**Gustav Radbruch** (1878–1949) var en tysk jurist og politiker (SPD). Han var justisminister under Weimarrepublikken, og regnes som en av de mest innflytelsesrike tyske rettsfilosofer i det 20. århundret.

Biografi
--------

Radbruch ble født i Lübeck som sønn av en kjøpmann. Han studerte jus i München, Leipzig og Berlin. I 1910 ble han professor i jus i Heidelberg, og fra 1914 til 1916 var han ekstraordinær professor i jus i Königsberg. Under første verdenskrig deltok han som frivllig sykepleier og senere i infanteriet på Vestfronten.

Etter første verdenskrig gikk han inn for dannelsen av en republikk, og meldte seg inn i SPD. Han ble avgjørende i kampen for Weimarforfatningen. Han var fra 1919 til 1926 professor i jus i Kiel. Fra 1920 til 1924 var han medlem av Riksdagen. I 1921 ble han justisminister i Joseph Wirths andre regjering og senere også i regjeringene Stresemann I og Stresemann II. Som medlem av Stresemanns regjeringer påbegynte han reformer av strafferetten i Tyskland. Han ønsket å avskaffe dødsstraffen og innføre en mildere straff for ungdom, men han rakk ikke å gjennomføre dette før regjeringen gikk av i 1923.

Radbruch rakk likevel å få vedtatt den første ungdomsstraffeloven i Tyskland, i februar 1923. Hovedmotivet i denne straffeloven var at «Oppdragelse går foran straff». Loven overlevde ikke nasjonalsosialismen, men tanken ble tatt opp igjen etter etableringen av Forbundsrepublikken Tyskland i 1949.

I 1927/1928 utviklet han «Den sosialistiske kulturlære» som et sosialdemokratisk kulturideal. For rettsvesenet skulle rettmessighet, rettssikkerhet og forholdmessighet stå som de høyeste verdier.

Etter Hitlers maktovertakelse i 1933 ble Radbruch den første tyske professor som ble avskjediget. Han bodde ett år i England, reiste tilbake til Tyskland og underviste som privatlærer. Under andre verdenskrig levde han tilbaketrukket og tok avstand fra nasjonalsosialismen i sine dagbøker. Han skrev essayer over tysk litteratur og kunst og avsluttet den kunstvitenskapelige doktograd til sin datter, som døde før ham.

Radbruchformelen
----------------

I 1945 gjeninnsatte de allierte ham som professor i Heidelberg. I den såkalte *Radbruchformelen* konkretiserte han på bakgrunn av erfaringene med nasjonalsosialismen, en rettsfilosofisk posisjon. Handlingene til det nasjonalsosialistiske regimet i Tyskland (1933–1945) hadde overbevist Radbruch om at det måtte finnes en rettskilde som sto over loven. Det gjaldt dersom den positive rett (den skrevne lov) i uforholdsmessig grad kom i strid med det som var *rettmessig.* Det samme gjaldt dersom loven ikke en gang hadde *likhet*, selve kjernen i rettmessigheten, som mål. I det siste tilfellet manglet loven ethvert preg av en rettslig norm. Denne tankegangen preget rettsoppgjøret i Vest-Tyskland etter andre verdenskrig, og senere rettsoppgjøret mot grensevakter i DDR, etter Murens fall.

Etter andre verdenskrig gikk han med styrke inn for å resosialisere NS-forbrytere. Han gikk også inn for åpen soning og samfunnsstraff.

Ettermæle
---------

Radbruch regnes av Arbeitsgemeinschaft Orte der Demokratiegeschichte blant de viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.

* Rettsfilosofien fra 1932.Rettsfilosofien fra 1932.
* Gustav Radbruch-plass i Lübeck.Gustav Radbruch-plass i Lübeck.
* Familiegraven i Heidelberg.Familiegraven i Heidelberg.

Se også
-------

* Det tyske demokratiets pionerer

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Gustav-Radbruch, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000000949, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 51412[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   HAdW member ID 562[Hentet fra Wikidata]
8. 1 2 3 4 5  Museum, Stiftung Deutsches Historisches. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Biografie». *www.dhm.de* **(tysk)**. Besøkt 17. februar 2023.
9. ↑  Rundfunk, Bayerischer (16. februar 2012). «16. Februar 1923: Eigenes Jugendstrafrecht in Deutschland» **(tysk)**. Besøkt 18. februar 2023.
10. ↑  «Gedenkstätte Deutscher Widerstand - Biografie». *www.gdw-berlin.de*. Besøkt 17. februar 2023.
11. ↑  Biographie, Deutsche. «Radbruch, Gustav - Deutsche Biographie». *www.deutsche-biographie.de* **(tysk)**. Besøkt 18. februar 2023.
12. ↑  «Gustav Radbruch | lex.dk». *Den Store Danske* **(dansk)**. Besøkt 18. februar 2023.
13. ↑  «100 Köpfe der Demokratie». *demokratie-geschichte.de*. Besøkt 23. juli 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gustav Radbruch – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |