recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ørje kirke
**Marker prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Østre Borgesyssel prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Aremark og Marker kommuner i Østfold fylke, og hovedkirken var Ørje kirke.

Marker prestegjeld og dets sogn er nå en del av Marker kirkelige fellesråd underlagt Østre Borgesyssel prosti.

Historikk
---------

Marker prestegjeld ble opprettet 1989, som følge av vedtak om endring av den kirkelige inndeling, hvori tidligere Aremark og Rødenes prestegjeld inngikk.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Øymark
* Rødenes
* Aremark
* Rømskog
* Ørje
* Klund

Referanser
----------

1. ↑  Opprettelse av Marker prestegjeld, lovdata.no
2. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
Kråkerøy kirke
**Kråkerøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nedre Borgesyssel prosti (fra 1973: Fredrikstad domprosti) i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet tidligere Kråkerøy kommune i Østfold fylke, og hovedkirken var Kråkerøy kirke.

Kråkerøy prestegjeld og dets sogn er nå en del av Fredrikstad kirkelige fellesråd underlagt Fredrikstad domprosti.

Historikk
---------

Kråkerøy sognet historisk sett til Glemmen kirke og prestegjeld, uten eget herredsstyre eller egen kirke.

Etter langvarig strid ble så Glemmen delt, ved at Kråkerøy ble eget herred og kirkesogn 1. januar 1908, og ved kgl.res. av 11. mai 1909 skilt ut som eget sognekall. Kråkerøy kirke ble således oppført i 1911.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Kråkerøy

Referanser
----------

1. ↑  *Kråkerøy*. [Kråkerøy]: Kråkerøy kommune. 1957. s. 430-2.
2. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Prestegjeld og sogn i Østfold
**Fletting:** Det er foreslått at denne siden blir flettet med *Slaktekylling*. (Diskusjon)
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Industrikylling, broiler, i Florida.
*For den norske DJ-duoen, se Broiler (DJ).*
**Broiler** er en hurtigvoksende kylling som er industrielt fremavlet for kjøttets skyld. Begrepet er engelsk og er avledet fra «to broil», *å steke*.

Kraftfôret kyllingene får gjør at den kan nå en vekt på ca. 2 kg i løpet av bare 8 uker. I løpet av 1950-tallet satset matvareindustrien sterkt på å få fram gode kyllinger, og egenskaper som rask vekst ble prioritert, samt kraftig muskelmasse og kjøtt av god kvalitet.

Uttrykket broiler var mer utbredt på 1970- og 1980-tallet som betegnelse for en stor grillet kylling som dagligvarebutikkene solgte. Utover 1990-tallet ble uttrykket sjeldnere i dagligtalen, og dagligvarebutikkene betegnet stadig oftere 'broileren' som 'grillet kylling'.

Annen bruk av ordet
-------------------

* Begrepet «politisk broiler» blir tidvis benyttet på et nedsettende vis om en politiker med liten eller ingen erfaring fra arbeidslivet.
* På norsk brukes også ordet som nedsettende slang om kroppsbyggere.

Se også
-------

* Høns

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
Stavkirken tegnet av Georg Bull i 1865
Portal fra Ål stavkirke  Foto: John Erling Blad 
Bak denne muren er tuftene etter Ål stavkirke. Foto: Jan-Tore Egge 
**Ål stavkirke** var en stavkirke med hevet midtrom. Den lå i Ål kommune og var større enn Heddal stavkirke, men kirken ble revet i 1880. En portal fra kirken er bevart sammen med det malte kortaket. En bevart planke fra kirken har runeinnskriften «Toralf gjorde denne kirke, Geirstein var med og Gunnar, Vidar, Eyvind, Eirik, Gunnar. Nå har jeg ristet alles (navn)». En tilleggstekst lyder «Alf var og (med)». Denne Toralf eller Torolf kan være samme byggmester som nevnes i Torpo stavkirke.

Johannes Flintoe beskrev Ål stavkirke nøye i tegning blant annet hvilken himmelretning han betraktet bygget.

Portal
------

Portalen er av Sogn-Valdres-gruppen, og utmerker seg ved å være teknisk kunstnerisk av høy kvalitet. Hver av sideplankene har nederst et hode fra et udyr som spyr ut en bølgende ranke. Denne setter av grener som gror i sirkler og i bladverket er det små drager. Over portalen angriper to bevingede drager en tredje midtplassert drage. Døråpningen har søyler med små skulpturerte løver øverst og stiliserte løver på kapitelene. På søylene, kapitelene og dragene er det malingsrester i sort, rødt og hvitt.

Alle motivene er kjent fra samtidig dekorasjonskunst i Europa. Utformingen har derimot trekk av norsk tradisjon, noe som viser at håndverkerne har vært lokale.

Kortaket
--------

Det rikt dekorerte kortaket fra 1400-tallet er bevart og utstilt i Oldsakssamlingen. Taket viser i alt 23 scener fra bibelhistorien, hovedsakelig sentrert rundt Jesu liv og død.

Stavkirketuften
---------------

Stavkirketuften eksisterer fremdeles på Ål og kan besøkes. Den ligger et par hundre meter vest for dagens Ål kirke. Det er satt opp informasjonsskilt på stedet.

Se også
-------

* Liste over revne stolpekirker, stavkirker og tilhørende utgravninger.

Referanser
----------

1. ↑  Østby, Leif (1963). *Norsk tegnekunst i Nasjonalgalleriet*. Oslo: Dreyer/Nasjonalgalleriet.
2. 1 2  *Middelaldersalen i Historisk Museum*, Universitetets Kulturhistoriske Museer, Oldsakssamlingen (2000) ISBN 82-7181-160-6, side 8
3. ↑  *Middelaldersalen i Historisk Museum*, Universitetets Kulturhistoriske Museer, Oldsakssamlingen (2000) ISBN 82-7181-160-6, side 38-41
4. ↑  Kunsthistorie.com Arkivert 30. desember 2013 hos Wayback Machine. har en rekke bilder av kortaket.

Litteratur
----------

* Hauglid, Roar; *Norske stavkirker – Dekor og utstyr*, Dreyers Forlag 1973

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ål stavkirke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) «Ål stavkirke». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
Vulkanen Santa Ana i El Salvador
Satellittbilde av vulkanen
**Vulkanen Santa Ana** (salvadoriansk **Ilamatepec**) er en stor stratovulkan i departementet Santa Ana i El Salvador. Med 2381 meter over havet er den landets høyeste vulkan, og landets høyeste fjell. Den ligger umiddelbart vest for Coatepeque Caldera.

Vulkanens lokale navn kommer fra språket Nahuat *Ilamatepet* og betyr *Den gamle kvinnens bakke*. På spansk er også *Volcán de Izalco* brukt som navn på denne vulkanen.

Nær ved Santa Ana er det fire kalderaer og vulkankratere, det ene inneholder en liten vulkankratersjø. 

Santa Ana og nabo-vulkanene har hatt flere utbrudd siden 1600-tallet. De siste utbruddene skjedde i 1904, 1920 og 2005. Ifølge Volcanic Explosivity Index er denne vulkanen nivå 3 av 8. Senest, i 2005 hadde vulkanen utbrudd og minst to mennesker ble drept og mange måtte rømme fra sine landsbyer. Store steiner ble kastet minst 1,5 km opp, og steinene var store som biler.

Referanser
----------

1. ↑  
«El Salvador volcano causes chaos». BBC News. 2. oktober 2005. Besøkt 4. februar 2018.

Kilder
------

* Sheets P D, 2004. Apocalypse then: social science approaches to volcanism, people, and cultures in the Zapotitan Valley, El Salvador. Rose W. I. Bommer J. J. Lopez D. L. Carr M. J. Major J. J. (eds), Natural Hazards in El Salvador. Bolder, Colorado, Geological Society of America Special Paper 375, pp 109–120.
* Siebert, L. Kimberly, P. and Pullinger, C.R, 2004, The voluminous Acajulta debris avalanche from Santa Ana Volcano, western El Salvador, and comparison with other Central American edifice-failure evens, in Rose, W.I. et al. Natural Hazards in El Salvador. Boulder, Colorado, Geological Society of America Special Paper 375, pp 5–23.

Eksterne lenker
---------------

* Nasa Earth Observatory article and image.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GeoNames
 |
**Hong Song-nam** (chosŏn'gŭl: 홍성남, hanja: 洪成南, romanisering: *Hong Sŏng-nam*, revidert romanisering: *Hong Seong-nam*, født 2. oktober 1924 i Cheongju, død 31. mars 2009) var en nordkoreansk kommunistisk politiker.

Etter eksamen ved Kim Il-sung-universitetet i Pyongyang studerte han til elektroingeniør ved Det tekniske institutt i Praha i Tsjekkoslovakia. I 1954 ble han ansatt i Nord-Koreas tungindustridepartement.

I 1964 ble han medlem av Arbeiderpartiets sentralkomité, og i 1971 ble han tungindustriminister. Hong var viseformann i administrasjonsrådet 1973–1975 og formann i kommisjonen for statsplanlegging 1973–1977, og gjenopptok begge vervene i 1987. Han ble førstesekretær for Arbeiderpartiet i Sør-Pyongan i 1982 og medlem av Arbeiderpartiets politbyrå i 1986. Hong var visestatsminister i Nord-Korea 1990–1997 og statsminister 1997–2003.

Kilder
------

* Tai Sung An (1983). *North Korea. A political handbook*. Wilmington: Scholarly Resources Inc. ISBN 0-8420-2205-8.

| * v
* d
* r
Statsministre i Nord-Korea |
| --- |
| Kim Il-sung (1948-1972) • Kim Il (1972-1976) • Park Sung-chul (1976-1977) • Li Jong-ok (1977-1984) • Kang Song-san (1984-1986) • Li Gun-mo (1986-1988) • Yon Hyong-muk (1988-1992) • Kang Song-san (1992-1997) • Hong Song-nam (1997-2003) • Pak Pong-ju (2003-2007) • Kim Yong-il (2007-2010) • Choe Yong-rim (2010-nåværende) | Flag of North Korea |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook
 |
Logo
**American Anthropological Association** (AAA) ble grunnlagt i 1902 og er i henhold til egne nettsider "the world's largest professional organization of individuals interested in anthropology".

Innenfor sosialantropologien har organisasjonen en helt unik og sentral stilling. De årlige konferanser, vekselvis på øst- og vestkysten av USA, som foreningen arrangerer er et 5 dagers samlested for ca. 6 500 sosialantropologer fra en rekke land, inkludert Norge. Foreningen gir også ut tidsskriftet *American Anthropologist* Medlemstallet er i dag ca. 11 500.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) American Anthropological Association – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** CiNii
 |
**Elisabeth Vreede** (født 16. juli 1879 i Haag, død 31. august 1943 i Ascona) var en nederlandsk matematiker, astronom og antroposof.

Hun var datter av en advokat mens moren var aktiv i veldedighet. Elisabeth Vreede kom i kontakt med teosofien allerede i oppveksten; begge hennes foreldre tilhørte denne åndsretningen. Hun studerte matematikk, astronomi, filosofi (særlig Hegel) og sanskrit i Leyden, var aktiv i studentlivet (bl.a. som grunnlegger av en båtklubb). I 1903 møtte hun første gang Rudolf Steiner. Etter å ha fullført utdannelsen i 1906 underviste hun i matematikk ved en høyere pikeskole. I 1910 flyttet hun til Berlin, hvor hun jobbet med en doktorgrad og av og til fungerte som sekretær for Rudolf Steiner. I 1914 flyttet hun til Dornach i Sveits, for å delta i arbeidet med det første Goetheanum. Ofte ble hun sett selv delta fysisk i arbeidet med å hugge og sage trær.

Under første verdenskrig reiste hun tilbake til Berlin, for å samarbeide med Elisabeth Rotten om å ta seg av krigsfanger. Etter krigen fattet hun stor interesse for Steiners tregreningsteori, og var den første som introduserte denne teorien i England. Hun begynte rundt 1918 arbeidet med å bygge Goetheanums bibliotek og arkiv.

I 1920 bygget hun et hus i Arlesheim hvor hun bosatte seg. Det var det andre huset bygget etter Rudolf Steiners idéer.

I 1924 ble hun leder for den matematisk-astronomiske avdelingen i Den frie høyskolen for åndsvitenskaper ved Goetheanum. Hun satt i ledelsen i Anthroposophische Gesellschaft fra 1925 til 1935.

Eksterne lenker
---------------

* Brief Profile of Elisabeth Vreede at Steinerbooks

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** SUDOC **·** HDS
 |
Kart over verneområdene på Svalbard, hvor fuglereservatet er oransje sirkel nr 8.
**Plankeholmane fuglereservat** er et naturreservat på Svalbard som ble opprettet den 1. juli 1973 og omfatter noen holmer rett på utsiden av sørvestspissen av Forlandet. Områdevernet for selve naturreservat omhandler et totalareal på 1 620 dekar, men reservatet ligger solid forankret i Forlandet nasjonalpark. Forlandet nasjonalpark inneholder også Forlandsøyane fuglereservat, som ble opprettet samtidig med Plankeholmane fuglereservat.

Formålet med fredingen er å sikre et viktig hekke- og oppholdsområde for fugl, spesielt ærfugl og gjess. Ellers er Forlandet og særlig Forlandssletta i sør særegen for sine bestander av vadefugler. Her hekker lomvi, Smålom, havelle og på fastlandet polarsvømmesnipe. På fastlandssiden har også mange sjøfugler tilholdssted om vinteren.

All ferdsel, inkludert ferdsel på sjøen rundt øyene og landing med luftfartøy, er forbudt i fuglereservatet fra 15. mai til 15. august.

Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.

Se også
-------

* Verneområder på Svalbard

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Nationally designated areas (CDDA)*, Wikidata Q1116062,
2. ↑  *Verneområdene på Svalbard*, brosjyre fra Direktoratet for naturforvaltning, side 11. ISBN 978-82-7072-779-7
3. ↑  *Verneområdene på Svalbard*, brosjyre fra Direktoratet for naturforvaltning, side 11. ISBN 978-82-7072-779-7

Lenke til kart
--------------

* Plankeholmane fuglereservat

| * v
* d
* r
Verneområder på Svalbard |
| --- |
| *Områdene er definert ved Svalbardmiljøloven* |
| Fuglereservater | 
* Blomstrandhamna
* Boheman
* Dunøyane
* Forlandsøyane
* Guissezholmen
* Gåsøyane
* Hermansenøya
* Isøyane
* Kapp Linné
* Kongsfjorden
* Moseøya
* Olsholmen
* Plankeholmane
* Skorpa
* Sørkapp

 |
| Naturreservater | 
* Bjørnøya
* Hopen
* Moffen
* Nordaust-Svalbard
* Ossian Sars
* Søraust-Svalbard

 |
| Nasjonalparker | 
* Forlandet
* Indre Wijdefjorden
* Nordenskiöld Land
* Nordvest-Spitsbergen
* Nordre Isfjorden
* Sassen-Bünsow Land
* Sør-Spitsbergen

 |
| Andre | 
* Festningen geotopvernområde

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase **·** Norsk polarinstitutt
 |
**Sugar Land** er en by i Fort Bend County i delstaten Texas i USA med 79 943 innbyggere (2006)[]. Den er del av storbyomnrådet Houston-Sugar Land-Baytown.

Historie
--------

De tidligere innbyggere i områdert, fra indianerstammene karankawa og atakapa, ble fordrevet på 1700-tallet. Tidlig på 1800-tallet fikk området en sukkerrørplantasje.

Nathaniel Williams, som sammen med broren Samuel var blant de første hvite engelsktalende nybyggere her, kjøpte området i 1838. Så etablerte de en rekke plantasjer, og dyrket blant annet bomull, mais og sukkerrør. I 1853 kjøpte Benjamin Terry og William J. Kyle plantasjenme og kalte bosettingen der for Sugar Land.

I Sugar Land er hovedsetet og det største raffineriet til selskapet *Imperial Sugar*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |



1. ↑  United States. Bureau of the Census (2016) (på en), *2016 U.S. Gazetteer Files*, Washington D.C.: Bureau of the Census, Wikidata Q32859555,
**Hillsboro** er den femte største byen i delstaten Oregon i USA, og er fylkessete for Washington County. Byen ligger i Tualatin Valley, vest for Portland, og er hjem for mange høyteknologiske selskaper, for eksempel Intel, som utgjør det som kalles for «Silicon Forest» (jf. Silicon Valley i California). I folketellinga i 2010 var byen befolkning på 91 611.

I tusener av år før europeiske bosettere kom til området bodde atfalati-stammen fra kalapuya-folket i Tualatin Valley, i nærheten av plassen der Hillsboro ligger nå. Klimaet, som modereres av Stillehavet, gjorde området til et godt sted for fiske, jakt, matsamling og jordbruk. Europeiske bosettere grunnla byen, som senere fikk navnet Hillsboro etter politikeren David Hill, i 1842. Transport med elvebåter over Tualatin River var del av Hillsboro-bosetternes økonomiske grunnlag. På 1870-tallet fikk området jernbane, og fire tiår seinere kom en interurban jernbane.

Byens forvaltning består av en rådmann og et byråd som ledes av en ordfører. I tillegg til den høyteknologiske industrien er andre viktige næringer i Hillsboro helsevesenet, detaljhandel og jordbruk, herunder drueproduksjon og vinerier. Byen driver over tjue parker og stadionet Hillsboro Stadium, og det er ni steder i byen som er lista opp i National Register of Historic Places (NRHP). Hillsboro lufthavn ligger i byen.

Eksterne lenker
---------------

(en)  Hillsboro (Oregon) hos Wikivoyage

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Hillsboro, Oregon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Hillsboro, Oregon – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
Detalj fra inngangspartiet til Asker krematorium
Baksiden av Asker krematorium
Asker krematorium fra siden med bårehuset
**Asker krematorium** ble tegnet av Gudolf Blakstad og Herman Munthe-Kaas og tatt i bruk i 1960. Det står vis-à-vis Asker kirke, på den andre siden av parkeringsplassen.

Krematoriet er oppført i hvitslemmet tegl. Fondveggen i seremonirommet er dekorert med en mosaikk av Harriet Backer (f. 1934).

I 1999–2000 ble det i tilknytning til krematoriebygget oppført et bårehus etter tegninger av Carl-Viggo Hølmebakk. Materialet er hvit teglstein, og bårehuset inneholder både oppbevaringsrom og visningsrom. Det er utsmykket med stålskulpturer av Per Inge Bjørlo. Bårehuset er tildelt arkitekturprisene Houens fonds diplom (2003) og Byggeskikkutvalgets hederspris (2000) og blitt nominert til andre.

Til tross for medieoppmerksomheten omkring arkitekturen er ikke krematoriet oppgradert til å oppfylle tidens strengere utslippskrav. I stedet er krematoriedriften i Asker nedlagt, og man benytter i dag Haslum krematorium i Bærum. Seremonirommet i Asker brukes imidlertid fortsatt.

Referanser
----------

1. ↑  Dahle og Havran (2008), s. 260. Ifølge Norges kirker er det av betong, så det er mulig det dreier seg om et betongskall forblendet med tegl.
2. ↑  Jf. Lovdata
3. ↑  Budstikka.no 30/4-2008

Litteratur
----------

* Dahle, Einar og Havran, Jiri (2008). «Asker krematoriums bårehus. Avskjedsstedet». *Kirker i Norge, bind 6: Modernismen. 1900-tallet*. Oslo: ARFO. s. 260-267. ISBN 978-82-91399-12-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Asker krematorium – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Budstikkas Asker og Bærum-leksikon om krematoriet med bårehus
* Bygg uten grenser Arkivert 28. februar 2014 hos Wayback Machine. om bårehuset
* Carl-Viggo Hølmebakk AS om bårehuset
* Kirkegårdene i Asker
**Drammen travbane** ble etablert i 1953, av Drammen og Opland Travselskap på nordsiden av Drammenselva i bydelen Åssiden. Den nye banen med en lengde på 800 meter ble bygd nord for Buskerudveien og øst for Rosenkrantzgata. Banen ble offisielt åpnet andre pinsedag i 1955. I 1964 ble Travkroa innviet, to år senere i 1966 fikk travbanen et eget stallanlegg og året etter fikk banen flomlysanlegg. I 1974 ble en spillehall innviet, to år senere ble den utvidet med en tribune med tusen sitteplasser.

Historie
--------

Banen ble fra 1955 til 1988 drevet av Drammen og Opland Travselskap, etter det overtok Buskerud Travforbund. Fra 1. januar 1997 er det Drammen Travbane AS som er arrangøransvarlig ved Drammen Travbane.

### Totalisatorbane

Drammen travbane var en av Norges to 800-meters totalisatorbaner. Hele banen var på ca. 130 mål og det var plass til om lag 7-8 000 tilskuere langs banen. Langs banen var det en stor innendørs tribune med Spillehall i underetasjen, bygningen inneholdt også kontorlokaler for administrasjonen i Drammen Travbane AS.

### Rekorder

Den raskeste tiden som er oppnådd på Drammen Travbane ble notert 17. september 2005. Da vant varmblodstraveren Always Alluring, kusket av Trond Skauen på kilometertiden 1.13,5 over 2100 meter. Den raskeste kilometertiden som er oppnådd av en kaldblodshest er på 1.22,1. Den ble satt av hesten Moe Odin med kusk Asbjørn Mehla 2. desember 2006. De raskeste tidene oppnådd i travløp ble notert til 1.25,1 av Rapp Best (kaldblodshest) 28. august 2006 og Amber Bros (varmblodshest) på tiden 1.15,7 18. juni 2006.

### Slutten

Travbanen flyttet opprinnelig fra Marienlyst til Åssiden fordi bydelen og byen trengte den store tomta som en travbane krever til videre byutvikling. Den nye travbanen endte derfor på Åssiden, som den gang var et landlig område. Etter over femti års drift har byen innhentet Åssiden, og bydelen kan ikke lenger sies å «ligge på landet». Bydelen har utviklet seg med boliger og næringsvirksomhet, og områdene til å utøve hestesport rundt travbanen har blitt betydelig begrenset. Travsportens utvikling har i tillegg gjennomgått en markant endring i forhold til publikumsoppslutning på løpsdagene. Tidligere var travbanen hovedbase for publikumsfunksjonene knyttet til sporten. I de senere år er spill hos kommisjonær og nettbasert spill blitt viktigere og publikumsfremmøtet på løpsdagene avtok. I denne sammenheng var travbanen overdimensjonert og lite lønnsom. Banen ble derfor nedlagt 21. desember 2019, etter 19 623 travløp fordelt på 2 370 arrangementer og 115 000 startende hester totalt. Banen og stallanlegget ble opprettholdt som treningssenter fram til årsskiftet 2021.

Flyfoto av Drammen Travbane (1985). Foto: Bjørn Østrem

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Drammen Travbane Arkivert 11. januar 2022 hos Wayback Machine.
* Drammen Travbane i Drammen byleksikon
* Bilder fra Drammen Travbane

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Drammen byleksikon
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Jur og spener hos en ku
**Juret** er melkeorganet på kyr, geiter, sauer og flere andre pattedyr. Organet produserer melk, og har spener som avkommet til dyrene kan drikke fra. Jur finnes bare på hunndyr.

Juret og kuas melkeproduksjon utnyttes av mennesker ved melking.

Det er vanlig at dyr får sykdommer i juret. Spesielt for storfe er det svært vanlig med mastitt (også kalt jurbetennelse). De aller fleste kyr i fjøs får mastitt minst en gang i livet.

Oppbygning
----------

Oppbygningen av juret varierer fra dyreart til dyreart. Denne delen omhandler kujuret.

Juret er delt i fire seksjoner, en for hver spene. Seksjonene er totalt avskilt, og sykdommer kan ikke smitte mellom de forskjellige delene internt, men må komme opp gjennom spenene. Det er ikke noe stort åpent rom inni juret, det er fylt med vev. Melken produseres og lagres i vevet. Det må strømme 400 liter blod gjennom juret for å produsere 1 liter melk.

Spenene fungerer som en sisterne. Inni spenen er det et åpent rom hvor melken kan komme ned fra hoveddelen av juret, og kan presses eller suges ut under. Om man klemmer på en melkefylt spene, er det lettere for melken å gå opp enn ned, så den vil forsvinne opp i juret. Derfor er trikset med melking å kunne sperre av over melken, og klemme på området der det er melk for å få den presset ut.

For at man skal få melk ut av juret, må kua først «gi ned». Det vil si at den begynner å slippe melk ned fra juret til spenene. Naturlig skjer dette ved at kalven slikker på juret. I fjøs under melking skjer det med at juret vaskes med en varm våt klut. Enkelte gårder bruker bare vanlig papir til å vaske jurene, men dette fungerer ikke like effektivt. Når juret blir stimulert, går det signaler opp til hjernen, og den begynner å produsere hormoner som får kua til å gi ned. På grunn av at dette skjer via hormoner og ikke nerver, tar det om lag et halvt minutt fra kua blir stimulert til den gir ned.

Nedgivningseffekten varer vanligvis i om lag 2 minutter, om ikke juret blir stimulert videre (av melkeanlegget).

Hos enkelte kyr kommer nedgivningen lettere enn hos andre, og hos enkelte kommer den bare bonden kommer inn i fjøset og begynner å melke, for da vet kua at det snart er hennes tur. Det er derfor mange kyr renner i båsen når bonden kommer, men likevel aldri ellers.

Se også
-------

* Patte
* Bryst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
**Fletting:** Det er foreslått at denne siden blir flettet med *Republikk*.
**Republikanisme** (latin: *res publica*, «folkets sak» ved republikk + suffikset *-isme*) er en politisk ideologi med holdningen om at en stats overhode bør representere folket. Et slikt overhode kalles ofte for en president, mens staten kalles for en republikk, som er motsetningen til et monarki, hvor overhodet som regel kvalifiserer seg ved sin familiemessige nedstamming — og kun representerer seg selv og/eller familien. I Norge er flere politiske partier i prinsipp for at landet skal innføre republikk..

Referanser
----------

1. ↑  «republikanisme», *NAOB, Det norske akademis ordbok*
2. ↑   «republikk», *Bokmålsordboka*
3. ↑  «Valg 2021 - Dette mener partiene om republikk». *Republikk.no*. Besøkt 5. juni 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Republicanism – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** NKC **·** BBC Things
 |
**«Afrikansk renessanse»** (*Monument de la Renaissance africaine*) er et monument med en 49 meter høy statue i bronse oppført i Senegals hovedstad Dakar. Anlegget ble påbegynt i 2006 og innviet 3. april 2010. Det kostet mer enn 27 millioner USD.

Bakgrunn
--------

Monumentet er inspirert av sosialistisk realisme i form av nord-koreansk «heroisk realisme» med visuelle referanser til blant annet «Laokoon-gruppen». Statuen forestiller en muskuløs mann som stiger opp av en klippe. I sin venstre hånd holder han et nakent barn som peker ut mot havet, mens han i sin høyre arm har en kvinne hvis kropp knapt skjules av et tøystykke. Statuen er plassert på en 100 meter høy ås og konstruert av det nordkoreanske selskapet Mansudae Overseas Projects. Anlegget er tegnet av den senegalesiske arkitekten Pierre Goudiaby Atepa. Inne i anlegget finnes utstillings- og konferanselokaler, og oppe i statuen ligger en utkikksplattform.

Prosjektet ble lansert av den senegalesiske presidenten Abdoulaye Wade som tror at monumentet skal bli en turistattraksjon, og anser det som en hyllest til den afrikanske renessansen og seier over intoleranse og rasisme. Prosjektet er imidlertid blitt kritisert, blant annet for de høye kostnadene, som står i sterk kontrast til landets store fattige befolkning. Monumentet er også kritisert fordi det slett ikke har noe afrikansk preg, at kvinnen er underlegen mannen, og at hun er nærmest naken.

Presidentens krav på 35 prosent av inntektene fra anlegget fordi han mener å eie de immaterielle rettene til verket, er også blitt kritisert.

* 
* 
* 
*

Se også
-------

* Den afrikanske renessansen

Referanser
----------

1. ↑  Høyere enn Frihetsgudinnen NRK.no 4. april 2010
2. ↑  N.Koreans Complete 'African Renaissance' Monument Chosum Ilbo 9. februar 2010
3. ↑  Monument større enn Frihetsgudinnen avduket i Senegal Dagbladet.no 4. april 2010
4. ↑  Senegal colossus proves sore point BBC 16. november 2009

Eksterne lenker
---------------

* (fr) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) African Renaissance Monument – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portaler: Afrika | Kunst
**Ali Hassan al-Majid** (født 1941, død 25. januar 2010), også kjent som **«Kjemiske Ali»**, var en fetter til den irakiske diktatoren Saddam Hussein. Majid var aktiv i styringen av Irak frem til Irak-krigen i 2003 og ansvarlig for folkemordkapanjene mot Iraks kurdiske befolkning. Han var ansvarig for invasjonen av Kuwait i perioden 1990–1991 og var også guvernør i Kuwait i noen måneder i 1991.

Al-Majid er mest kjent for sin rolle i en rekke felttog mot den kurdiske  regionen i Nordirak i perioden 1987–1988. Disse kampanjene, som er blitt stemplet som folkemord, hadde kodenavnet Anfal (krigsbytte). De omfattet massakrer på mer enn hundre tusen sivile og fullstendig ødeleggelse av mere enn to tusen kurdiske landsbyer så vel som enkelte større byer. 

Al-Majid fikk sitt tilnavn *kjemiske Ali* på grunn av den systematiske bruken av stridsgasser i anfalkampanjene, og fordi han i mars 1988 ga ordre om et gassangrep på byen Halabja som etterlot seg mere enn 5000 døde, hovedsakelig sivile, og ytterligere titusener skadde og traumatiserte kurdere.

Det ble rapportert at han omkom i et amerikansk bombeangrep den 7. mars 2003, men dette viste seg å være ukorrekt da han den 21. august 2003 levende ble tatt til fange av amerikanske styrker i Irak.

Den 24. juni 2007 ble han dømt til døden ved henging for sin rolle i anfalkampanjene mot iraks kurdere. I desember 2008 fikk han en ny dødsdom for undertrykkelsen av sjiabefolkningen i Sørirak etter opprøret i 1991 og i mars 2009 ble han for tredje gang dømt til døden, denne gangen for massemord på sjiitter i Bagdad i 1999. 

I januar 2010 fikk han sin fjerde dødsdom, for gassangrepet i Halabja i 1988. Om morgenen 25. januar ble han hengt.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Ali Hasan al-Majid, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Ali-Hasan-al-Majid, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «'Chemical Ali' executed in Iraq after Halabja ruling», publisert i BBC News, utgitt 25. januar 2010[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ali Hassan al-Majid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Ali Hassan al-Majid – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** MusicBrainz
 |
**Brazoria** er en by ved elven Brazos i ytre rand av metropolregionen Houston i Texas. Selv om den er navnegivende for fylket Brazoria County, som den befinner seg i, er det Angleton som er administrasjonssete for fylet.

Sørøst for byen ligger Ellerslie Plantation, og i nordøst en county-lufthavn.

Historie
--------

Brazoria ble grunnlagt i 1828. I april 1838 åpnet den første skolen og i 1846 et postkontor. I 1884 hadde stedet 800 innbyggere og i 1890 var det 900. Fra 1892 fikk byen en ukeavis.

Ettersom jernbanen ble lagt utenom Brazoria, gikk det tilbake med byen i 1890-årene, og sete for Brazoria County ble i 1897 flyttet til Angleton. Folketallet sank frem til 1904 til 633 innbyggere, men i 1929 var det igjen steget, nå til 1&nbso;050.

Oppdagelsen av oljeforekomster i nærheten i 1939 førte til ny vekst.

Befolkningsutvikling| Folketelling | Befolk. |  | %± |
| --- | --- | --- | --- |
| 1950 | 776 |   | — |
| 1960 | 1 291 |   | 66,4% |
| 1970 | 1 681 |   | 30,2% |
| 1980 | 3 025 |   | 80,0% |
| 1990 | 2 717 |   | −10,2% |
| 2000 | 2 787 |   | 2,6% |
| 1950–2000 |

Referanser
----------

1. ↑  Texasalmanac (PDF; 1,2 MB). Abgerufen am 4. Oktober 2012

Eksterne lenker
---------------

* Handbook of Texas online


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
**Forum for utvikling og miljø (ForUM)** er et nettverk av over 50 norske miljø-, utviklings- og fredsorganisasjoner.

Historie
--------

Forum for utvikling og miljø (ForUM) ble opprettet i 1993 av organisasjoner som var aktive i Felleskampanjen for jordas miljø og utvikling.

Felleskampanjens mål var å skape folkelig oppmerksomhet rundt Brundtlandkommisjonens rapport (*Our Common Future*) om bærekraftig utvikling. Kampanjen var aktiv frem mot FNs miljøtoppmøte i 1992, Earth Summit i Rio de Janeiro. Arbeidet førte til at det ble opprettet lignende kampanjer i flere land. Den bidro til å opprette en internasjonal samarbeidsplattform i forbindelse med toppmøtet.

Etter konferansen i Rio de Janeiro ville flere av organisasjonene videreføre samarbeidet. Forum for utvikling og miljø har etterhvert utviklet seg fra å være en ren møteplass for politisk debatt til å bli miljø-, utviklings- og freds­organisasjonenes politiske tankesmie, som søker større innflytelse gjennom koordinert påvirknings­arbeid.

Medlemmer
---------

* Amnesty International Norge
* ARC-Aid
* Atlas-alliansen
* ATTAC Norge
* CARE Norge
* CARITAS
* Changemaker
* Digni
* Fairtrade Norge
* Fellesrådet for Afrika
* FIAN
* FIVAS
* FN-Sambandet
* FORUT
* Framtiden i våre hender
* Holistisk Forbund
* Idegruppen Nord/Sør
* IKFF – Internasjonal Kvinneliga for Fred og Frihet
* Kirkens Nødhjelp
* Kristne Arbeidere
* Latin-Amerikagruppene i Norge
* Mellomkirkelig Råd
* Miljøagentene
* Norges Fredslag
* Norges Fredsråd
* Norges Handikapforbund
* Norges Naturvernforbund
* Norsk Folkehjelp
* Oikos
* Plan Norge
* PRESS
* Redd Barna
* Regnskogsfondet
* SABIMA
* SAIH
* SLUG – Slett U-landsgjelda
* SOS-barnebyer
* Spire
* Strømmestiftelsen
* Støttekomiteen for Vest-Sahara
* Utviklingsfondet
* WWF

Eksterne lenker
---------------

* Forum for utvikling og miljøs nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
***The Fourteenth Lover*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av Harry Beaumont.

Handling
--------

Vi, datteren til den velstående Mr. Marchmont, har blitt lei av sine tretten friere som er interesserte i henne så hun bestemmer seg for å henvende seg til gartneren deres Richard Hardy. Richard er en kjekk, men ekstremt dum, gartner som forsøker å støtte sin gamle mor ved å trimme busker for velstående mennesker. Han har imidlertid ikke bruk for selskapsdamer som ikke kan lage mat eller sy klær.

Vi kaster seg likevel for føttene hans, og lærer å lage mat for å glede ham, men han er fremdeles ikke imponert over henne. Det viser seg at vennene til Vi forteller løgner om Richard til henne, blant annet påstår de at hun allerede er gift med en annen mann. Men Vi informerer Richard om at hun ikke vil være lykkelig før de har giftet seg, og de blir omsider enige om å reise sin vei sammen.

Skuespillere
------------

* Viola Dana som Vi Marchmont
* Jack Mulhall som Richard Hardy
* Theodore von Eltz som Clyde Van Ness
* Kate Lester som Letitia
* Alberta Lee som Mrs. Hardy
* Frederick Vroom som Mr. Marchmont
* Fronzie Gunn

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 1. november 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Fourteenth Lover* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Fourteenth Lover* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *The Fourteenth Lover* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Foreningen Manifest Analyse**, også kalt **Manifest Tankesmie**, er en norsk, venstreorientert tankesmie som ble startet i 2009. Senteret ble initiert av Stiftelsen Manifest og rapporterer til et styre som ledes av Roar Eilertsen.

Formål, finansiering og organisering
------------------------------------

Ifølge formålsparagrafen skal senteret sette dagsorden i norsk politikk gjennom et kunnskapsbasert, folkelig opplysningsarbeid. Manifest Tankesmie skal dokumentere samfunnsproblemer, analysere årsaker og lansere løsninger som fremmer deltakelse, demokrati og rettferdighet.

Senteret er finansiert gjennom en abonnementsordning. Klubber, fagforeninger, sentrale forbund og sammenslutningene LO og UNIO er abonnenter. I tillegg ga Fagforbundet 500 000 kroner i oppstartsstøtte i 2009.

Tankesmien støtter seg til et fagligpolitisk råd som er valgt av abonnentene.

Virksomhet
----------

Tankesmien publiserer rapporter, notater og pamfletter. Den driver omfattende foredragsvirksomhet og deltar i samfunnsdebatten gjennom massemediene. Manifest Tankesmie arrangerer åpne møter, debatter og Manifest Årskonferanse, som årlig samler rundt 900 deltakere på Sentrum Scene i Oslo. 

Nettidsskriftet *Manifest Tidsskrift* er en frittstående del av tankesmiens virksomhet. Redaktør er Ellen Engelstad, som driver etter redaktørplakaten.

Ledelse
-------

I oktober 2014 ble Cathrine Sandnes leder av tankesmien og Forlaget Manifest. Hun overtok ettersom tidligere leder Ali Esbati ble valgt inn i Riksdagen for Vänsterpartiet. Fra august 2017 er Magnus Marsdal ansatt som daglig leder.

Daglige ledere:

* Ingrid Wergeland (2009-2010)
* Julie Lødrup (2010-2012)
* Magnus Marsdal (2012-2013)
* Ali Esbati (2013-2014)
* Cathrine Sandnes (2014-2017)
* Magnus Marsdal (2017- )

Referanser
----------

1. ↑   w2.brreg.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Finansiering» på Manifest Tankesmies nettsider
3. ↑  «Fagligpolitisk råd» på Manifest Tankesmies nettsider
4. ↑  dagbladet.no Til kamp for fellesskapet 17.10.2014
5. ↑  e24.no Sandnes blir leder i Manifest Analyse 18.10.2014
6. ↑  «Kamp om nasjonalstaten». *Klassekampen*. 01.03.2017.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Offisiell blogg Rediger på Wikidata

* (no) Mate-URL Rediger på Wikidata
* (no) Manifest senter for samfunnsanalyse på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Manifest senter for samfunnsanalyse på Facebook Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Ishpeming** er en by i Marquette County i den amerikanske delstaten Michigan. Innbyggertallet ved folketellingen i 2000 var 6 686, noe som er en del lavere enn innbyggertallet på 50- og 60-tallet da malmgruvene hadde mye mer folk i arbeid. Ishpeming Township ligger nordvest for byen, men er da administrativt uavhengig fra byen Ishpeming.

Ishpeming er skisportens vugge i USA og hjem til National Ski Hall of Fame.

Navnet Ishpeming kommer fra det anishinaabe ordet "ishpiming", som betyr "på topp", "ovenfra" eller "høyt oppe". Ishpeming i ojibwa dialekten av anishinaabe, betyr også "Himmelen". En statue av en indiansk har stått på torget siden 1884 og blir på folkemunne kalt "Old Ish".

Geografi
--------

Ifølge folketellingen i 2000, er byens areal på 24 km², hvorav 22,5 km² er land og 0,6 km² er vann. Ishpeming ligger 240 meter over Øvresjøen, noe som tilsvarer 438 moh. De høyereliggende områdene i Ishpeming og omegn, inkludert byen Negaunee i øst, har et uvanlig stort snøfall p.g.a. lake-effect snø.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Byens hjemmesider
* (en) Ishpeming Public Schools

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
Åssiden kapell — tidligere katolsk kirke, nå gravkapell på Åssiden kirkegård. Foto: Petter Ulleland 
**Åssiden gravlund** ligger ca. 1,7 km vest for Åssiden kirke, nær der grensen gik mellom Drammen og Nedre Eiker kommuner.

Gravlunden (opprinnelig benevnt som kirkegård) ble innviet den 9. september 1990 og ble utvidet i 2008. Den omfatter ca. 41 mål og har felt for kistegraver og urnegraver.

Da Drammen fikk ny katolsk kirke på 1990-tallet, fikk Åssiden menighet overta den gamle kirken som gave. Den ble flyttet til Åssiden og innviet der den 14. desember 1996. Bygget kalles Åssiden kapell og ble i sin tid tegnet av arkitekten Ole Sverre. Det er en laftet langkirke med ca. 120 sitteplasser. Foruten at kapellet brukes til begravelser og bisettelser, avholdes iblant vanlige gudstjenester der, og det foretas enkelte vielser og barnedåper.

Referanser
----------

1. ↑  Skoger menighet Arkivert 22. februar 2014 hos Wayback Machine..
2. ↑  Se f.eks. Åssiden menighet Arkivert 22. februar 2014 hos Wayback Machine..

Eksterne lenker
---------------

* (en) Åssiden kapell – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Drammen kirkelige fellesråd: Gravlunder og gravstell
* Åssiden menighet om kapellet
* Åssiden menighet om kirkegården
* Skoger menighet om kirkegården
Fyrtårn i Munising.
**Munising** er en by og hovedsete i Alger County i den amerikanske delstaten Michigan. Byen ligger ved Øvresjøen på Den øvre halvøya av Michigan. Ifølge folketellingen i 2000 var folketallet 2 539. Byen ligger i det nordvestre hjørnet i Munising Township, men er administrativt uavhengig.

Geografi
--------

Munising ligger ved munningen til elva Anna River den søndre delen av Munising Bay, også kjent som *South Bay of Grand Island Harbor*. Byen er utgangspunkt for båtturer til Pictured Rocks National Lakeshore og Grand Island National Recreation Area.

Navnet kommer fra ojibway. «Munissi» betyr øy. «Munsing» betyr *nær øya*, og viser til Grand Island som ligger omtrent 800 meter nord i Munising Bay.

Ifølge United States Census Bureau har byen et totalareal på 23,6 km², derav 13,9 km² er land, og 9,8 km² (eller 41,4 %) er vann.

Munising har flere fossefall, blant annet Alger Falls, Munising Falls, Miners Falls og Scott Falls.

Eksterne lenker
---------------

* Turistkontor
* Byens nettside
* Munising Area Information
* Explore Munising!
* Munisinginfo.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
**Eknes idrettshall** er en fleridrettshall med svømmeanlegg i Krokstadelva i Drammen. Hallen ligger i tilknytning til Eknes ungdomsskole som nytter hallen daglig.

Idrettshallen består av hall på 25 x 45 meter med plass til håndballbane, innebandybane m/ vant, 3 basketballbaner, 1 tennisbane, 4 badmintonbaner, 3 volleyballbaner. I tillegg er det laget en sandvolleyballbane utendørs. 

Tribunen har plass til ca. 200 tilskuere.

Svømmehallen har 25 meters basseng med 6 svømmebaner, samt 3 meters stupetårn og 1 meters sviktbrett. Hallen ble bygget på 1970-tallet og har besøksadresse: Gamle riksvei 246 B, 3055 Krokstadelva. Svømmehallen holdt stengt sommeren 2021 grunnet Covid-19, og benyttet da muligheten til å oppgradere renseanlegget, garderobene og inngangspartiet.

Hallen brukes av NOR 92 Innebandyklubb og I.F. Birkebeineren.

Referanser
----------

1. 1 2  «Ekneshallen». *Drammen kommune* **(norsk)**. Besøkt 21. juli 2023.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. september 2021. Besøkt 2. september 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Drammen kommune om svømmehallen
Zagrosfjellene sett fra verdensrommet, september 1992.
**Zagrosfjellene** (på kurdisk: زنجیرەچیای زاگرۆس) er en fjellkjede i Kurdistan (Iran, Irak og sørøst i Tyrkia). Den er 1 600 kilometer lang og strekker seg fra Hormuz-stredet, sørvest i Iran, og nordvestover til det sørøstlige Tyrkia gjennom Nord-Irak.

Fjellene er delt inn i mange parallelle underkjeder (opp til 10 eller 250 kilometer) og har samme alder og sammensetning som Alpene. Irans største oljefelt ligger ved foten av fjellene. Det høyeste punktet i fjellkjeden er Zard Kuh (4 548 moh). De sørlige fjellkjedene i Fars-provinsen har lavere høyder (opp til 4 000 moh) og noen sandsteiner har mange fossiler. Fossile snegler på to kilo kan finnes i høyder på 3 000 moh. Disse områdene var del av havbunnen for 50 millioner år siden.

Navnet «zagros» kommer muligens fra det greske «zagreus» som betyr stormfull.

Kuhrudfjellene er en parallell fjellkjede rundt 300 km i øst. Området mellom disse fjellkjedene er tett befolket. Dalene er ganske høye med et temperert klima, og elvene som flyter inn i saltsjøer skaper et godt miljø for landbruk og handel.

Referanser
----------

1. ↑  Zagros Mountains *Peakbagger.com*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Zagros Mountains – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Selskapskontroll** er et instrument som er innført i norsk offentlig forvaltning for å sikre at selskaper underlagt den norske stat, fylkeskommuner og kommuner underlegges demokratisk innsyn og kontroll. 

Den norske stat, fylkeskommuner og kommuner har både samfunnsmessige, økonomiske og eiermessige interesser i virksomheter som er organisert utenfor de ordinære forvaltningsorganene. Det kan være i form av aksjeselskaper av ulike typer, i interkommunale selskaper eller i andre selvstendige rettssubjekter. 

Målet for **selskapskontrollen i staten** er å vurdere om statsråden har utøvet sin oppgave som forvalter av statens interesser i selskaper i samsvar med Stortingets vedtak og forutsetninger. Ansvaret for gjennomføring er lagt til Riksrevisjonen og er hjemlet i lov om Riksrevisjonen § 9 annet ledd. I selskapskontrollen vurderes statsrådens forvaltning ut fra fire elementer:

* Etterlevelse av Stortingets vedtak og forutsetninger
* Ivaretakelse av samfunnsmessig ansvar og sektorpolitiske mål
* Effektiv og økonomisk drift
* Korrekt informasjon til Stortinget og Riksrevisjonen

Riksrevisjonens selskapskontroll kan variere i omfang, fra årlig kontroll, til utvidet kontroll, og til forvaltningsrevisjon i sin mest omfattende form. 

I kommuner og fylkeskommuner følger det av kommunelovens §77.5 at kontrollutvalget skal påse at det føres kontroll med forvaltningen av kommunens eller fylkeskommunens interesser i selskaper med mer. Den praktiske gjennomføring forestås ofte av kommunens revisor, noen steder også av kontrollutvalgets sekretariat eller av innleid ekspertise. 

**Den kommunale selskapskontrollen** har to nivåer: 

* Det skal alltid gjennomføres kontroll med forvaltningen av eierinteressene i de selskaper som er omfattet av slik kontroll, herunder å kontrollere om den som utøver kommunens eller fylkeskommunens eierinteresser i selskaper gjør dette i samsvar med kommunestyrets/fylkestingets vedtak og forutsetninger. Dette kalles eierskapskontroll.
* Selskapskontrollen kan også omfatte forvaltningsrevisjon.

Kommunalt eierskap i selskaper med mer har vært tiltakende de senere år. I mange tilfeller er selskapene heleide av kommunen alene eller av flere kommuner. I slike tilfeller utløses en rett til fullt innsyn i selskapets anliggender, og kontrollen kan utvides med forvaltningsrevisjon. I noen tilfeller foreligger det privat deleierskap i selskapene, hvilket begrenser mulighetene for innsyn i selskapet. I slike tilfeller kan selskapskontrollen begrenses til å gjelde eierskapskontroll, men til dels også dypere analyser basert på offentlig tilgjengelig kildemateriell fra selskapet selv eller andre.

Eksterne lenker
---------------

* Riksrevisjonens omtale på sine nettsider finnes her .
* Riksrevisjonens retningslinjer for selskapskontroll finnes som pdf her .
* Retningslinjene til foreningen NKRF – Kontroll og revisjon i kommunene finnes som pdf her .