.**Jeg tror at jeg har hørt et steds no slikt som det  

at når man gjør no godt så skal det i stillhet skje,  

og for våre arme små her i dag, jeg har latt meg flå.  

Men med stillheten har det gud bedre kun vært som så.  

Nei sannelig om det i dag har været mer stille enn på hin barnehjelpsdag,  

da Mina fikk sin lille, da doktor, tante, jordmor om stoler, benker, border fór,  

og barnehjelp var da som nu det store ord.  

  

**2.**Jeg våknede i morges ved en voldsom støy,  

og straks min tanke hen til San Fransisco fløy,  

til jeg syntes hele gården i fra kjeller og til tårn  

sto og rystet og jeg tenkte: Jøsses, ruller'n eller står'n.  

Jeg åpnet raskt mitt vindusglass og så en flokk studenter som høyt på toppen  

av et lass trakterte instrumenter de slo og skrek og dundrede så det meg blott forundrede  

at de var bare tolv og ikke hundrede.  

  

**3.**Den første bøsse møtte meg i min entré,  

en tier måtte til før jeg fikk gå i fred,  

en, to, tre så var jeg blank for i tiggerbøssen sank  

mitt papir og gull og sølv og hver en fattig kobberdank.  

Til slutt jeg måtte jukse ned på bøssen alt jeg hadde, min siste frakk og bukseknapp,  

min lorgnett og snadde, mitt nøkkelknippe, bartebind, min neglesaks og fingerring  

Gud vet hva barnehjelp det er i slike ting.  

  

**4.**Fra backfich og til damene fra Hurperud,  

med bøsser bevæpnede huff huttetu,  

det ble ikke gitt pardong uten spor av sans fasong.  

Ble man ribbet inntil skjorte, permisjons og pantelong,  

men en ting er jeg sikker på at de som assisterte var mange fler enn de få  

som gavene presterte og neste gang de arme små skal hjelpes vil jeg huske på  

å få en tiggerbøsse selv å drasse på.  

  

**5.**Ved flukt jeg ville redde meg fra Karl Johan,  

for pengelens å vandre der gikk ikke an,  

men forfulgtes av en flokk da jeg ville styrte opp  

dit hvor dadda yter barnehjelp på Nissebergets topp.  

Men intet skjul å finne var blant parkens spredte stammer, og fremad jaktens tummel bar  

blant plener, busker, dammer til slutt jeg fant en åpen dør til et lite hus med grønn kulør,  

hvor damene ennå aldri holdt beleiring før.  

  

**6.**Her ser De en som man har røvet, ribbet, flådd  

Gud vet hvordan med livet jeg hit opp er nådd,  

jeg har gitt min siste slant og nu håper jeg så sant  

at de små må jo bli rike når vi voksne er blitt fant.  

Nu er jeg selv blitt trengende mot aftensmat jeg lenges men hvorfra får jeg pengene,  

som her dessverre trenges, thi hvis I åpner pungene til fordel for de sjungende  

så går det vel til de ford....sømte ungene.

Kilder
------

* Oldemors visebok av Eli Store Erichsen, Cappelen 1976
***Megasoma cedrosum*** er en bille som hører til underfamilien hornbiller (Dynastinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En stor (3-4 centimeter) og tung bille, en av de mindre artene i slekten *Megasoma*. Kroppen er svart, litt blank, forholdsvis kraftig punktert. Hannen har et kort, to-grenet horn (rettet framover) på hodet. På pronotum er det en skrått fremoverrettet pigg på hver side, og et kort horn i midten. Pronotum er nokså smalt ved forkanten, mindre enn en og en halv gang så bredt som hodet. Beina er lange og kraftige, leggene har to tenner på utsiden. Hunnen mangler horn i likhet med de fleste andre hornbiller.
Hannen er sparsomt kledt med virvlende, grå-gule hår, hunnen tilsynelatende naken på oversiden.

Levevis
-------

Arten lever i tørre områder mellom 100-600 meter over havet. De voksne billene finnes gjerne på greiner av akasier (*Acacia* sp.), der de gnager på barken og drikker sevje. De er aktive om morgenen, men graver seg ned i bakken utover dagen da det blir svært varmt.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i det nordvestlige Mexico (Baja California).

Systematisk plassering
----------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien Skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
				+ Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
					- Slekten *Megasoma* Kirby, 1825
						* ***Megasoma cedrosum*** Hardy, 1972

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Megasoma cedrosum* hos ITIS Rediger på Wikidata

Wikispecies: Megasoma – detaljert artsinformasjon

* Bildegalleri over artene
* Generic Guide to New World Scarab Beetles - *Megasoma cedrosum*
**Bîc** (også stavet *Bâc* eller *Byk*) er en høyre sideelv til Dnister i Moldova. Elva er 155 kilometer lang, med et nedbørfelt på 2 150 km².

Det øvre løpet til Bîc har gravd ut en dyp ravine i åsområdet Codri. Moldovas hovedstad, Chişinău, ligger ved elva. Her er det bygd en demning som har dannet Ghidighici-reservoaret (Chişinăusjøen) med et areal på om lag 10 km². Om sommeren tørker elva ofte inn og blir til en rekke små innsjøer, mens på våren og høsten kan vannstanden stige ganske raskt.

Bîc er kraftig forurenset. Industrier og private virksomheter dumper avløpsvann i den, og når elva strømmer gjennom Chișinău mottar den store mengder ubehandlet vann fra husholdningene. Praksisen med å dumpe ubehandlet kloakk har blitt redusert, men ikke helt eliminert. Det øvre elveløpet er mindre skadet enn det nedre; en undersøkelse fra 2018 fant at mens forskjellige fiskearter levde i elven over Chișinău, overlevde ingen fisk langs nedre Bâc mellom Chișinău og Dnister.

Referanser
----------

1. 1 2  «Бык». *bse.sci-lib.com*. Besøkt 25. desember 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bîc River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
*Se pekerside for flere forekomster av Sukkertoppveien.*

**Sukkertoppveien** (1–5) er en vei på Frydenberg i bydel Grünerløkka i Oslo. Den går opprinnelig fra Hasleveien til Hekkveien, men er nå en blindvei fra Hasleveien. Bebyggelsen består av tre 4–5-etasjers blokker i kjede (fra 2005).

Ved innkjøringa til området ligger Hasleveien 15, som er et kombinert nærings- og boligbygg. På østsida av veien ligger tre blokker med adresse Hekkveien 10.

Veien ligger på en kolle ovafor Carl Berners plass, Sukkertoppen, derav navnet. Her var tidligere leikeområde.

Tolv meter under kjellergolvet i blokkene går Grorudbanen i tunnel. Under arbeidet med T-baneringen i 2004 (før blokkene var bygd) raste her 400 kubikkmeter fjell og masse ned i tunnelen og forårsaka store forsinkelser i arbeidet.

Litteratur
----------

* Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sukkertoppveien». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7.

Eksterne lenker
---------------

* «Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 25. oktober 2015.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Type VIIC** er en type ubåt bygd av flere verft i Tyskland under andre verdenskrig. En kjent type VIIC-ubåt er U96, som det er skrevet roman og laget film om, begge med navnet *Das Boot* eller «båten/ubåten» på norsk.

VIIC er en bestemt modell i en serie av ubåter kjent som VII. Det ble bygget mange versjoner av VII ubåttypen, blant annet VIIA, VIIB, VIIC/41, VIIC/42, VIID og VIIF

Utvikling og bruk under andre verdenskrig
-----------------------------------------

Type VIIC var det tredje rikets arbeidshest blant ubåtene; ingen andre modeller ble bygd i samme antall, og VIIC-ubåtene var sentrale i den tyske krigsmarinens manøvre i Atlanterhavet under andre verdenskrig.

Tyskerne utviklet stadig ubåtteknologien sin gjennom andre verdenskrig, men en vesentlig svakhet på denne tiden var at de ikke kunne holde seg neddykket over lengre perioder. Dette skyldtes at ubåtene hovedsakelig brukte diesel som drivstoff, og under dykk kunne man ikke drive dieselmaskiner – eller noen forbrenningsmotorer for den del – fordi man ikke hadde teknologien som trengtes for å tilføre motorer luft under havoverflaten. Derfor måtte man stort sett bruke elektriske motorer under neddykk. Disse motorene gikk på batterier som med jevne mellomrom måtte lades, noe som skjedde når ubåten gikk for dieselmotor på overflaten. Dette ble en vesentlig svakhet for den tyske ubåtflåten, fordi fartøyene var lette mål for de alliertes marine og luftforsvar når de ikke var neddykket.

VIIC-ubåter i norsk tjeneste etter 1945
---------------------------------------

Flere tyske ubåter ble brukt av det norske sjøforsvaret etter andre verdenskrig, blant annet noen av type VIIC. Et eksempel er «U-995», en VIIC/41 som ble satt inn i tjeneste for det norske sjøforsvaret i 1952 og fikk navnet «KNM Kaura». Den ble tatt ut av norsk tjeneste i 1962. Siden har U-995 stått som minnesmerke[*klargjør*] etter at tyske ubåt-veteraner fattet interesse for den da den ikke lengre var i norsk tjeneste. U-995 er også et museum. 

To andre tyske ubåter av samme type ble tatt i bruk av Norge etter krigen. De fikk navnene «KNM Kinn» og «KNM Kya».
**Bëor den gamle** var en mann fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Bëor levde i det første tidevervet. Han het opprinnelig *Balan*, men ble senere gitt tittelen *den gamle*. Han var leder av Bëors hus, de første mennene som reiste inn i Beleriand. Han møtte Finrod Felagund, som ledet dem til Estolad, øst for Doriath, hvor de slo seg ned. Bëor tok tjeneste hos Finrod i Nargothrond. Navnet *Bëor* betydde *vasall* på det Bëorianske språket. Tittelen *den gamle* fikk han fordi han døde først da han var 93 år gammel. I hele 44 av sine leveår hadde han tjent hos Finrod. 

Han hadde flere sønner, blant dem Baran og Belen. Bëor var stamfar for blant annet Beren Erchamion.

```
                        Bëor den gamle
                              |
                  --------------------------
                 |                          |
               Baran                      Belen
                 |                          :
                 -----------                :
                 |         |                :
               Boron    Baranor             :
                 |         |                :
              Boromir    Bereg           Belemir = Adanel
                 |                          | 
            ------------                    |
            |          |                    |
        Andreth      Bregor               Beren
                       |                    |
                --------------              |
                |            |              |
             Bregolas      Barahir   =   Emeldir
                |                    |
        ----------------             |        
        |              |             |                 
     Baragund       Belegund   Beren Erchamion = Lúthien
```

Portal: Litteratur
**Type 90-II** er en kinesisk stridsvogn med 125 mm kanon. Den ble observert første gang i 1991. Også kalt for Al-Khalid stridstank i en lisensprodusert pakistansk utgave.

Historie og utvikling
---------------------

I forhold til tidligere kinesiske stridsvogner er Type 90 forbedret både med hensyn på mobilitet, ildkraft og bepansring. Under en kontrakt underskrevet i mai 1990 skal Type 90 produseres i Pakistan, med noen endringer.

Type 90 ligner på mange måter på forgjengeren Type 85-IIM, men har kraftigere motor og bepansring.

Teknisk
-------

Vognføreren sitter midt framme i skroget. Vognkommandøren sitter på høyre side av tårnet og skytteren på venstre side.

Pansringen er av sveiset stål med et lag komposittmaterialer på fronten. I tillegg kan reaktivt panser monteres på tårnets sider, front og framre del av taket.

Kanonen er en glattløpet 125 mm med automatlader. Den har 22 granater klar i en karusell for automatladeren. Totalt 39 granater kan bringes med. Kanonen er stabilisert i to akser.

Motoren er en britisk Perkins CV-12-1200 12-sylindret vannkjølt diesel, montert bak i skroget. Den driver en fransk ESM-500 hydromekanisk girkasse som gir vogna trinnløs styring.

Standardutstyr inkluderer vern mot ABC-våpen, ekstra beskyttelse mot nøytronstråling, automatisk brannslukker, maling som reflekterer infrarødt og muligheten for å legge røykteppe ved å blåse diesel inn i eksosen.

Varianter
---------

* *Al-Khalid Main Battle Tank* er en tilsvarende type stridsvogn som blir lisensprodusert i Pakistan og oppkalt etter den legendariske muslim-generalen Khalid ibn al-Walid.

Kilder
------

* *Jane's Armour and Artillery*, ISBN 0-7106-1542-6

Eksterne lenker
---------------

* Chinese Defence Today (engelsk)
* GlobalSecurity.org (engelsk)
Jente smaker på sukkerspinnSukkerspinnmaskin
Sukkerspinnmaskin
**Sukkerspinn** er et godteri laget av sukker og eventuelt fargestoffer. 

Sukkerspinn selges gjerne på tivoli, i fornøyelsesparker og på markeder. Produktet selges også på boks. Det finnes også sukkerspinnmaskiner for hjemmebruk.

Tilvirkning uten maskin
-----------------------

Før sukkerspinnmaskinen ble oppfunnet, ble sukkertråder laget ved å smelte sukker, som så ble trukket ut med en gaffel. For å lage karamelliserte sukkertråder på denne måten kan man benytte innkokt sukkerlake, som helles ut i små mengder på en bakeplate og trekkes ut til tråder til det dannes et edderkoppnetteaktig sukkerspinn.

Tilvirkning med maskin
----------------------

I 1897 fant William Morrison og John C. Warton fra USA opp en elektrisk maskin som laget sukkerspinn. De fikk patent på maskinen i 1899 og solgte sukkerspinn på verdensutstillingen i St. Louis i 1904. Sukkeret varmes opp i sukkerspinnmaskinen, spinnes rundt og presses gjennom små hull, kjøles derved ned, med lange og tynne sukkertråder som resultat. Sukkertrådene festes så til en pinne, før sukkerspinnet spises.

Referanser
----------

1. ↑  «Sockervadd på burk» Arkivert 5. juli 2010 hos Wayback Machine. *realtid.se*, 4. februar 2008.
2. ↑  *Bruksanvisning. Sockervaddsmaskin* Arkivert 22. november 2009 hos Wayback Machine. *Teknik Magasinet*.
3. ↑  Se oppskrift og framgangsmåte i *Dessert – som søt musikk*, Oslo: Aventura, 1995, s. 155. Fulltekstutgave fra Nasjonalbiblioteket.
4. ↑  Liberman, Sherri (red.): *American Food by the Decades*, Santa Barbara: Greenwood, 2011, s. 12.
5. ↑  «Hvordan lager man sukkerspinn?», *Illustrert Vitenskap*.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cotton candy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cotton candy – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* *Hur gör man sockervadd?*, video fra SVT (svensk tale)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |