|  |
| --- |
| Artikkelen inngår i serien om |
| **Kommunismen i Nepal** |
| 

|  |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

| Hovedartikler |
| --- |
| Nepals Kommunistiske Parti **·** Kronologi |

 |

 |
| 

| Dagens partier |
| --- |
| NKP (Ekda Kendra Masal) **·** NKP (Ekda Kendra Masal) (Singh) **·** NKP (Ekikrit Marksbadi ra Leninbadi) alias UML **·** NKP (Maobadi) (forhistorie **·** historie **·** masseorganisasjoner) **·** NKP (Marksbadi Leninbadi) 2002 **·** NKP (Sanyukta)(2007) **·** NKP (Sanyukta Marksbadi) **·** Nepal Mazdoor Kizan Party **·** Janamorcha Nepal **·** Rashtriya Jana Morcha (2007) **·** Samyukta Bammorcha |

 |
| 

| Tidligere partier |
| --- |
| ANCRCC (ML) **·** East Kosi Provincial Committee **·** Jhapeli-gruppa **·** NKP **·** NKP (Amatya) **·** NKP (Chautho Mahadhiveshan) **·** NKP (Ekda Kendra) **·** NKP (Manandhar) **·** NKP (Manmohan) **·** NKP(Marksbadi) **·** NKP (Marksbadi) (1991) **·** NKP(ML) **·** NKP(ML) (1998) **·** NKP (MLM) **·** NKP (Malema Kendra) **·**  NKP (Masal) **·** NKP (Mashal) **·** NKP(Prajatantrik) **·** NKP (Pushpa Lal) **·** NKP (Rayamajhi) **·** NKP (Sanyukta) **·** NKP (Varma) **·** Nepal Samyabadi Party (MLM) **·** Nepal Samyabadi Sangh **·** Rashtriya Jana Morcha **·** Samyukta Janamorcha Nepal **·** SJMs 40 krav 1996 **·** Samyukta Rashtriya Janaandolan **·** Den forente venstrefronten |

 |
| 

| Ledere |
| --- |
| Man Mohan Adhikari **·** Baburam Bhattarai **·** Madan Kumar Bhandari **·** Narayan Man Bijukche alias kamerat Rohit **·** Ruplal Bishvakarma **·** Khadga Bahadur Biswakarma **·** Barman Budha **·** Chandra Prakash Gajurel **·** Bamdev Gautam **·** Jay Krishna Goit **·** Dev Gurung **·** Nirmal Lama **·** Krishna Bahadur Mahara **·** Chandra Prakash Mainali **·** Madhav Kumar Nepal **·** Lekhnath Neupane **·** K. P. Sharma Oli **·** Nanda Kishor Pun **·** Sahana Pradhan **·** Prachanda **·** Keshar Jung Rayamajhi **·** Dinanath Sharma **·** Jwala Singh **·** Mohan Bikram Singh **·** Dinanath Sharma **·** Pushpa Lal Shresta **·** Amik Sherchan **·** Mohan Pokharel Vaidya **·** Matrika Prasad Yadav **·** Upendra Yadav **·** Hisila Yami |

 |
| 

| Relaterte artikler |
| --- |
| CCOMPOSA **·** RIM **·** JMTT **·** Kirat Workers Party **·** Madhesi Janaadhikar Forum **·** Madhesi Tigers **·** Communist Party of Bhutan (MLM) |

 |

 |

**Nepal Kamyunishta Parti (Amatya)** (*NKP(A)*, *Communist Party of Nepal (Amatya)*, *Nepals Kommunistiske Parti (Amatya)*). var navnet på et mindre kommunistparti i Nepal, leda av *Tutsi Lal Amatya*, fram til 1994.

Tutsi Lal Amatya blir NKPs generalsekretær i 1962
-------------------------------------------------

*Tutsi Lal Amatya* var den 4. generalsekretæren (dvs. partilederen) i Nepals Kommunistiske Parti (NKP). Han blei valgt på NKPs 3. landsmøte i 1962, der den 3. generalsekretæren, Keshar Jung Rayamajhi, blei ekskludert. 

(Etter dette danna hans tilhengere sitt eget parti, som blei kjent som NKP (Rayamajhi). Det fikk støtte av et mindretall av NKPs medlemmer.)

Rayamajhi blei ekskludert for å støtte kong Mahendras statskupp 15. desember 1960. Hans fløy støtta også Sovjetunionens kommunistiske parti (SUKP) i striden mot Kinas kommunistiske parti (KKP). Flertallet i partiet og den nye partiledelsen var mot kongens kupp og det kongelige diktaturet Mahendra skapte, og støtta KKP i striden mot SUKP.

Dette gjaldt også *Tutsi Lal Amatya*. Men ellers var han rekna som nokså politisk moderat, og det var kraftige politiske motsetninger innafor det antimonarkistiske og prokinesiske partiflertallet.

Partistifter og partiets første generalsekretær, leder av venstrefløya i NKP Pushpa Lal Shresta, blei derfor på det 3. landsmøtet valgt til å lede partiet sammen med Tutsi Lal Amatya.

I åra som fulgte gjorde den politiske undertrykkelsen at partiledelsen mista kontakten med de fleste grunnorganisasjonene. Fra om lag 1965 var det i praksis redusert til ei lita gruppe uten en effektiv landsomfattende organisasjon. NKP gikk gjennom flere politiske splittelser, og motsetningene mellom Tutsi Lal og Pushpa Lal blei større.

Pushpa Lal bryter med Tutsi Lal
-------------------------------

I mai 1968 stifta Pushpa Lal Shresta sitt eget kommunistparti på en kongress i India. Han fikk støtte av et flertall av partimedlemmene, og NKP(Pushpa Lal) blei i de nærmeste åra Nepals største og viktigste kommunistparti.

Partiet Tutsi Lal Amatya fortsatt leda, blei fra nå av kjent som NKP(Amatya).

Tutsi Lal Amatya beholdt kontrollen over den gamle partiledelsen. Hans parti var altså formelt fortsettelsen av det gamle NKP, men i praksis var det nå bare ei mindre gruppe blant mange andre kommunistpartier.

NKP(Amatya) under og etter demokratiopprøret i 1990
---------------------------------------------------

På slutten av peroiden med kongelig diktatur hadde NKP(A) utvikla seg i prosovjetisk retning, og sto ikke så langt fra de to andre mindre partiene som hadde splitta seg ut av det nå oppløste NKP (Rayamajhi): NKP (Manandhar) og NKP (Varma). I motsetning til Rayamajhi var disse partiene mot det kongelige diktaturet.

Disse tre partiene sto også nå politisk nærmere de moderate mer eller mindre prokinesiske partiene, med NKP (ML) og NKP (Marksbadi) i spissen. De gikk derfor alle tre inn i den moderate fronten av kommunistpartier som NKP(ML) og NKP (Marksbadi) tok initiativ til for å slåss mot diktaturet i 1990, Den Forente Venstrefronten (ULF).

Etter seieren over diktaturet i Jana Andolan 1990, brøyt NKP (Amatya) med ULF, og deltok ikke i stiftelsen av det store, moderate kommunistpartiet UML i januar 1991.

Ved parlamentsvalget i 1991 stilte NKP(A) 14 kandidater, fikk 4 846 stemmer og ingen valgt inn.

To måneder etter gikk NKP(A) sammen med det mye større NKP (Lokatantra) og det lille NKP(Varma) inn i det nye NKP (Sanyukta) (parentesen betyr *forent*). 

Men både NKP(Amatya) og NKP(Varma) gikk nokså raskt ut igjen. 

NKP(A) gikk i 1994 inn i UML.

Se også
-------

* Nepals Kommunistiske Parti
* NKP (Rayamajhi)
* NKP (Pushpa Lal)
* NKP (Manandhar)
* NKP (Varma)
* NKP (Lokatantra)
* NKP (Ekikrit Marksbadi ra Leninbadi) alias UML
* ULF
* Jana Andolan 1990