Ordenskjede for Den gylne spores orden
Ordensstjerne
**Den gylne spores orden** (italiensk: *Ordine dello Speron d'Oro*), også kalt *Ordenen av den gylne milits*, er en pavelig orden. Ordenens opphav lar seg ikke enkelt tidfeste. Den omtales tildelt 1539 av pave Paul III. Ordenstegnet, ryttersporen som symbol for kirkens riddere og forsvarere, er kjent i en beskrivelse fra 1747. Under Gregor XVI ble ordenen i 1841 omgjort til *Sankt Sylvester-ordenen*, et navn som henviser til ordenens mytiske opphav i pave Sylvester Is tid (314–335). *Den gylne spores orden* ble 7. februar 1905 av pave Pius X gjenopprettet som selvstendig orden. Den har én klasse, *ridder*. Ordenen tildeles for fortjenester av den katolske kirke og for fremme av kirkens virke. Den rangerer som den nest fornemste av de pavelige ordener, etter *Kristusordenen*. *Den gylne spores orden* kan tildeles både katolikker og medlemmer av andre kirke- og trossamfunn.

Insignier
---------

Ordenstegn
Ordenstegnet for *Den gylne spores orden* er et gulemaljert malteserkors i gull. Fra nedre korsarm henger en rytterspore i gull. Midtmedaljongen bærer et kronet monogram med bokstaven M, for jomfru Maria. Jomfru Maria er ordenens beskytter. På baksiden bærer medaljongen «MDCCCCV» for året 1905 med innskriften «PIUS X. RESTITUTOR» i borden. Ordensstjernen er i sølv og har åtte tagger. Ordenstegnet er plassert i midten. I 1932 ble det skapt et ordenskjede for *Den gylne spores orden*. Ordenskjedet har ledd bestående av monogrammet «XP» og åttetaggede stjerner. Ordenstegnet er opphengt i kjedet ved et midtledd utformet som en samling troféer. Ordensbåndet er rødt med hvite striper ved kantene.

Tildeling
---------

Portrett av Wolfgang Amadeus Mozart med *Den gylne spores orden* om halsen. Maleri av ukjent kunstner, datert 1777 og basert på en original av Padre Martini, Bologna.
Fram til midten av 1700-tallet hadde også pavelige legater og nuntier, visse erkebiskoper og biskoper, rett til å utnevne medlemmer av ordenen. Utnevnelse til ordenen medførte arvelig adelskap. Antallet medlemmer ble etterhvert så stort, at ordenens anseelse ble svekket. Ved pave Gregor XVIs reform av ordenen i 1841 ble det satt begrensninger på antallet utnevnelser. Tildeling av ordenen, som nå bar navnet *Sankt Sylvester-ordenen*, skulle deretter kun skje ved Den hellige stol. Ved gjenopptakelse av navnet *Den gylne spores orden* i 1905 ble det gjort slutt på at utnevnelse medførte adelskap. Antallet medlemmer av ordenen er satt til maksimalt 100. 

Siden *Kristusordenen* kun tildeles katolikker, er *Den gylne spores orden* den høyeste pavelige orden som kan tildeles ikke-katolikker. Ordenens kjede er tildelt fremmede lands statsoverhoder. Blant disse var kong Frederik IX av Danmark. Ordenen er også tildelt ikke-kristne, blant andre kong Fuad I av Egypt og kong Amanullah av Afghanistan. I 1966 ble det bestemt at tildeling kun skjer til kristne. På det tidspunkt hadde tildeling helt stoppet opp. Den siste som ble tildelt ordenen var storhertug Jean I av Luxembourg. Han fikk *Den gylne spores orden* i 1965. Den er ikke tildelt siden.

Kilder
------

* (da) Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: *Europæiske ordner i farver*, København: Politikens forlag, 1966.
* (en) Guy Stair Sainty: «The Order of the Golden Militia, or Golden Spur» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, første bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 383–386.

Eksterne lenker
---------------

* Alessandra Malesci Baccani: The Knights of The Holy See.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |