Bernhard Hötings epitaf i Dom St. Peter i Osnabrück.
**Johann Bernhard Höting**, kalt bare **Bernhard** eller **Bernardus** (født 18. juli 1821 i Epe i Westfalen i kongedømmet Preussen, død 21. oktober 1898 i Venezia i Italia) var katolsk biskop av Osnabrück.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Bernhard ble født som den eldste av syv søsken i distriktet Ahaus. Faren Johannes Höting var snekker og gårdbruker. Etter *abitur* Coesfeld gymnasium studerte han filosofi og teologi i Münster.

### Prest

Den 6. juni 1846 ble han ordinert til prest i katedralen i Münster. Deretter fulgte en kortere tids virke som kanonikus i Borken, før han begynte å undervise på gymnasiet i Vreden. 

I 1850 begynte han å studere klassisk filosofi ved Universitetet i Berlin. Han kom hjem med en utmerket statseksamen og en doktorgrad.

Fra 1854 var han rektor ved gymnasiet i Recklinghausen, og to år senere ble han valgt til direktør for gymnasiet i Kempen. IEtter forslag fra biskop Paulus Melchers ble han deretter direktør for *Carolinum*, gymnasiet i Osnabrück. I 1867 gikk han inn i den biskoppelige administrasjon som generalvikar og kannik.

### Biskop av Osnabrück

Pave Leo XIII utnevnte Bernardus Höting til biskop av Osnabrück den 10. februar 1882. Den 3. mai 1882 ble han bispeviet av biskopen av Hildesheim, Daniel Wilhelm Sommerwerck: modkonserende var biskopenm av Fulda, Georg von Kopp, og den tyske militærbiskop Franz Adolf Namszanowski. 

Biskop Höting strevde for å lege de gapende sårene *Kulturkampen* hadde skapt, og for å håndtere vanskelige juridiske spørsmål om byen og bispedømmet og de nordiske misjoner. Hans utmerkede juridiske talent hjalp ham med dette.

Han fornyet den biskoppelige kurie og katedralen, tok seg av nybyggingen av seminaret, klarte å utvide Marienhospital og Ursulinerklosteret. Han grunnla det som på folkemunne ble kalt «Kloster der Ewigen Anbetung» og fikk bygget Jesu Hellige Hjerte-kirken.

Den 14. juni 1896 marsjerte 3000 fakkelbærere, akkompagnert av musikere og fanebærere, til katedralens gårdsplass og hyllet biskop Höting, som feiret sitt gulljubileum som prest den dagen. Lovtalen ble deretter gitt av den respekterte forretningsmannen Middendorf, som understreket at denne samlingen foran katedralen var et «imponerende tegn på enheten mellom det katolske folk, presteskapet, biskopen og pavestolen».

Til tross for sviktende helse foretok han sin tredje pilegrimsreise til Roma. Men han skulle aldri komme frem dit. Han døde i Venezia 21. oktober 1898. Han fant sitt siste hvilested i St. Peter-katedralen i Osnabrück. Han ble gravlagt der 26. oktober 1898.

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) \* bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) \*1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) \*1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi (1595-1632) \*1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) \*1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) \*1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) \*1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) \*1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) \*1724
* Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) \*1760
* Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) \*1786
* Kardinal Francesco Serra Cassano (1783-1850) \*1817
* Erkebiskop Joseph Maria Johann Nepomuk von Fraunberg (1768-1842) \*1819
* Kardinal Johannes von Geissel (1796-1864) \*1837
* Biskop Eduard Jakob Wedekin (1796-1870) \*1849
* Kardinal Paul Ludolf Melchers (1813-1895) \*1858
* Biskop Johannes Heinrich Beckmann (1803-1878) \*1866
* Biskop Daniel Wilhelm Sommerwerk (Jacobi) (1821-1905) \*1871
* Biskop *Johann Bernard Höting* (1821-1898 ) \*1882

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 4. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   CERL Thesaurus, oppført som Johann Bernhard Höting, CERL-ID cnp01943779, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  hoting, lest 4. januar 2023

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Catholic-Hierarchy **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |