«Stockholm» har flere betydninger.

**Stockholm** er Sveriges hovedstad og har vært landets politiske og økonomiske sentrum siden 1200-tallet. Byen er første gang omtalt skriftlig i 1252. Den er bygd på 14 øyer som bindes sammen av 53 broer (se broer i Stockholm).

Tettstedet Stockholm omfatter den sammenhengende bebyggelsen i og omkring byen, og har ca. 1,4 millioner innbyggere, mens byregionen Stor-Stockholm har over 2,3 millioner innbyggere og er Nordens mest folkerike by. 

Stockholm ligger på Sveriges østkyst ved Mälarens utløp, og er berømt for sin vakre beliggenhet. En av årsakene til denne plasseringen er at det er et av få steder der Mälaren og Østersjøen møtes. Dermed har Stockholm hatt vannforbindelse med andre land omkring Østersjøen, svenske kystbyer og andre byer innover i landet. Byen har dessuten fungert som forsvar mot fremmede flåter som har forsøkt å trenge inn i innsjøen Mälaren.

Stockholm markedsfører seg som «The Capital of Scandinavia» gjennom myndighetene i den svenske hovedstad. Det har vakt stor forargelse i de andre skandinaviske hovedstedene Oslo og København.

Stockholms historie
-------------------

Utdypende artikkel: Stockholms historie

Stockholmsområdet ca. 3 000 f.Kr.
Illustrasjon av historisk vannstand i Stockholmstrakten med hjelp av Västerbron
Gate i Gamla stan.
Stockholm ble nevnt for første gang i 1252, da som en viktig utskipningshavn for jernmalm fra Bergslagen. Byen skal ha blitt grunnlagt av Birger jarl for å beskytte Sverige fra fiendtlige marinestyrker og for å beskytte byer som Sigtuna ved Mälaren. 

Man tror at navnet Stockholm kommer av forsvarsanordningene, bygd opp av trestokker, som fantes ved overgangen mellom Mälaren og Saltsjön. Suffikset «holm» peker på Stadsholmen som i flere århundrer i hovedsak utgjorde Stockholm.

På midten av 1400-tallet hadde Stockholm, som da hadde vokst til en betydelig handelsby, mellom 5000 og 6000 innbyggere. Slaget ved Brunkeberg 10. oktober 1471 og Stockholms blodbad 8. november 1520 er to betydelige historiske hendelser i byen.

Byen begynte å vokse under Gustav Vasa og hadde omkring 1600 om lag 10 000 innbyggere. I løpet av 1600-tallet vokste Sverige til en europeisk stormakt, noe som også kom til å påvirke Stockholms utvikling. Mellom 1610 og 1680 ble befolkningen seksdoblet. Dette hadde også sammenheng med erobringer av nye landområder. I 1634 ble Stockholm offisielt Sveriges hovedstad, selv om den i offisielle dokumenter ble omtalt som hovedstad så tidlig som i 1436.

Gjennom systemet med byprivilegier hadde Stockholm allerede fra grunnleggelsen et visst selvstyre. Etter at kommunesystemet trådte i kraft 1. januar 1863 ble Stockholm en av 89 byer (av totalt ca. 2 500 kommuner) i Sverige. Til forskjell fra øvrige kommuner i landet inngikk ikke Stockholm by i noe län, men utgjorde en separat administrativ enhet under Overstattholderembetet.

Ved den svenske kommunereformen i 1971, da Sverige fikk en enhetlig kommunetype, hadde det totalet antallet kommuner blitt kraftig redusert, og den tidligere oppdelingen i byer, kjøpsteder (*köping*) og landskommuner, ble avskaffet. Overstattholderembetet var også avskaffet, og Stockholm ble en kommune i Stockholms län. Siden midten av 1980-tallet har kommunen brukt navnet Stockholms stad, men det juridisk korrekte svenske navnet er Stockholms kommun.

Herunder tre steder som med UNESCOs verdensarvliste: den særpregete Skogskyrkogården med sitt innovative modernistiske og naturlig-romantiske landskapsarkitektur, Drottningholm-slottet med teater og park som gjerne blir kalt Nordens Versaille og er hjemmet til den svenske kongefamilien, og til slutt etterlatenskapene etter Viking-bosettingen, Birka, på øya Björkö i innsjøen Mälaren.

Stockholm, rundt 1690.

Geografi
--------

Nordisk Museum.
Stikk fra 1802
Nationalmuseum.
Operahuset i Stockholm.
Byen er bygget opp på fjorten øyer der innsjøen Mälaren renner ut i Østersjøen og møter den stockholmske skjærgården – et unikt maritimt landskap som rommer mer enn 24000 øyer. I sentrum er Gamla Stan og Riddarholmen, to øyer som til sammen utgjør Nord-Europas største og best bevarte middelalderske bykjerner med historie som går tilbake til det 13. århundre. Gamla Stan huser også det kongelige slottet (Nord-Europas største), flere vakre kirker, trange pittoreske smug og gater og en mengde butikker, restauranter, barer og kafeer.

Södertorn, en 86 meter høy bygning.

Klima
-----

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Klimadata for Stockholm |
| --- |
| Måned | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jun | Jul | Aug | Sep | Okt | Nov | Des | År |
| Normal maks. temp. °C | 0 | 0 | 4 | 9 | 15 | 18 | 21 | 20 | 16 | 10 | 5 | 2 | 10,0 |
| Normal min. temp. °C | -4 | -3 | -1 | 3 | 7 | 10 | 14 | 13 | 10 | 5 | 2 | -2 | 4,5 |
| Nedbør (mm) | 22 | 22 | 26 | 15 | 26 | 31 | 39 | 37 | 24 | 37 | 33 | 31 |  |

|  |  |
| --- | --- |
|  Diagram | Alle verdier gjelder for perioden 1990−2020.  • *Kilde:*  |
|  | 
 
 
22
 
0
-4
 | 
 
 
22
 
0
-3
 | 
 
 
26
 
4
-1
 | 
 
 
15
 
9
3
 | 
 
 
26
 
15
7
 | 
 
 
31
 
18
10
 | 
 
 
39
 
21
14
 | 
 
 
37
 
20
13
 | 
 
 
24
 
16
10
 | 
 
 
37
 
10
5
 | 
 
 
33
 
5
2
 | 
 
 
31
 
2
-2
 |

 |

Norge i Stockholm
-----------------

Den norske ambassaden i Stockholm holder til i Skarpögatan 4 i bydelen Östermalm. 17. mai hvert år feires den norske grunnloven av 1814 i Kungsträdgården, midt i Stockholm. For tiden holder man på med å bygge Norges hus i Stockholm. Målet med huset er å styrke det svensk-norske samarbeidet spesielt og det nordiske samarbeidet generelt ved å arrangere seminarer, utstillinger, konserter og filmfremvisninger. Den norske sjømannskirken har adresse i Stigbergsgatan 24 i bydelen Södermalm, det samme har Kronprinsesse Märthas kirke, som ble innviet av prinsesse Astrid i 2008. I Nordiska museet kan man se den berømte hjelmen til Olav Engelbrektsson, som var Norges siste katolske erkebiskop før Reformasjonen i Norge i 1536.

Kultur
------

Norrmalm, Södermalm og Kungsholmen har bygninger fra det 18. til tidlig 20. århundre, og lenger ut finner man moderne boområder og drabantbebyggelse. Det er lett å lese byens årringer, men det moderne møter det historiske, det originale og det sofistikerte, noe som skaper sterk personlighet og sjarm.

Kanskje mer enn i noen annen by av tilsvarende størrelse, er det særegne med Stockholm den naturlige plasseringen, vannveiene og parkene. Nord, sør, øst og vest byr på innsjøer, skog og sjø. Til og med i sentrum av byen går vannveiene og parkene på kryss og tvers, skoger og friområder, fylt av historiske severdigheter og attraksjoner. 

### Museer

Skansen i Stockholm var verdens første friluftsmuseum. Det viser hvordan mennesker levde og arbeidet i Sverige på 1800-tallet, og arrangerer konserter, festivaler og høytider på et stort område med mange gårdsbygninger, kverner, "gammeldagse" butikker og en fin trekirke. Området har rundt 160 bygninger som er flyttet fra ulike deler av Sverige for å vise et tverrsnitt av samfunnet i gamle dager. Skansen har også en dyrepark med blant annet elger, ulver, gauper og bjørner.

Vasamuseet i Stockholm er bygd opp rundt Vasa, verdens eneste bevarte 1600-tallsskip. Fortellingen om hvordan hun ble reddet er like spennende som fortellingen om hvordan hun sank. Alt er fanget i minste detalj i dette enestående museet. Museet forteller hvordan Vasa ble bygd, hvordan og hvorfor hun sank og hvordan hun ble hevet fra bunnen av Mälaren og perfekt bevart for fremtidige generasjoner. Et museum du ikke må gå glipp av.

Moderna Museet har en imponerende samling av samtidskunst og popkunst, også i europeisk målestokk. I 2008 er for eksempel Andy Warhol tilbake på museet, der den kjente kunstnerens popkunstverk møter hans filmer fra 1960-tallet, som "Sleep" og "Empire". Verker av Picasso, Salvador Dali og Rauschenberg er også del av den faste utstillingen.

På veien ut mot Moderna museet, rett før broen til Skeppsholmen, kommer man til Nationalmuseum. Det er ikke stort, men det har en fin samling med verker av kunstnere som Rembrandt, Rubens, Goya, Renoir, Degas og Gauguin, samt svenske kunstnere som Carl Larsson, Ernst Josephson, C F Hill og Anders Zorn. Og mange flere.

Naturhistoriska Museet er det eldste av alle museene i Stockholm. Det holder til i en imponerende bygning i nærheten av Stockholms universitet, og har i oppgave å "tilby kunnskap om naturen og dets mangfold. Vi ønsker å gjøre det så spennende som mulig. Vi ønsker å øke din kunnskap ved å tilby erfaringer." Dette gjør museet på en utmerket måte gjennom sine åtte permanente utstillinger, som spenner fra "4 ½ milliarder år – jordas og livets historie" til "Skatter fra jordas indre". Museet viser også skiftende utstillinger med fakta og opplevelser. Der lener en seg bakover mot en stolrygg som er vinklet alt etter hvor i salen en sitter, mens gigantiske filmbilder projiseres på kuppelen høyt over seg. Effekten er forbløffende og gir en utrolig skarphet og realisme. Det finnes filmer om blant annet dinosaurer, mumier og kosmos.

Andre unike severdigheter i Stockholmsområdet er Millesgården, en skulptupark og museum med dramatisk beliggenhet på Lidingö, og 1700-tallsparkene Hagaparken, Albano og Frescati.

Stor-Stockholm
--------------

Utdypende artikkel: Stor-Stockholm

Kart over Stor-Stockholm. Stockholm i oransje, øvrige kommuner i Stor-Stockholm i gult og kommuner som ikke hører til Stor-Stockholm, i grått.
Storbyregionen **Stor-Stockholm** omfatter Stockholm kommune og de omliggende kommunene i Stockholms län. Stor-Stockholm som region brukes ofte til statistiske formål. Det er den største storbyregionen i Sverige, fulgt av Stor-Göteborg og Stor-Malmö. Det bor (per 2015) 2,23 millioner innbyggere i Stor-Stockholm.

Stor-Stockholm er Sveriges administrative sentrum – både riksdagen, regjeringen og kongehuset finnes i regionen. Stor-Stockholm har tette forbindelser med tog og fly. Sveriges største flyplass, Arlanda, ligger i regionen. Bromma lufthavn og Stockholm C er også viktige knutepunkt for kommunikasjonene med andre byer.

Tettstedet Stockholm
--------------------

Utdypende artikkel: Stockholm (tettsted)

Tettstedet Stockholm er et geografisk og statistisk begrep, og betegner den sammenhengende tettbebyggelsen uten hensyn til administrative grenser. Stockholm er Sveriges og Skandinavias største tettsted, med et innbyggertall på 1,37 millioner i 2010. Tettstedet omfatter hele Stockholm kommune, Solna kommune og Sundbyberg kommune samt deler av ytterligere åtte kommuner.

Administrativ inndeling
-----------------------

Kommunen er av administrative og statistiske årsaker inndelt i en rekke, iblant delvis overlappende, områder. De tre hoveddelene er Innerstaden, Västerort og Söderort. Disse er i sin tur inndelt i bydeler:

### Bydeler

Stockholms bydelsområder.
De 18 bydelsområdene er igjen inndelt i en eller flere bydeler (noen bydeler omfatter områder i flere bydelsområder). Byen består av 117 bydeler. Av disse ligger 44 i Västerort, 21 i Innerstaden og 52 i Söderort. 

Den største bydelen flatemessig er Hässelby Villastad (758 hektar). Den minste er Riddarholmen (6 hektar).

I Innerstaden bor det 296 323 innbyggere. Söderort og Västerort har 498 840 innbyggere.

### Bydelsområder

I 1988 ble kommunen delt inn i 18 bydelsområder, et antall som ble redusert til 14 1. januar 2007:

* Bromma
* Enskede-Årsta-Vantör
* Farsta
* Hägersten-Liljeholmen
* Hässelby-Vällingby
* Kungsholmen
* Norrmalm
* Rinkeby-Kista
* Skarpnäck
* Skärholmen
* Spånga-Tensta
* Södermalm
* Älvsjö
* Östermalm

Flyplasser
----------

Arlanda lufthavn
Stockholm har en egen «nærflyplass» Stockholm-Bromma Airport med 1,3 millioner passasjerer årlig. Nord for byen ligger hovedflyplassen Arlanda, som fra oktober 2004 har fått navnet Stockholm-Arlanda Airport. Den betjener like mange passasjerer per måned som Bromma gjør i løpet av et år.

Utenrikstrafikken ble flyttet fra Stockholm-Bromma Airport til Arlanda i 1962, og i 1984 samlet SAS alle sine operasjoner på Arlanda. Flyplassen har om lag 19 millioner passasjerer årlig, hvorav en tredjedel er innenriks og resten på utlandsruter. Det er forbindelser til over 150 destinasjoner. Når det gjelder passasjertrafikk er København største destinasjon, deretter følger London og Oslo.

### Galleri

* Historiske bygninger i Gamla stan Historiske bygninger i Gamla stan
* Palass i Stockholm, residens for kongehuset fra 1754. Palass i Stockholm, residens for kongehuset fra 1754.
* En av de eldste bygningene i Stockholm er Riddarholmskyrkan En av de eldste bygningene i Stockholm er Riddarholmskyrkan
* Det nordiske museet ved Djurgården. Det nordiske museet ved Djurgården.
* Moderne konstruksjon Sergels Torg Moderne konstruksjon Sergels Torg
* Globen bygget i 1989 Globen bygget i 1989
* Børsen i Stockholm Børsen i Stockholm
* Nasjonalmuseet Nasjonalmuseet
* Dramaten, et av Stockholms mange teatre Dramaten, et av Stockholms mange teatre
* Biblioteket i Stockholm Biblioteket i Stockholm

Se også
-------

* Stockholms tunnelbane
* Södermanland
* Uppland

  

### Vennskapsbyer og -regioner

#### Vennskapsbyer

* Sveriges flagg Göteborg, Sverige
* Finlands flagg Helsingfors, Finland
* Danmarks flagg København, Danmark
* USAs flagg Madison (Wisconsin) USA
* Englands flagg London England
* Islands flagg Reykjavík, Island
* Folkerepublikken Kinas flagg Shanghai, Kina
* Russlands flagg St. Petersburg, Russland
* Norges flagg Oslo, Norge
* Irlands flagg Dublin, Irland
* Litauens flagg Vilnius, Litauen

Referanser
----------

1. ↑  «Folkmängd i riket, län och kommuner 30 juni 2017 och befolkningsförändringar 1 april–30 juni 2017. Totalt». Statistiska centralbyrån. Besøkt 21. september 2017.
2. ↑  Se for eksempel artikkelen *Stockholm* i Encyclopedica Brittanica fra 1911 «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 13. mars 2007. Besøkt 13. november 2006.
3. ↑  Dagsavisen: Stockholm forarger. 16. mars 2006. Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine.
4. ↑  «Folkmängd efter region och år». Statistiska centralbyrån. Besøkt 27. mars 2016.
5. ↑  «Sveriges tätorter 2010» (PDF). Statistiska centralbyrån. Arkivert fra originalen (PDF) 16. juni 2011. Besøkt 29. mars 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Stockholm – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Stockholm – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) (en)  Stockholm hos Wikivoyage

| * v
* d
* r
Hovedsteder i Europa |
| --- |
| 
* Amsterdam
* Ankara
* Athen
* Andorra la Vella
* Beograd
* Berlin
* Bern
* Bratislava
* Brussel
* Budapest
* București
* Chișinău
* Dublin
* Helsingfors
* Kyiv
* København
* Jerevan
* Lisboa
* Ljubljana
* London
* Luxembourg
* Madrid
* Minsk
* Monaco
* Moskva
* Nikosia
* Oslo
* Paris
* Podgorica
* Praha
* Priština
* Reykjavík
* Riga
* Roma
* San Marino
* Sarajevo
* Skopje
* Sofia
* Stockholm
* Tallinn
* Tbilisi
* Tirana
* Tiraspol
* Tórshavn
* Vaduz
* Valletta
* Vatikanstaten
* Vilnius
* Warszawa
* Wien
* Zagreb

 |

| * v
* d
* r
Europeisk miljøhovedstad |
| --- |
| Green Capital | 
* 2010: Stockholm
* 2011: Hamburg
* 2012: Vitoria
* 2013: Nantes
* 2014: København
* 2015: Bristol
* 2016: Ljubljana
* 2017: Essen
* 2018: Nijmegen
* 2019: Oslo
* 2020: Lisboa
* 2021: Lahtis
* 2022: Grenoble
* 2023: Tallinn

 |  |
| Green Leaf | 
* 2015: Mollet del Vallès og Torres Vedras
* 2017: Galway
* 2018: Leuven og Växjö
* 2019: Cornellà de Llobregat og Horst aan de Maas
* 2020: Limerick og Mechelen
* 2021: Gabrovo og Villmanstrand
* 2022: Valongo og Winterswijk

 |
| *Se også:* Europeisk kulturhovedstad |

| * v
* d
* r
Europeisk kulturhovedstad |
| --- |
| «City of Culture»1985–1999 | 
* 1985: Athen
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Vest-Berlin
* 1989: Paris
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lisboa
* 1995: Luxembourg
* 1996: København
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Stockholm
* 1999: Weimar

 |  |
| Milleniumsåret | 
* 2000: Avignon, Bergen, Bologna, Brussel, Helsingfors, Kraków, Praha, Reykjavík og Santiago de Compostela

 |
| «Capital of Culture»2001– | 
* 2001: Porto og Rotterdam
* 2002: Brugge og Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Luxembourg og Sibiu
* 2008: Liverpool og Stavanger
* 2009: Linz og Vilnius
* 2010: Essen, Istanbul og Pécs
* 2011: Tallinn og Åbo
* 2012: Guimarães og Maribor
* 2013: Košice og Marseille
* 2014: Riga og Umeå
* 2015: Mons og Plzeň
* 2016: San Sebastián og Wrocław
* 2017: Páfos og Aarhus
* 2018: Leeuwarden og Valletta
* 2019: Matera og Plovdiv
* 2020 og 2021: Galway og Rijeka
* 2022: Kaunas, Novi Sad og Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2024: Bodø og Tartu

 |
| *Se også:* Europeisk miljøhovedstad |

| * v
* d
* r
Sveriges største tettsteder |
| --- |
| De største tettsteder. Listen er basert på tall fra Statistiska centralbyrån fra 1. januar 2011 (lenke) |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Stockholm | 1 372 565
  |
| 2. | Göteborg | 549 839
  |
| 3. | Malmö | 280 415
  |
| 4. | Uppsala | 140 454
  |
| 5. | Västerås | 110 877
  |
| 6. | Örebro | 107 038
  |
| 7. | Linköping | 104 232
  |
| 8. | Helsingborg | 97 122
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 9. | Jönköping | 89 396
  |
| 10. | Norrköping | 87 247
  |
| 11. | Lund | 82 800
  |
| 12. | Umeå | 79 594
  |
| 13. | Gävle | 71 033
  |
| 14. | Borås | 66 273
  |
| 15. | Eskilstuna | 64 679
  |
| 16. | Södertälje | 64 619
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 17. | Karlstad | 61 685
  |
| 18. | Täby | 61 272
  |
| 19. | Växjö | 60 887
  |
| 20. | Halmstad | 58 577
  |
| 21. | Sundsvall | 50 712
  |
| 22. | Luleå | 46 607
  |
| 23. | Trollhättan | 46 457
  |
| 24. | Östersund | 44 327
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 25. | Borlänge | 41 734
  |
| 26. | Botkyrka | 37 852
  |
| 27. | Upplands Väsby | 37 594
  |
| 28. | Falun | 37 291
  |
| 29. | Kalmar | 36 392
  |
| 30. | Kristianstad | 35 711
  |
| 31. | Karlskrona | 35 212
  |
| 32. | Skövde | 34 466
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 33. | Skellefteå | 32 775
  |
| 34. | Lidingö | 31 561
  |
| 35. | Uddevalla | 31 212
  |
| 36. | Landskrona | 30 499
  |
| 37. | Nyköping | 29 891
  |
| 38. | Motala | 29 823
  |
| 39. | Vallentuna | 29 519
  |
| 40. | Örnsköldsvik | 28 991
  |

 | 
   
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 41. | Trelleborg | 28 290
  |
| 42. | Österåker | 28 033
  |
| 43. | Varberg | 27 602
  |
| 44. | Karlskoga | 27 084
  |
| 45. | Lidköping | 25 644
  |
| 46. | Alingsås | 24 482
  |
| 47. | Sigtuna | 24 068
  |
| 48. | Nacka | 24 052 |

 | 
    
 |

 |

| * v
* d
* r
Kommuner i Stockholms län |
| --- |
|  | Botkyrka **·** Danderyd **·** Ekerö **·** Haninge **·** Huddinge **·** Järfälla **·** Lidingö **·** Nacka **·** Norrtälje **·** Nykvarn **·** Nynäshamn **·** Salem **·** Sigtuna **·** Sollentuna **·** Solna **·** Stockholm **·** Sundbyberg **·** Södertälje **·** Tyresö **·** Täby **·** Upplands-Bro **·** Upplands Väsby **·** Vallentuna **·** Vaxholm **·** Värmdö **·** Österåker | Sveriges flagg |

| * v
* d
* r
Liste over Sveriges største kommuner |
| --- |
| De største kommunene. Listen er basert på tall fra Statistiska centralbyrån fra 1. januar 2011 (lenke) |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Stockholm kommune | 847 073
  |
| 2. | Göteborg kommune | 513 751
  |
| 3. | Malmö kommune | 298 963
  |
| 4. | Uppsala kommune | 197 787
  |
| 5. | Linköping kommune | 146 416
  |
| 6. | Västerås kommune | 137 207
  |
| 7. | Örebro kommune | 135 460
  |
| 8. | Norrköping kommune | 130 050
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 9. | Helsingborg kommune | 129 177
  |
| 10. | Jönköping kommune | 127 382
  |
| 11. | Umeå kommune | 115 473
  |
| 12. | Lund | 110 488
  |
| 13. | Borås kommune | 103 294
  |
| 14. | Huddinge | 97 453
  |
| 15. | Eskilstuna kommune | 96 311
  |
| 16. | Sundsvall kommune | 95 732
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 17. | Gävle kommune | 95 055
  |
| 18. | Halmstad | 91 800
  |
| 19. | Nacka kommune | 90 108
  |
| 20. | Södertälje kommune | 86 246
  |
| 21. | Karlstad kommune | 85 753
  |
| 22. | Växjö kommune | 83 005
  |
| 23. | Botkyrka | 82 608
  |
| 24. | Kristianstad kommune | 79 543
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 25. | Haninge | 77 054
  |
| 26. | Kungsbacka kommune | 75 025
  |
| 27. | Luleå kommune | 74 178
  |
| 28. | Skellefteå kommune | 71 641
  |
| 29. | Solna | 68 144
  |
| 30. | Järfälla | 66 211
  |
| 31. | Sollentuna kommune | 64 630
  |
| 32. | Karlskrona kommune | 64 032
  |

 | 
    
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 33. | Täby kommune | 63 789
  |
| 34. | Kalmar kommune | 62 815
  |
| 35. | Mölndal kommune | 60 973
  |
| 36. | Östersund kommune | 59 416
  |
| 37. | Varberg kommune | 58 084
  |
| 38. | Gotland kommune | 57 269
  |
| 39. | Norrtälje kommune | 56 080
  |
| 40. | Falu kommune | 56 044
  |

 | 
   
 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 41. | Trollhättan kommune | 55 248
  |
| 42. | Örnsköldsvik kommune | 55 073
  |
| 43. | Uddevalla kommune | 51 868
  |
| 44. | Nyköping kommune | 51 644
  |
| 45. | Skövde kommune | 51 402
  |
| 46. | Hässleholm kommune | 50 107
  |
| 47. | Borlänge kommune | 49 251
  |
| 48. | Lidingö kommune | 44 017 |

 | 
    
 |

 |

| * v
* d
* r
De olympiske ringer Arrangørbyer av De olympiske sommerlekene |
| --- |
| **1896**: Athen • **1900**: Paris • **1904**: St. Louis • **1908**: London • **1912**: Stockholm • ***1916** avlyst grunnet første verdenskrig* • **1920**: Antwerpen • **1924**: Paris • **1928**: Amsterdam • **1932**: Los Angeles • **1936**: Berlin • ***1940** & **1944** avlyst grunnet andre verdenskrig* • **1948**: London • **1952**: Helsingfors • **1956**: Melbourne • **1960**: Roma • **1964**: Tokyo • **1968**: Mexico by • **1972**: München • **1976**: Montréal • **1980**: Moskva • **1984**: Los Angeles • **1988**: Seoul • **1992**: Barcelona • **1996**: Atlanta • **2000**: Sydney • **2004**: Athen • **2008**: Beijing • **2012**: London • *2016*: *Rio de Janeiro* • *2020*: *Tokyo* • *2024*: *Paris* • *2028*: *Los Angeles* |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |