***Gullivers reiser*** er en roman skrevet av Jonathan Swift i 1726. Boken er en kritisk allegori om samtiden. Den har en satirisk innfallsvinkel på den menneskelige natur, og er en parodi på den litterære undersjangeren kalt for «skipperskrøner». Den er Swifts mest kjente verk, og er i dag en klassiker innen engelsk litteratur.

Boken handler om Lemuel Gulliver, en tidligere kirurg, som nå var kaptein over flere skip. På en reise mot Ostindia utsettes han for skipsforlis på fire meget spesielle steder. Denne reiseskildringen ble enormt populær da den ble gitt ut, delvis fordi det var en underholdende bok som leserne lett kunne identifisere seg med, men også på grunn av den klokkerene samfunnskritikken Swift presenterer i boken. *Gullivers reiser*, som er en satire, oser av vrede mot menneskenes mange dumheter på en lystig og hånende måte.

Boken ble populær. John Gay skrev i et brev til Swift fra 1726 at «den er lest av alle, fra statsråder til barnerommet»

Fire riser
----------

*Gulliver Exhibited to the Brobdingnag Farmer*. Illustrasjon av Richard Redgrave (1807–1888)
Boken deles inn i fire deler:

### Del I: Reisen til Lilleputt

*Gullivers reiser*, særlig reisen til Lilleputt, har kommet i en mengde versjoner, både som bøker, tegneserier og filmer. Denne tegneserien ble utgitt i 1943 i en forløper til serien Illustrerte klassikere.
Fra Max og Dave Fleischers tegnefilm *Gulliver's travels* fra 1939. Den satiriske samfunnskritikken i den opprinnelige romanen er fullstendig fraværende i denne humoristiske familiefilmen.

  

4. mai 1699 – 13. april 1702

Boken begynner med et kort forord hvor Gulliver, i tråd med bøkenes stil på den tiden, gir et kortfattet sammendrag av sin livshistorie i forkant av reisene.

På sin første reise blir Gulliver skylt i land etter et skipsforlis, hvorpå han våkner som fange hos et folkeslag som er én tolvtedel av størrelsen på normale mennesker (15 cm høye), som er innbyggere i de rivaliserende nabolandene Lilleputt og Blefuscu. Etter å ha forsikret dem om sin gode oppførsel, blir han tildelt et bosted i Lilleputt og blir en favoritt ved hoffet. Her følger Gullivers observasjoner av hoffet i Lilleputt, som er et forsøk på å satirisere hoffet til Georg I (Konge av Storbritannia da boken ble skrevet). Gulliver hjelper lilleputtene med å tie deres naboer, blefuscuene (ved å stjele flåten deres). Derimot nekter han å gjøre landet til et område av Lilleputt, til kongens og hoffets store misnøye. Gulliver siktes for forræderi og dømmes til blinding. Med hjelp fra en hjelpsom venn klarer Gulliver å flykte til Blefuscu, hvor han oppdager og tar kontroll over en forlatt båt. Han seiler ut mot havet, til han blir funnet og reddet av et forbipasserende skip og fraktet hjem. Striden mellom lilleputtene og blefuscuene skal representere striden mellom England og Frankrike, mens årsaken til krigen tar sikte etter å satirisere feiden mellom katolikker og protestanter, på temaer som Swift kan ha ansett som trivielle.

### Del II: Reisen til Brobdingnag

20. juni 1702 – 3. juni 1706

Når sjøfartøyet *Adventure* kommer ut av kurs i en storm, og mannskapet tvinges til å gå inn til land for å skaffe seg friskt vann, blir Gulliver etterlatt av sine medseilere og funnet av en 24 meter høy bondekjempe (skalaen på lilleputter er omtrent 1:12; brobdingnager er 12:1). Han tar Gulliver med seg hjem, og lar datteren sin ta seg av ham. Bonden benytter Gulliver i en oppvisning, og nysgjerrige innbyggere betaler for å se på ham. Etter hvert som ordet sprer seg, blir det klart at dronningen av Brobdingnag ønsker å se på forestillingen. Hun får sansen for Gulliver og kjøper ham. Innimellom fantastiske eventyr som slåssing mot kjempevepser og å bli løftet opp til et tak av en ape, diskuterer han samfunnslivet i England med kongen, som ikke blir overbevist. I samtalen kritiserer kongen åpent Englands styresmakt. På en tur til sjøsiden blir han frarøvet sin reiseveske av en kjempeørn, som slipper både Gulliver og vesken ned i sjøen. Gulliver blir da funnet av noen seilere som skiper ham til England.

### Del III: Reisen til Laputa, Balnibarbi, Glubbdubdrib, Luggnagg og Japan

5. august 1706 – 16. april 1710

Gullivers skip blir angrepet av pirater og han blir etterlatt på en øde øy. Heldigvis blir han reddet av den flyvende øya Laputa, som er i konstant bevegelse. Laputa er musikkens og matematikkens land, men ikke i stand til å anvende disse kunnskapene til praktisk bruk. Redskapet kalt for The Engine er muligens historiens første litterære beskrivelse av noe som kan minne om en datamaskin. Gulliver blir deretter tatt med til Balnibarbi for å møte en hollandsk handelsmann, som kan ta ham med til Japan og derfra videre til England.

### Del IV: Reisen til Houyhnhnmenes land

7. september 1710 – 5. desember 1715

På tross av sine tidligere planer om å holde seg hjemme, drar Gulliver tilbake på havet, hvor hans mannskap blir fanget av hollandske og japanske pirater i et forsøk på å tvinge dem over på sin side. Gulliver blir forlatt i en liten båt og støter først på en rekke tilsynelatende heslige, misformede skapninger. Like etter møter han en hest, og forstår da at hestene er herskere og de misformede skapningene er mennesker i enkleste form. Gulliver slutter seg til hestene, og begynner å beundre og etterligne houyhnhnmene og deres livsstil. Houyhnhnms har derimot senere en forsamling som utviser Gulliver, i den tro at han er en fare for deres sivilisasjon. Gulliver blir reddet, mot sin vilje, av et portugisisk skip som tar ham med tilbake til England.

Filmatiseringer
---------------

Romanen har blitt filmatisert flere ganger:

* 1935 - *Gullivers reise til Lilleputland*, sovjetisk animasjonsfilm regissert av Aleksandr Ptusjko

Referanser
----------

1. ↑  *Gulliver's Travels: Complete, Authoritative Text with Biographical and Historical Contexts*, Palgrave Macmillan 1995 (s. 21). Sitatet har blitt feilaktig tilskrevet Alexander Pope, som skrev et hyllingsbrev til Swift om boken, bare noen dager før.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gulliver's Travels – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |