recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Målselvfossen** ligger i Målselv kommune i Troms. Fossen er 600 meter lang og går i tre fall med store vannmasser. Vassføringa kan komme opp i mer enn 750 m³/sekund i vårflommen. Samlet fall er 22 meter.

Målselva, som fossen er en del av, er ei kjent lakseelv. Vassdraget er lenger oppe regulert til vannkraft ved Dividalen kraftstasjon. Fossekulpen rett under fossen regnes av mange som en av landets beste fiskeplasser, og 40 % av totalfangsten av laks i vassdraget landes her og i kortsonen rett nedenfor kulpen.

I 1910 ble det bygd ei laksetrapp forbi fossen. Trappa er Europas lengste. I tilknytning til laksetrappa er det bygd et laksesjå hvor publikum kan observere den gyteklare laksen på vei til gyteplassene lenger opp i elva.

I 2003 ble Målselvfossen kåra til Norges Nasjonalfoss av radioprogrammet Nitimens lyttere.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Velkommen til Målselva Arkivert 29. september 2007 hos Wayback Machine.
2. ↑  Målselvfossen Norges nasjonalfoss nrk.no, 12.09.2003

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Formasjonen *4-4-2* består av fire forsvarsspillere, fire midtbanespillere og to spisser.**Formasjon** er i fotball en betegnelse på oppsett av spillere i forskjellige posisjoner på banen. Posisjonene kan deles inn i kategoriene målvakt, forsvarspillere, midtbanespillere og angrepsspillere/spisser, men siden alle lag har bare én målvakt, sløyfes gjerne referansen til målvakten når man omtaler lagets formasjon – formasjonen *4-4-2* tilsier for eksempel at laget stiller med fire forsvarsspillere, fire midtbanespillere og to angripere i tillegg til målvakten. Gjennom fordelingen av spillere på de forskjellige posisjonene sier formasjonen noe om lagets spillestil og taktiske tilnærming. Det er normalt treneren som fastsetter formasjonen. Selv om spillerne normalt tilbringer det meste av sin tid i en bestemt posisjon, står den enkelte fritt til å bevege seg over hele banen, og utespillere kan under spillet når som helst bytte posisjon.

Referanser,ml
-------------

1. 1 2  «Positions guide: who is in a team?» **(engelsk)**. BBC Sport. Besøkt 23. september 2016.

Eksterne lenker
---------------

* FourFourTwo: Football Tactics Explained (engelsk)
Kolbotn med et glimt av Savalen i bakgrunnen til høyre
*Kolbotnbrev* (1890) har navn etter stua, og er ei av flere bøker Garborg skrev mens han bodde her.
**Kolbotn** er ei hytte, eller østerdalsstue ved Savalen i Tynset, på grensen til Alvdal. Den er kjent som et kunstnerhjem ettersom forfatterekteparet Arne (1851–1924) og Hulda Garborg (1862–1934) bodde her i årene 1887–1896.

Det var Garborgs venn Ivar Mortensson-Egnund som bragte Garborg til Nord-Østerdalen, og som hjalp ham å kjøpe en tomt på et sted der det tidligere hadde vært en kullmile, derav navnet *Kolbotn*. Et hus ble flyttet hit og reist i 1885, og var Arne Garborgs første egne hjem. Da han i desember 1887 giftet seg med Hulda, født Bergesen, flyttet paret til Kolbotn. De bodde her mer eller mindre fast fram til 1896, da sønnen Arne Olaus hadde nådd skolealder. 

Huset og familiens liv der er særlig gjort kjent gjennom Harriet Backers maleri av ekteparet: «Gamlestua på Kolbotn», men også fra hans essaysamling *Kolbotnbrev* (1890) og hennes *Fra Kolbotnen og andetsteds* (1903). Flere andre bøker ble også til her: *Hjaa ho mor* (1890), *Trætte Mænd* (1891), *Fred* (1892), *Læraren* (1896) og deler av *Haugtussa* (1895). 

Huset eies i dag av familien. Det er fredet, og det er noen ganger kulturarrangement på tunet eller utflukter til stua i forbindelse med *Garborg-dagane* på Tynset. Lektor Arne Dag Østigaard, Tynset, har skrevet en omfattende bok om parets liv i stua, med utgangspunkt i sin egen hovedfagoppgave fra 1970.

Kilder
------

* *Norske kunstnerhjem*; temanummer av *Fortidsvern*; nr 3, 2005
* Arne Dag Østigaard. *Arne og Hulda på Kolbotn*. Sollia forlag, 1993
* Hans Eyvind Garborg. «Kolbotnen. Vedlikehold og bevaring». I: *Årbok for Nord-Østerdalen*; 2005
* Vestad, Geir (1997). *Litteraturer: vandringer til Hedmarks diktersteder*. Vallset: Oplandske bokforl. s. 58. ISBN 8275180708.
* aasentunet.no *Ein hippie frå førre åttitalet*[*død lenke*]
* aasentunet.no *Kolbotnbrev* med Backers maleri

| * v
* d
* r
Arne Garborg og Hulda Garborg |
| --- |
| Hjem | Garborgheimen **·** Knudaheio **·** Kolbotn **·** Labråten **·** sønnen Olaus |
| Hans verk | Bondestudentar **·** Den burtkomne Faderen **·** Fred **·** Gud signe Noregs land **·** Haugtussa **·** Kolbotnbrev **·** Læraren **·** Trætte Mænd |
| Hennes verk | Et frit Forhold **·** Rationellt Fjøsstell **·** Norske Folkevisor **·** Norsk Klædebunad **·** Kvinden skabt af Manden |



|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
**Bojan Djordjic** (serbisk kyrillisk: Бојан Ђорђић, *Bojan Đorđić*; født 6. februar 1982 i Beograd) er en svensk tidligere fotballspiller av serbisk opphav som sist spilte for den engelske klubben Blackpool. Djordjic har tidligere spilt for Brommapojkarna, Manchester United, Sheffield Wednesday, AGF, Røde stjerne, Rangers, Plymouth Argyle og AIK.

Karriere
--------

Djordjic begynte sin karriere hos Brommapojkarna før han dro til Manchester United som ungdomsspiller i 1999. Han fikk problemer med å etablere seg på United, og fikk kun to kamper. Som et resultat av det ble han lånt ut til Sheffield Wednesday, AGF, Røde Stjerne og Rangers i perioden fra 2001 til 2005. 

På slutten av 2005–sesongen på lån hos Rangers ble Djordjic frigitt fra kontrakten og dro videre til Plymouth Argyle. Etter én sesong ble han for øvrig satt på overgangslisten og ned på andrelaget av Plymouths manager Ian Holloway på grunnlag av at hans tidvis rolige holdninger både under treninger og kamper. Han ble til tross for dette lovet å bli tatt inn på førstelaget igjen hvis han fikk orden på holdning sin, noe han også gjorde da han skårte i sin combackkamp på førstelaget og siden ble tatt av overgangslisten igjen.

Den 17. oktober 2007 ble Djordjic og Plymouth enige om å avbryte kontrakten på grunnlag av hans mangel på førstelagskamper. Om lag én måned senere ble det klart at Djordjic hadde skrevet under på en toårskontrakt med den svenske klubben AIK.

Etter endt kontraktstid hos AIK ble Djordjic snappet opp av Blackpool på free transfer. Etter dette spilte han for flere mindre klubber i Europa og India.

Meritter
--------

AIK
* Allsvenskan 2009
* Svenska Cupen 2009
* Supercupen 2009

Manchester United
* Premier League 1999/2000, 2000/2001
* FA Cup 1999
* UEFA Champions League 1999
* Interkontinentalcup 1999

Røde stjerne Beograd
* Superliga 2003/2004
* Serbia og Montenegro Cup 2004

Rangers
* Scottish Premier League 2004/2005
* Scottish League Cup 2004/2005

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bojan Djordjic – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Bojan Djordjic – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Bojan Djordjic – Soccerbase.com Rediger på Wikidata

* (en) Bojan Djordjic – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (en) Bojan Djordjic – Soccerway Rediger på Wikidata

* (sv) Bojan Djordjic – Sveriges fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Bojan Djordjic – FBref Rediger på Wikidata
* Spillerprofilen til Bojan Djordjic[*død lenke*] på AIKFotboll.se
Amerikanske Steven Spielberg er en av verdens mest kjente filmprodusenter  Foto: Public domain, US government 
**Filmprodusent** er en tittel som brukes om en person som har det overordnede ansvaret for å produsere en film. Produsenten leder og har dermed det totale ansvaret for den omfattende prosessen det er å realisere en film på grunnlag av en idé eller ut fra et manuskript. Produsenten utvikler, finansierer, setter i gang, koordinerer, har oppsyn med og kontrollerer hele produksjonen inkludert økokomisk og kunstnerisk, i tillegg ansetter produseten hovedaktører som regissør og skuespillere, og sørger for at filmen blir visningsklar.

En filmprodusents rolle vil variere ut i fra ulike kunstneriske og organisatoriske konstellasjoner, men i praksis vil suksessen avhenge av individuelle, sterke sider. Produsenten opererer som arbeidsgiver og øverste leder gjennom hele prosessen, og leder ofte team bestående av sterke og profilerte aktører. 

Å produsere film skjer i mange faser, og en produsent kan være aktiv i prosjektet på mange forskjellige måter og til forskjellige tider. Det vanligste er dog å delta aktivt i å utvikle filmen fra idé eller manus helt fram til at filmen møter sitt publikum. 

En produsent har som regel innsikt i film, dramaturgi, juss, økonomi, arbeidsledelse, produksjonsavvikling, markedsføring og salg. 

De fleste produsenter er eiere av eller ansatt i et produksjonsselskap som i så fall er den formelle arbeidsgiver for filmstab og skuespillere. 

*Medprodusent* i filmproduksjon er den norske betegnelsen for den amerikanske tittelen «*associate producer*». En medprodusent utfører produsentoppgaver direkte delegert fra den ansvarlige produsenten og jobber som regel i samme selskap som denne. Betegnelsen *samprodusent* brukes om «*co-producer*». Samprodusenten står som oftest ansvarlig for en viss andel av filmens kapital overfor filmens hovedprodusent. Tidligere har betegnelsene samprodusent og medprodusent blitt brukt om hverandre, men etterhvert har det blitt en tydeligere differensiering.

Norske forhold
--------------

I Norge er filmprodusentene i hovedsak organisert i Norske film- + TV-produsenters forening. Foreningen har 108 medlemmer (2009), de fleste i form av firmamedlemskap.

Den norske filmskolen er den eneste høyskoleutdannelsen for filmprodusenter i Norge og uteksaminerer 6 produsentkandidater hvert andre år.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside for norske film + tv produsenters forening

Portal: Film

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** GND **·** NKC **·** NKC
 |
Et **rasjonalt tall** er et tall som kan skrives som en brøk hvor telleren og nevneren er heltall. Mengden av rasjonale tall noteres i matematikken som **Q** eller {\displaystyle \mathbb {Q} } (tysk *Quotient*).

Disse tallene har en endelig eller periodisk desimalutvikling, f.eks:

{\displaystyle {1 \over 3}=0,\!3333333...=0,\!{\bar {3}}}
{\displaystyle {1 \over 4}=0,\!25}
{\displaystyle {9 \over 22}=0,\!4090909...=0,\!4{\overline {09}}}
Mengden av rasjonale tall er tellbar uendelig, slik som mengden heltall er. 

Bruken av ordet "rasjonalt" her har bakgrunn i ordet "ratio", altså hvor mange ganger ett tall går opp i et annet, altså en type brøk.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Eric W. Weisstein, *Rational Number* i MathWorld.

| * v
* d
* r
Tallmengder innen matematikken |
| --- |
| Naturlige tall {\displaystyle \mathbb {N} } | Heltall {\displaystyle \mathbb {Z} } | Positive tall {\displaystyle \mathbb {Z} ^{+}} | Negative tall {\displaystyle \mathbb {Z} ^{-}} | Rasjonale tall {\displaystyle \mathbb {Q} } | Irrasjonale tall | Reelle tall {\displaystyle \mathbb {R} } | Imaginære tall | Komplekse tall {\displaystyle \mathbb {C} } | Kvaternioner {\displaystyle \mathbb {H} } | Oktonioner |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** MathWorld **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BNE
 |
Må ikke forveksles med Nikolai Astrup (maler) eller Nikolai Astrup (politiker).

**Nikolai Astrup d.y.** (født 8. april 1931 i Dalen, Telemark, død 7. februar 1990 i Hyen/Florø) var en norsk maler og grafiker. Han ble født i Dalen i Telemark. Faren var presten Christian Astrup og moren var Katharina Sandnes. Da Astrup var fire år gammel døde faren og familien flyttet til Sandane i Gloppen, som er nabokommune med Jølster hvor hans onkel kunstmaleren Nikolai Astrup i sin tid bodde. Blant hans venner var Arne Nordheim, Herbjørn Sørebø og Toralv Maurstad. Etter hans død ble røykstua i Hyen brukt som galleri under navnet Galleri Astrup med arbeider av ulike kunstnere. Det var billedkunstneren Stig Eikaas som restaurerte røykstua i 1994 og etablerte og drev Galleri Astrup. Utenfor røykstua hugget Stig Eikaas ut 10 steinskulpturer over kjente kunstnere med tilhørighet til Sogn og Fjordane. Disse står nå i Gloppen Skulpturpark Byrkjelo som ble etablert i 2008.

Nikolai Astrup d.y. tegnet, malte og lagde grafiske trykk hele sitt liv. Fra 1954 til 1958 studerte han grafikk og maleri ved Académie de la Grande Chaumiére, Paris. Han studerte ved kunsthøyskole i Paris, bodde i Oslo (blant annet i kunstnerkolonien Trolltun) hvoretter han flyttet til Hyen i Gloppen. Arbeidene hans ble stilt ut blant annet i USA og Frankrike. Astrup var påvirket av blant andre Rolf Nesch. Han behersket flere former for grafiske trykk og eksperimenterte med avanserte teknikker med mange samtidige farger. Motivene var både naturalistiske og abstrakte. Den naturalistiske produksjonen er mye motivert av naturen i Nordfjord og spesielt Hyen. I de abstrakte bildene finnes ofte et mikrosyn på naturen hvor det uttrykkes mystikk og imaginære forhold i naturen, eller et makrosyn hvor naturen uttrykkes som del av en større, kosmisk helhet.

Se også
-------

* Astrup (slekten)

Litteratur
----------

* Rønnekleiv, Olav: *Nikken - Nikolai Astrup d.y.*. Hyen: Hyen forlag, 1999.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, oppført som Nikolai D.y. Astrup, Norsk kunstnerleksikon ID Nikolai\_d.y.\_Astrup, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, oppført som Nikolai D.y. Astrup, Norsk kunstnerleksikon ID Nikolai\_D.y.\_Astrup, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   KulturNav, oppført som Nikolai d.y. Astrup, KulturNav-ID 948c3715-4d3e-41ec-b2f2-80629af75210, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2  «Nikolai d.y. Astrup – Norsk kunstnerleksikon». *Store norske leksikon*. Besøkt 5. mars 2016.
5. 1 2  «Mer kunst til Hyen i Nordfjord». *Aftenposten*. 6. november 1996. s. 40.
6. 1 2 3 4  «Nikolai Astrup d.y. (nekrolog)». *Aftenposten*. 12. februar 1990. s. 13.
7. ↑  «Astrup-galleri i Nordfjord». *Aftenposten*. 22. april 1996. s. 36.
8. ↑  «Vi lever i kaoset». *Aftenposten*. 6. juni 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** KulturNav
 |
**James Tyree Poston** (født 3. august 1992 i Hickory i Nord-Carolina) er en amerikansk profesjonell golfspiller, som har to seire på PGA-touren.

4. august 2019 vant han sin første PGA-tourseier under Wyndham Championship, ett slag foran landsmannen Webb Simpson. Hant vant turneringen uten en eneste bogey, som da ikke hadde skjedd på PGA-touren siden 1974.

Tre år senere, 3. juli 2022, tok han sin andre PGA-tourseier under John Deere Classic, tre slag foran argentinske Emiliano Grillo og sørafrikanske Christiaan Bezuidenhout. Hant ledet alle rundene i turneringen, som da ikke hadde skjedd på PGA-touren siden 1992, og kvalifiserte seg samtidig for The Open Championship 2022.

Referanser
----------

1. ↑  «Poston delivers bogey-free performance in winning Wyndham title». *Golf Channel* **(engelsk)**. Associated Press. 4. august 2019. Besøkt 26. august 2019.
2. ↑  Metcalf, Bobby (3. juli 2022). «JDC: J.T. Poston goes wire-to-wire to win 51st John Deere Classic». *Quad-City Times* **(engelsk)**.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
***Snøbarna*** er en norsk TV-serie for barn, skapt av TV 2 og produsert i samarbeid med det engelske Winchester Television. Serien ble først sendt på TV 2 i 2001.[]

Handlingen i *Snøbarna* skjer på et fiktivt sted som heter Snøtopia.

Produksjon
----------

*Snøbarna* er filmet ved Nydalen TV-Studios i Oslo, og produsenter for serien er norske Petter Wallace og britiske Russel Jarman-Price. Serien har i følge Jarman-Price, som også er manusforfatter, tatt inspirasjon fra «eskimoer, nordamerikansk [urbefolkning], aztekere og japanere.», og hevder at «Snøtopia» ikke skal være et sted i Norge. Simon Spencer var regissør av serien.

Serien er det andre helnorske programmet fra TV 2 for barn og unge, etter *Virre Virre Vapp*.

TV 2 skal ha brukt mellom 20 og 30 millioner kroner på 52 episoder av programmet.

Referanser
----------

1. ↑  «TV 2 lager «Snøbarna»». *www.vg.no*. 13. januar 2000. Besøkt 23. august 2022. (abonnement kreves).
2. 1 2 3 4 5 6 7  Nøset, Geir Hopen (17. januar 2000). «Millionsatsing på «Snøbarna»». *Helgeland Arbeiderblad*. s. 27.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Snøbarna* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Snøbarna* hos Filmfront Rediger på Wikidata
***Siste time*** er en dansk skrekkfilm fra 1995, regissert av Martin Schmidt. Manuskriptet er skrevet av Dennis Jürgensen.

Handling
--------

Syv gymnas-elever skal sitte igjen en fredag ettermiddag, men når de kommer til klasserommet, er det ingen lærer der. Idet de forsøker å forlate klasserommet, låses døren og vinduene blir lukket hermetisk igjen. Et TV-apparat i rommet slår seg på og en stemme forteller elevene at det er begått et mord på gymnaset, og de som overlever får bestått. Først er elevene overbeviste om at det må være et spøkelse på ferde, men når de finner liket av læreren Gerluf Løvholm, går alvoret opp for dem. En gal morder går løs og elevene er innestengte på skolen. Samtidig sitter programvert Micky Holm i studio i det populære TV-programmet Siste time og venter på at ting skal skje. Sammen med sin kollega dekker han ulykker og katastrofer på direkten, for å kunne sende de katastrofale hendelsene direkte inn i seernes stuer. Og mens elevene kjemper for livet inne på skolen, vises det hele live i Siste time.

Rasmus forsøker å stikke av fra klasserommet ved å komme seg opp på taket, men han faller ned og dør. Når Inga og Iris flykter gjennom den plutselig åpne døren, men kort tid senere finner de andre studentene liket til Iris oppå en komfyr. Når de forsøker å finne en telefon, oppdager de også Ingas døde kropp. Kort tid senere oppdager de at den døde læreren ikke eksisterer ifølge lærer-registeret, og Kenneth blir seriemorderens neste offer. Snart er det bare to elever igjen: Nicoline som forsøker å stikke av, og Augusta som gjemmer seg i et skap.

Medvirkende
-----------

* Peter Jorde som Mickey Holm
* Rikke Louise Andersson som Inga
* Tomas Villum Jensen som Taus
* Ken Vedsegaard som Rasmus
* Karl Bille som Kenneth
* Laura Drasbæk som Iris
* Stig Hoffmeyer som Gerluf Løvholm
* Mari-Anne Jespersen som Louise Caspersen
* Tom McEwan som Thorlund
* Peter Rygaard som Birger
* Henrik Larsen som Ramgaard
* Thomas Bo Larsen som en gjest i TV-studioet
* Adam Simonsen som Tommy
* Kim Ingolf som Troels

Om filmen
---------

Filmen er spilt inn på et relativt lavt budsjett og ble en kinosuksess i Danmark, med 118 496 solgte billetter. Den var nesten på høyde med filmer som Batman Forever og Stargate.[] Filmen ble innspilt på Usserød skole på Sjælland. Siste time ble også solgt til utlandet og den internasjonale tittelen er Final Hour. Søs Fenger synger soundtracket til filmen. Siste time er regissør Martin Schmidt's første spillefilm.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Siste time* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Siste time* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Siste time* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Siste time* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (nl) *Siste time* på MovieMeter Rediger på Wikidata
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Norges flagg Norge |
| Styrkeløft: |
| Ungdoms-NM i styrkeløft |
| Gull | 1989 Halden | -75 kg |
| Sølv | 1988 Spikkestad | -60 kg |

**Paal Rune Wian** (født 28. oktober 1972, død 21. januar 2009) var en norsk styrkeløfter, som konkurrerte for Skogstrand Idrettslag og Askim Styrkeløftklubb. Han var et stort talent som ble norgesmester både som ungdom og junior, før han sluttet med styrkeløft etter 1991-sesongen. Han døde 36 år gammel i 2009.

Wians beste øvelse var benkpress. Blant annet satte han 8. desember 1990 norsk rekord i øvelsen i klasse ungdom -82,5 kg, med et løft på 165 kg (uten benkpresskjorte). Den 28. september 1991 satte han som førsteårs juniorløfter norsk rekord i klasse yngre junior -82,5 kg, med et løft på 185 kg (uten benkpresskjorte). En måned senere løftet han 190 kg (uten benkpresskjorte) under et seriestevne, med en kroppsvekt på 83,0 kg. Dette var tangering av Carl Olav Christoffersens rekord i både yngre og eldre junior klasse -90 kg.

Resultater og meritter i styrkeløft
-----------------------------------

### NM i styrkeløft

| År | Klasse | Plassering | Knebøy | Benkpress | Markløft | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | -75 kg | 8.-plass | 220 kg | 165 kg | 200 kg | 585 kg |

### Ungdoms og junior-NM i styrkeløft

| År | Alder | Klasse | Plassering | Knebøy | Benkpress | Markløft | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Yngre junior | -75 kg | 1.-plass (beste løfter) | 220 kg | 160 kg | 210 kg | 590 kg |
| 1990 | Ungdom | -75 kg | - | - | - | - | - |
| 1989 | Ungdom | -75 kg | 1.-plass | 175 kg | 136 kg | - | 310 kg |
| 1988 | Ungdom | -60 kg | 2.-plass | 135 kg | 110 kg | - | 245 kg |

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
**Jan-Ole Hesselberg** (født 28. juni 1978) er en norsk psykolog og formidler. Han er blant annet kjent fra de populærvitenskapelige TV-seriene *Folkeopplysningen* (NRK1) og *Typisk deg med Petter Schjerven* (TVNorge), hvor Hesselberg også var involvert i det redaksjonelle arbeidet i produksjonsselskapet Teddy TV som produserte begge seriene. 

I Folkeopplysningen diskuterte han med programlederen, fysiker Andreas Wahl, og forsøkte å beskrive psykologiske forklaringer og virkningsmekanismer bak overnaturlige fenomener og alternativ behandling som forskning viser ikke har annen effekt. 

I 2022 utgav han en populærvitenskapelig bok om beslutningspsykologi, *Bedre beslutninger - Om kreftene som påvirker vurderingene dine og hvordan du tøyler dem.*

Yrkesbakgrunn
-------------

Jan-Ole Hesselberg fullførte profesjonsstudiet i psykologi ved NTNU januar 2006. Han ble psykologspesialist innen klinisk voksenpsykologi 2011. Han begynte som psykolog ved Sykehuset Namsos i 2006 og var leder for Allmennpsykiatrisk enhet fra 2007-2008 hvor han ledet et omstillingsprosjekt. Senere jobbet han blant annet i Ås kommune og Sykehuset Østfold HF, før han begynte fulltid med formidling og TV-produksjon i Teddy TV.

I januar 2016 begynte Hesselberg som ledende fagsjef i Stiftelsen Dam (tidligere ExtraStiftelsen). Der har han ansvaret for den helsefaglige profilen og strategiske arbeidet. I 2016 engasjerte Hesselberg i arbeidet mot publiseringsskjevhet i helseforskningen. I oktober organiserte Siftelsen Dam markeringen av norsk støtte til den internasjonale AllTrials-kampanjen og leverte 4. november 2016 underskriftene til 31 norske organisasjoner og institusjoner til Kirke-, utdannings- og forskningskomiteens leder Trond Giske.

Bibliografi
-----------

* Jan-Ole Hesselberg og Reidunn Lognvik Reinholdt *Bedre beslutninger - Om kreftene som påvirker vurderingene dine og hvordan du tøyler dem* Kagge forlag ISBN 139788248928256

Referanser
----------

1. ↑  Fødselsdato fra www.finnfirma.no Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.
2. 1 2  Presentasjon som psykologspesialist i Drøbak[*død lenke*]
3. 1 2  Presentasjon i *Psykologibloggen*
4. ↑  «Tidsskrift for Norsk psykologforening - Debatt og kommentar». *www.psykologtidsskriftet.no*. Besøkt 4. november 2016.
5. ↑  Presentasjon som psykologspesialist i Drøbak[*død lenke*]
6. ↑  Presentasjon i *Psykologibloggen*
7. ↑  «Jan-Ole Hesselberg ansatt i ExtraStiftelsen». *Extrastiftelsen*. 12. november 2015. Besøkt 4. november 2016.
8. ↑  «Forskningsresultatene du ikke får se | Jan-Ole Hesselberg». *Aftenposten*. Besøkt 4. november 2016.
9. ↑  «Halvparten av all helseforskning ser aldri offentlighetens lys». *Dagbladet.no*. 15. oktober 2016. Besøkt 4. november 2016.
10. ↑  «Vil at all forskning skal fram i lyset». *Dagens Medicin*. Besøkt 4. november 2016.
11. ↑  «Krever at alle kliniske studier skal registreres». *forskning.no*. Besøkt 11. november 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Jan-Ole Hesselberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Jan-Ole Hesselberg på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Flyvarjávri** er et vann 13 kilometer sør for Kautokeino. Vannet ligger rett ved E45. Navnet betyr Flyvannet på norsk. Vannet fikk dette navnet etter at et tysk rekognoseringsfly av typen Focke-Wulf Fw 189 A "Uho" havarerte på vannet den 15. oktober 1944. Den samiske forskeren og forfatteren Odd Mathis Hætta har i boka *Samebygder på Finnmarksvidda* beskrevet at han som fireåring høsten 1944 observerte flyet sammen med sin far da det kom flyvende fra sør, lavt over bygda Siebe. Siebe ligger 5 kilometer sør for Flyvárjavri. Flyet gikk gjennom isen ved nødlandingen, og den tyske okkupasjonsmakten beskjøt flyet med maskingevær før de sprengte den da det ble klart at det ikke kunne berges. Det var et mannskap på to i flyet og begge klarte seg. Piloten kan ha vært Lt.Friedrich Drexel. Vraket ble i 1993 fjernet fra havaristedet og sendt til England. Hvor flyet kom fra og var på vei til er ikke kjent.

Vrakrester på havaristedet i juli 2021

Referanser
----------

1. 1 2  Kjell Sørensen og Morten Moe. «Fw 189 Finnmark». *flyvrak.info*. Besøkt 21. august 2022.
2. 1 2  Hætta, Odd Mathis (2016). «Krigen og tiden etter 1945». *Samebygder på Finnmarksvidda*. Alta. s. 254–255. ISBN 978-82-690262-0-7. «Vannet fikk etter dette navnet Fluvarjávri»
3. ↑  Johan Mathis Klemetsen (1997). «Tvangsflytting». *Fortellinger og hendelser i Kautokeino 2*. 2 (2): 71 – via Nasjonalbibiloteket. «Et fly falt ned på lyseste dagen mellom Siebe og Kautokeino. De to som var ombord på flyet kom helskinnet ut av det»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Våpenskjold
**USS *Roosevelt* (DDG-80)** er en jager av Arleigh Burke-klassen i tjeneste med den amerikanske Marinen. Hun er oppkalt til ære for både president Franklin D. Roosevelt og hans kone, den gang First Lady Eleanor Roosevelt. Dette skipet er den trettiende jageren av sin klasse, og det trettende skip i denne klassen som ble bygget på Ingalls Skipsbygging i Pascagoula, Mississippi, USS Roosevelt ble kjølstrukket den 15. desember 1997 - ble sjøsatt den 10. januar 1999 og døpt den 23. januar 1999. 

Roosevelt anløper Rota, Spania den 16. mai 2020
USS «Roosevelt» kan best beskrives som et flytende rakettskjold. Det er utstyrt med det avanserte AEGIS-radarsystemet Baseline 9, som kan varsle om avfyringer av både kryssermissiler og ballistiske missiler, og slå dem ut med antimissilsystemer.

Historie
--------

Den 21. mars 2020, forlot USS *Roosevelt* sin hjemmehavn i Naval Station Mayport med kurs for Rota, Spania.
Jageren tilhører Atlanterhavsflåten i Den amerikanske marinen fra 2020.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «USS Roosevelt Leaves for Homeport Shift to Spain». Besøkt 25. mai 2020.
**Egon Askvik** (født 10. mai 1958, død 31. desember 2016) var norsk prest og forfatter.

Liv og virke
------------

Egon Askvik hadde sin teologiske utdannelse fra Menighetsfakultetet, og ble ordinert i Seim kirke 1988. Han var siden vikarprest i Indre Sogn 1988–89, sokneprest i Aurland 1989–96, kapellan i Lindås 1996–2008 og sokneprest i Leikanger og Norum fra 2008.

Askvik fikk Lindås kommunes kulturpris i 1977. Han gav ut oversettelsen «We shall never die» (Kamp- og lovsanger fra Sør-Afrika) i 1986 og boken *Skatten og perlene* i 2004 samt en ressursbok til denne. Begge de to siste bøkene omhandler Kristuskransen, en bønnekrans laget av den svenske biskopen Martin Lönnebo. I *Salmer 1997* og *Norsk salmebok 2013* har han bidratt med en oversettelse «Gå du med oss, for vegen er lang». Han var produsent og medvirket på platen *Glaværugt – julesong frå Sogn* som kom ut i 2010. Prosjektet «Meir himmel – meir jord» er ei forestilling basert på Kristuskransen sine perler. Sammen med Kjell Bergsvik (saksofon), Astri Sudmann (fortelling) og Jan Holden (lyd/lys) har Askvik vært på flere turneer. Gav i 2015 boka *Kyrkjefolk*.

Egon Askvik fikk påvist uhelbredileg kreft våren 2016, en uke før konfirmasjonene pinsedag, men gjennomførte likevel de tre konfirmasjonsgudstenestene som planlagt. Han fortalde da åpen om sykdommen fra prekestolen. Resten av året var Askvik sykemeldt, men han fortsatte som redaktør for menighetsbladet og deltok i sognerådet så langt det lot seg gjøre. Juleaften lyste han velsigelsen over menigheten for siste gang, før han sovnet inn med de nærmeste rundt seg på nyttårsaftwn.

Referanser
----------

1. ↑   www.strilen.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Strilen[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   besøkt 2. januar 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  «Egon Askvik er død». *strilen*. Arkivert fra originalen 3. januar 2017. Besøkt 5. januar 2017.
5. ↑  «Bibelselskapets forfatterprofil». Arkivert fra originalen 8. oktober 2012. Besøkt 29. oktober 2010.
6. ↑  Profil på Myspace
7. ↑   *arkivkopi*, besøkt 2017-03-19

Litteratur
----------

* Prester i Den norske kirke og andre teologiske kandidater 2000, Den norske kirkes presteforening/Verbum forlag, 2000. ISBN 82-543-0860-8. Side 21.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |
«Rjukanfoss» har flere betydninger.
**Rjukanfossen** er en foss som ligger lengst vest i Vestfjorddalen i Tinn kommune i Telemark, like vest for byen Rjukan. Fossen, som er en del av elva Måna, var en stor turistattraksjon i førindustriell tid og ble besøkt fra alle verdenshjørner. Den var et av de første vannfall som ble opplyst ved hjelp av egenskapt elektrisitet. Ved fossen ble det tidlig bygd et eget hotell med tennisbane for ressurssterke turister.

Fossen har en total fallhøyde på 238 meter og høyeste loddrette fall er 104 meter.

I 1905 la Rjukanfossen grunnlag for Sam Eyde med investorer, sitt oppkjøp av land i Vestfjorddalen. Fossen ble temmet og lagt i rør for å gi energi til salpeterproduksjon og industriprosjektet Norsk Hydro. Vannet brukes i Vemork kraftstasjon.

Navnet Rjukan var opprinnelig navnet på fossen, mens byen har fått sin navn fra fossen. Også et fossefall i Tovdalsvassdraget bærer navnet Rjukanfossen.

Ved fossen spilles årlig Marispelet og det slippes normalt ut vann i elven tilsvarende normalvannføring i forbindelse med dette arrangementet.

Grunnet store vannmengder sommeren 2007 ble Rjukanfossen sluppet for fullt i en lengre periode i juli. Dette førte til en markant oppsving i turisttilstrømningen til fossen.
Sommeren 2012 var det full vannføring i fossen da det var anleggsarbeid i forbindelse med kraftverkene. Samtidig var magasinene fulle. 

* Tegning av Rjukanfossen av Gustav Adolph Mordt fra bildeverket Norge fremstillet i Tegninger fra 1848.Tegning av Rjukanfossen av Gustav Adolph Mordt fra bildeverket *Norge fremstillet i Tegninger* fra 1848.
* Rjukanfossen før hestekreftene ble temmet Foto: Marthinius Skøien 1880–1898 /  NasjonalbiblioteketRjukanfossen før hestekreftene ble temmet Foto: Marthinius Skøien 1880–1898 / Nasjonalbiblioteket

Se også
-------

* Vemork-aksjonen

Eksterne lenker
---------------

* World Waterfall database
* Marispelet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Bjønnesholmen biotopvernområde** i Viksfjord er et svært viktig hekkeområde for fiskemåker. På nordsiden av Bjønnesholmen, mot Flatholmen, er det et grunntvannsområde. Hekkebestanden på Bjønnesholmen må sees i sammenheng med hekkebestanden på Flatholmen.

Bjønnesholmen er en lav holme i Viksfjord øst for Bjønnes, ca 2,3 km sør for Tjølling kirke. Østre del av holmen er løsmasser med engvegetasjon, mens midtre og vestre deler har mer svaberg (syenitt) og noe buskvegetasjon. Nord for holmen er det gruntvannsområder. Største høyde er 6 moh.

Referanser
----------

1. ↑  «Bjønnesholmen biotopvernområde». *Fylkesmannen i Vestfold og Telemark*. Besøkt 18. april 2018.
2. ↑  «Naturbase/ Bjønnesholmen biotopvernområde». *faktaark.naturbase.no*. Besøkt 18. april 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Bjønnesholmen biotopvernområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boken Natur i Vestfold
* Naturbase Faktaark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Ertholmen fuglefredningsområde** ble opprettet i 2009. Ertholmen er en stor holme i utskjærgården sør i Rauer-området. Holmen består for det meste av nakne knauser og svaberg, med et innslag av busker og lyng i nord. Høyeste punkt er 16 meter over havet.
Ertholmen kan de senere årene vise til hekkebestander på over 200 sildemåker. I verneområdene for sjøfugl i Vestfold er det forbudt å gå i land fra 15. april til 15. juli. Ferdselsforbudet gjelder også i sjøen, i de fleste områdene inntil 50 meter fra strandlinja.

Verneformål: ta vare på fuglelivet og fuglenes livsmiljø knyttet til en holme som er et viktig hekkeområde for en rekke sjøfuglarter.

Referanser
----------

1. ↑  «Ertholmen fuglefredningsområde». *Fylkesmannen i Vestfold og Telemark*. Besøkt 12. juni 2018.
2. ↑  (no) Ertholmen fuglefredningsområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase

Eksterne lenker
---------------

* Ertholmen fuglefredningsområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
* Faktaark Naturbase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Gumserødøya fuglefredningsområde** ble opprettet i 2009, og er en flat, langstrakt øy med svaberg. Øya ligger mellom Stavern og Naverfjorden, og er en viktig hekkeplass for måker og makrellterner. Et gruntvannsområde omgir Gumserødøya. Ved lavvann er det mulig å vasse fra fastlandet og ut til øya. Verneområdet omfatter også en del mindre skjær. I fuglefredningsområdene skal sjøfuglene få hekke i fred for mennesker. Området er hekkeplass for tjeld, sandlo, hettemåke, fiskemåke, gråmåke, svartbak og makrellterne.

Verneformål: ta vare på fuglelivet og fuglenes livsmiljø knyttet til et viktig hekkeområde for en rekke sjøfuglarter.

Referanser
----------

1. ↑  «Gumserødøya fuglefredningsområde». *Fylkesmannen i Vestfold og Telemark*. Besøkt 13. juni 2018.
2. ↑  (no) Gumserødøya fuglefredningsområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase

Eksterne lenker
---------------

* Gumserødøya fuglefredningsområde Arkivert 9. januar 2019 hos Wayback Machine. Boka Natur i Vestfold
* Faktaark Naturbase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Bal Palais** var en danserestaurant fra 1918 på Kungsgatan 65 i Stockholm, et kjellerlokal til kinoen Palladium. Senere ble stedet omgjort til et av de fire statlige Casino Cosmopol i Sverige.

Kunstverk av Filip Månsson, Josef Svenlund, Isaac Grünewald, Nils Asplund og Georg Magnusson inngikk i dekoren.

Den 18. september 1931 kjøpte Sven Håkansson danserestauranten Bal Tabarin, hvis navn ble endret til Bal Palais. Den ble raskt et av Stockholms mest populære dansesteder.[] Det ble renovert i 1944 etter tegninger av arkitekten Arvid Klosterborg og Georg Magnusson.

Artister som Reeperbahn, The Police, Ella Fitzgerald, Thore Ehrlings orkester og Erik «Bullen» Berglund har opptrådt på Bal Palais. Lill-Babs debuterte der som sangerinne.

Etter at kasinoet tok over lokalene i 2003 er intet bevart av den gamle innredningen.

Referanser
----------

1. ↑  SvD: Bal Palais i ny gestalt (1944-09-08)
2. ↑  Dn.se: Ella Fitzgerald på Bal Palais 1956.

Kilder
------

* Jazzens lokaler i Stockholm s. 51
**Winslow** er en markedsby i Buckinghamshire i England. Den har vokst i nyere tid, men har beholdt mye av sitt landlige preg.

Winslow Hall ligger i byen, og regnes av mange som en av de fineste bygninger i grevskapet. Man mener den ble designet av sir Christopher Wren omkring 1700, mot slutten av hans liv. Den er mindre enn flere andre herregårder i området, men har en utforming som skiller den fra mengden.

Sognekirken er viet til St. Laurentius.

Byen hadde tidligere en jernbanestasjon, Winslow stasjon, på den såkalte «Varsity Line» mellom Oxford og Cambridge. Sporet ligger der fortsatt, og det er et lokalt ønske om å få åpnet en linje som gjør det lettere å pendle til andre byer som Milton Keynes, Aylesbury og Oxford.

Revehundene som deltar i Whaddon Chase har tradisjonelt blitt samlet på torget i Winslow hver annen juledag. Dette er en stor fest i byen, som vanligvis trekker mer enn tusen deltagere. I 2003 ble det så mange at man måtte holde arrangementet foran Winslow Hall i stedet; den store folkemengden skyldte antagelig tildels at det gikk mot et forbud mot revejakt.

Historie
--------

Winslow ble først nedtegnet i et kongelig charter i 792-793 hvor kong Offa av Mercia begunstiget *Wineshauue* til klosteret St Albans Abbey. Betydningen av *Wineshauue* er «Wines haug», nærmere bestemt gravhaug. Domesday Book i 1086 hadde byen opptegnet som *Weneslai*.

En torque (keltisk halsring) av kobber ble funnet her, og dessuten også en drikkekopp av sølv av sen romersk formgivning.

Referanser
----------

1. ↑  Electronic Sawyer nos. 136a og 138
2. ↑  Ekwall, Eilert (1977): *The Concise Oxford Dictionary of English Place Names*. Oxford: Clarendon Press
3. ↑  Parishes, Winslow, *Victoria History of the Counties of England*

Eksterne lenker
---------------

* Winslow Times, Winslow
* The Winslow Show
* Winslow History

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Nederlandsk Brasil** (også kalt *Ny-Holland*) var den nordre delen av Brasil som hadde blitt tatt av nederlenderne under den nederlandske koloniseringen av Amerika. Fra 1630 og framover kontrollerte Nederland nesten halvparten av Brasil, med sitt hovedsete i Mauritsstad. Det nederlandske vestindiske kompaniet var ansvarlig for denne koloniseringen og de satte opp sitt hovedkvarter i byen som i dag heter Recife. Den innsatte guvernøren, Johan Maurits van Nassau-Siegen inviterte artister og forskere til kolonien for å hjelpe til med promotering av Brasil for å øke immigrasjonen. 

Portugiserne vant en viktig seier ved det andre slaget ved Guararapes i 1649 som førte til at nederlenderne mistet taket på landet. Innen 1654 hadde De forente Nederlandene overgitt seg og returnert kontrollen av alt brasiliansk land til portugiserne.

Se også
-------

* Den hollandske invasjonen av Brasil

Eksterne lenker
---------------

* Facsimiles of 20 manuscripts from the Dutch West India Company Relatert til 1600-tallets hendelser (PT & NL)
* Guararapes Birth of the Brazilian Nationality Brazilian Armed Forces site
* The Dutch in Brazil
* The New Holland Foundation
* World Statesmen – Brazil

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**MS «Braemar»** (tidligere «Crown Dynasty», «Crown Majesty» og «Norwegian Dynasty») er et cruiseskip som opereres av det norske selskapet Fred. Olsen Cruise Lines.

Historie
--------

*Crown Dynasty*
*Norwegian Dynasty*
Skipet ble bygget i 1993 for Crown Cruise Line som *Crown Dynasty*, men ble markedsført som "Cunard *Crown Dynasty*", da Cunard Line signerte en salgs- og markedsføringskontrakt med Crown Cruise Line.

Skipet beholdt sitt navn helt til 1997 da det ble solgt til Majesty Cruise Line, som gav det navnet "*Crown Majesty*". På tampen av samme år, ble skipet solgt igjen. Da til Norwegian Cruise Line, som gav det navnet *Norwegian Dynasty*".

I 2001 ble skipet solgt til Fred. Olsen Cruise Lines og fikk navnet Braemar. 

Da skipet ble bygget hadde det en dødvekttstonnasje (dwt) på 19 089 dwt og ble forlenget av Fred. Olsen Cruise Lines i 2009, og ny dwt er 24 344.

I 2019 ble Braemar, med 929 passasjerer om bord, verdens lengste skip til å seile gjennom Korintkanalen.

*Braemar* med hennes søsterskip, da med navnet *Gemini,* i London, Storbritannia.
### COVID-19 Pandemien

8. mars 2020 gikk myndighetene i Cartagena, Colombia ut med informasjon om at flere av de tidligere passasjerene var Covid-19-positive, og hadde blitt lagt inn på et lokalt privat sykehus. Neste dag annonserte myndighetene i Alberta, Canada at covid-smittede passasjerer var i byen. Dagen senere bekreftet Alberta at enda en person hadde testet positiv.

13. mars ble skipet nektet adkomst til Bahamas og Sint Maarten fordi mer enn fem personer hadde testet positivt. Senere fikk de smittede passasjerene gå i land i Kingston, Jamaica. 16. mars fikk skipet legge til kai i Cuba, slik at resten av passasjerene kunne reise hjem, for det meste til Storbitannia.

Referanser
----------

1. ↑  Co, Lakeside Publishing. «Cruise Travel». Lakeside Publishing Co. – via Google Books.
2. ↑  Woodyatt, Amy. «Huge cruise ship squeezes through Greek canal to claim record». Besøkt 12. oktober 2019.
3. ↑  Bennett, Dean. «Alberta announces seven new coronavirus cases, bringing total to 14». Besøkt 11. mars 2020.
4. ↑  «Alberta's COVID -19 cases rise to 14». Besøkt 11. mars 2020.
5. ↑  «Cruise Ship Carrying Persons With Coronavirus 'Will Not Be Permitted To Dock'». Arkivert fra originalen 27. mars 2020. Besøkt 13. mars 2020.
6. ↑  «St. Maarten denies 'MS Braemar' request to allow passengers to fly out».
7. ↑  «Coronavirus-hit cruise ship in diplomatic scramble to find somewhere to dock».
8. ↑  «Coronavirus-infected cruise ship stranded at sea for weeks to dock in Cuba».

Eksterne lenker
---------------

* (en) IMO 9000699 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) MS «Braemar» – DNVs skipsregister Rediger på Wikidata

* (en) MS «Braemar» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen Rediger på Wikidata
* Fred Olsen Homepage Arkivert 4. mars 2011 hos Wayback Machine.
* Additional pictures of the Braemar inkludert besøket i Mai 2010 i Dartmouth, Devon
* Timelapse video of the enlarging of MS Braemar
Flagget til spanske conquistadorer med den kastiljanske krone, brukt av Hernán Cortés, Francisco Pizarro og andre.
**Den spanske koloniseringa av Amerika** *(La Conquista)* var ei omfattende europeisk kolonisering av Amerika som ble leddet av Det spanske imperiet fra 1400-tallets slutt fram til 1800-tallet. Den begynte i året 1493 på den karibiske øya Hispaniola etter genovesisk sjømann Christofer Columbus si første oppdagelsesreise, med lisens fra Dronning Isabella I av Kastilla. Det spanske imperiet sitt oversjøisk territorium var under jurisdiksjon til Kastillas kronvelde fram til det siste territoriet gikk tapt i Den spansk-amerikanske krigen. Spanjolene så den tette befolkninga som en viktig økonomisk ressurs, og territoriet ble hevdet å kunne produsere stor rikdom for enkelte spanjoler og kronveldet. Religion spilte ei viktig rolle i Spanias erobring og assimilering av Amerikas urfolk, med stor vekt lagt på å konvertere urfolka til katolisismen – fredelig, eller med makt. Kronveldet skapte borgerlige og religiøse strukturer for å styre det store territoriet. De største mengdene spanjoler slo seg ned der urfolket eller verdifulle ressurser for utvinning kunne allerede finnes.

Det spanske imperiet kom til å utvide seg over hele Karibia, halvdelen Sør-Amerika, nesten hele Mellom-Amerika og mestedelen Nord-Amerika. Det regnes at – under den kolonialistiske perioden fra 1492 til 1832 – 1,86 million spanjoler slo seg ned i Amerika, og ytterligere 3,5 million innvandret under den postkoloniale perioden fra 1850 til 1950; anslaget er 250 000 i løpet av 1500-tallet og de fleste i løpet av 1700-tallet på grunn av oppmuntring fra det nye Bourbonmonarkiet.

Derimot falt urbefolkninga med anslagsvis 80% i det første og et halvt år hundre etter Columbus sine oppdagelsesreiser, i stor grad på grunn av spredninga av smittsomme sykdommer. Tvangsarbeid og slaveri for ressursutvinning, og tvangsflytting til nye bosetninger og – senere – misjoner var vanlige under koloniseringas første tiår. Skremt over det bratte fallet i urbefolkninga og rapporter om nybyggeres utnyttelse av arbeidskraften deres, innførte krona nye lover for å beskytte deres nye vasaller i Amerika. Europeere importerte slavebundet afrikanere til tidlige karibiske bosetninger for å erstatte urfolksarbeid; slavebundet og frie afrikanere var en uoversiktlig del av koloniale befolkninger. Ei blandet *casta*-befolkning ble til tidlig i kolonitida.

Tidlig i 1800-tallet opprørte flere spanske kolonier i De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene, noe som førte til at de fleste av de spanske koloniene løsnet. Kuba og Puerto Rico gikk tapt for De forente stater i 1898 etter Den spansk-amerikanske krigen, og dette regnes som slutten på Spanias kolonistyre i Amerika.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Spanish colonization of the Americas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
For andre personer som heter Stephen Irwin, se Stephen Irwin (andre betydninger).

**Stephen Irwin** er et nordirsk medlem eller tidligere medlem av den lojalistiske paramilitære organisasjonen Ulster Freedom Fighters (UFF). 

Den 30. oktober 1993 utførte han sammen med Torrens Knight, Jeffrey Deeney og Brian McNeill den såkalte Greysteelmassakren. Tre av dem gikk i puben Rising Sun under en Halloweenfest og åpnet ild med automatvåpen mot de omkring 200 gjesten. Åtte ble drept og flere såret. 

Kort tid etter angrepet ble de fire pågrepet. Irwin ble dømt til åtte ganger livstids fengsel for mord. Han ble løslatt som følge av Belfastavtalen.

I november 2000 kom det frem opplysninger om at Irwin hadde sluttet seg til den britiske nynazistiske gruppen Combat 18. Han ble filmet av Metropolitan Police i London mens han gjorde nazihilsen ved Kenotafen på Whitehall på Remembrance Sunday. Det ble fremsatt krav om at hans løslatelse måtte suspenderes som følge av kontakt med en gruppe som er involvert i politisk motivert vold.

I 2004 var han involvert i et knivangrep, der en mann ble kuttet opp med en tapetkniv og måtte sy 200 sting. Som følge av dette ble løslatelsen trukket tilbake i juli 2004. Høsten 2005 ble det annonsert at han må sone hele straffen.

Referanser
----------

1. ↑   news.bbc.co.uk, utgitt 1. november 2005, besøkt 15. januar 2020, «32 years old»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   news.bbc.co.uk, besøkt 15. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Arkivert 7. juni 2007 hos Wayback Machine. se 21. november
4. ↑
5. ↑
**Enkebrenning** (Sanskrit: **Sati**) er en hinduistisk skikk hvor den avdødes enke – enten frivillig eller med tvang – lar seg brenne levende på begravelsesbålet sammen med den avdøde. Skikken ble forbudt i 1829 under britisk styre og forekommer nå sjelden.

Ordet Sati kommer fra gudinnen Sati som var gift med guden Shiva og som satte fyr på seg selv.[]

Et av de mest kjente tilfellene i nyere tid skjedde 4. september 1987, da 18-år gamle Roop Kanwar ble tvunget opp på begravelsesbålet av sin svigerfar og svoger, før svogeren tente bålet og hun brant til døde. Dette førte til stor oppstandelse både i India og internasjonalt, og resulterte i at lokalregjeringen i Rajasthan og sentralregjeringen i India traff flere mottiltak mot denne skikken.

Enkebrenning forekommer fortsatt sporadisk på landsbygda i India. Senest kjente tilfelle skjedde 11. oktober 2008, da en 75 år gammel kvinne brant til døde, etter å angivelig ha hoppet opp på sin 80 år gamle ektemanns begravelsesbål i Checher, Chhattisgarh's Raipur.

Referanser
----------

1. ↑  Jacobsen, Knut A. (22. august 2023). «enkebrenning». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 5. oktober 2023.
2. ↑  «India wife dies on husband's pyre». *BBC News* **(engelsk)**. 22. august 2006. Besøkt 24. oktober 2009.
3. ↑  Ap (20. september 1987). «INDIA SEIZES FOUR AFTER IMMOLATION». *The New York Times* **(engelsk)**. ISSN 0362-4331. Besøkt 24. oktober 2009.
4. ↑  «Woman jumps into husband's funeral pyre». *The Times of India*. 13. oktober 2008. ISSN 0971-8257. Besøkt 24. oktober 2009.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |