recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lufttrafikktjeneste** er en fellesbetegnelse for flygeinformasjonstjeneste (NOTAM), alarmtjeneste og flygekontrolltjeneste. Sistnevnte omfatter områdekontrolltjeneste, innflygningskontrolltjeneste og tårnkontrolltjeneste, systemer som er styrt av flygeledere.

Flykontrolltjenesten (air traffic control service) er en tjeneste som skal sikre at lufttrafikken foregår på en effektiv og trygg måte. Personellet i flykontrolltjenesten dirigerer flyene og forteller dem hvor de skal lande. Flyinformasjonstjenesten (flight information service) skal sørge for at pilotene får all relevant informasjon under flyturen. Alarmeringstjenesten (alterting service) skal sørge for at det settes i gang søk etter alle savnede luftfartøy samt varsle om fly i nødssituasjoner. Kommunikasjonen skjer hovedsakelig på engelsk, med det er også mulig å snakke norsk i norske luftrom. Lufttrafikktjenesten drives av Avinor i Norge.

Utdanning
---------

AFIS-utdanningen (Aerodrome flight information service) består av et grunnkurs i lufttrafikktjeneste og et AFIS-/simulatortreningskurs med en etterfølgende praksisperiode ved en lufthavn. Totalt tar AFIS-utdanningen ca. 10 måneder. Praksisperioden foregår hos Avinors AFIS-opplæringsenheter. En må gjennom to inntaksprøver for å komme seg inn på utdanningen. Personer som har gjennomført AFIS-utdanningen kan jobbe innenfor lufttrafikktjenesten.

### Vanlige arbeidsoppgaver

* Gi flygeinformasjon til fly innenfor en avgrenset sone rundt flyplassen man jobber ved
* Holde den lokale flytrafikken informert om alle forhold som har betydning for en sikker og effektiv flygning
* Videreformidle instruksjoner om blant annet flygenivåer og ruteføringer
* Observere og informere om værforholdene
* Besørge alarmtjeneste og yte bistand til redningstjeneste når dette er nødvendig

### Opptaksvilkår

* Fylt 19 år
* Avklart verneplikt
* Generell studiekompetanse på gjennomsnittskarakter 3,5 eller mer, med gode norsk- og engelskkunnskaper.
* Sikkerhetsklarering og uttømmende politiattest
* Oppfylle helsekrav

### Ønskede personlige egenskaper

* Selvstendighet
* Evne til å utvise initiativ
* God samarbeidsevne
* God hukommelse
* Nøyaktighet
* Besluttsomhet
* Velutviklet logisk evne og god romforståelse

Se også
-------

* Fly
* Flyplass
* Flygeleder
* AFIS-fullmektig

Referanser
----------

1. ↑  «lufttrafikktjeneste». *Store norske leksikon* **(norsk)**. 29. september 2014. Besøkt 5. juli 2019.
2. ↑  Avinor, Foto:. «Bli kjent med yrket: AFIS-fullmektig». *utdanning.no*. Besøkt 5. juli 2019.
3. ↑  «Utdanningen - Avinor». *avinor.no* **(norsk)**. Besøkt 5. juli 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Avinor *Besøkt 05.07.19*
* AFIS-utdanning, utdanning.no *Besøkt 05.07.19*
***Jean the Match-Maker*** er en amerikansk stumfilm fra 1910, regissert av Laurence Trimble.

Handling
--------

To unge kvinner slår opp et telt ved bredden av en vakker innsjø, i landlige og rolige omgivelser. Men to bondegutter, som bor sammen med moren sin, en enke, er ikke særlig langt unna leiren deres. De kommer uventet kommer inn i teltet til de to kvinnene. Men guttene forlater snart området, og forteller moren deres om de to kvinnene.

Moren bestemmer seg for å sende noen nykokte smultringer til dem, og bruker den trofaste hunden deres «Jean» som budbringer - til kvinnenes store overraskelse. Guttene tar snart en ny tur til leiren deres, og underholder dem. Kvinnene blir snart invitert hjem til moren deres, og moren begynner snart å tenke at guttene hennes allerede er betatt av unge kvinnene.

Skuespillere
------------

* Florence Turner
* Charles Kent
* Mary Fuller
* Ralph Ince

Referanser
----------

1. ↑  JEAN THE MATCH-MAKER

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Jean the Match-Maker* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Jean the Match-Maker* på American Film Institute Rediger på Wikidata
**Loesje** er en internasjonal ytringsfrihetsorganisasjon som ble startet i Arnheim, Nederland, i 1983. Loesje ble en internasjonal organisasjon i 1989. Organisasjonens målsetning er å spre kreativitet, positiv kritikk, ideer, filosofiske undringer og tanker som spinner rundt dagsaktuelle hendelser ved å bruke korte slagord på plakater. Slagordene har form som aforismer. Alle plakatene er signert av en fiktiv karakter, Loesje (et nederlandsk kvinnenavn).

Loesje er aktiv i over 30 land inkludert Argentina, Armenia, Bosnia, Belgia, Catalonia, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Ungarn, Island, Italia, Latvia, Litauen, Makedonia, Mexico, Nederland, Nigeria, Polen, Romania, Russland, Serbia, Slovenia, Sverige, Sveits og USA. 

Loesjes hovedkvarter er plassert i Berlin (siden september 2005). 

Eksempler på plakatslagord:

* *Velkommen til det offentlige rom. Billetter i entreen.*
* *Forestill deg at du vet det er nok mat – men de vil heller kaste den enn å dele den med deg.*
* *Ikke snakk med fremmede. Snakk med folk.*

Loesje i Norge
--------------

Loesje ble kjent i Norge etter en kampanje i t-banevognene i Oslo. Prosjektet fikk bred pressedekning, blant annet i tv-programmet Gydas vei, radioprogrammet XL og Aftenposten. Magnus Monn-Iversen og Christer Fossum ledet den norske delen av organisasjonen. 

Den norske delen av organisasjonen er ikke lenger aktiv.

Eksterne lenker
---------------

* Loesje International

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
**Langton Matravers** er en landsby og et verdslig sogn i det administative distriktet Purbeck på halvøya Isle of Purbeck i grevskapet Dorset, England. Den ligger 3,2 km vest for sentrum av byen Swanage og 8 km sørøst for festningen Corfe Castle fra 1000-tallet. Stedet er et populært turistmål. Ved folketellingen i 2011 hadde landsbyen og sognet en befolkning på 853 innbyggere.

Historie
--------

Langton Matravers Museum
Stedsnavnet «Langton» alene har angelsaksisk opprinnelse, og det er tallrike landsbyer og grender i England som har dette navnet i en eller annen form. Grunnen til at det er vanlig er at det betyr «lang gård eller eiendom» ved kombinasjonen av to angelsaksiske ord, «lang» + «tun». Flere av disse er omtalt i *Domesday Book* for 1086 under ulike gjengivelser, her som *Langetone*. Den andre halvpart i navnet, «Matravers», som antagelig ble benyttet for å skille det fra andre stedsnavn med samme navn, kommer fra lord Mautravers, og har i seg selv fransk opprinnelse i «mal traverse».

Historisk har steinbrudd vært en viktig inntektskilde, og marmor og kalkstein fra Langton har vært i bruk siden romersk tid.

Landsbyen har et lite lokalmuseum, Langton Matravers Museum, som er lokalisert i St George's Close, et tidligere vognhus som ligger bak sognekirken. Museet fokuserer på steinindustrien som har historisk sett vært viktig for landsbyen. Det har rundt 25 000 gjenstander, og er åpent i turistsesongen.

Sognekirken, viet til sankt Georg, har et tårn fra ca. 1320, mens resten av kirken er resultatet av ombygging i 1876. Den ene av de tre kirkeklokkene er fra 1420.

Referanser
----------

1. ↑  «Area: Langton Matravers (Parish). Key Figures for 2011 Census: Key Statistics» Arkivert 13. februar 2015 hos Wayback Machine. *Neighbourhood Statistics*. Office for National Statistics.
2. ↑  «Langton Surname», *House of Names*
3. ↑  Mills, David (2011): *Dictionary of English Place-Names*, Oxford: Oxford University Press, upaginert hos Google Books
4. ↑  «Langton Matravers Dorset», *A Vison of Britain Through Time*
5. ↑  Mills, David (2011): *A Dictionary of British Place-Names*, Oxford: Oxford University Press, upaginert hos Google Books
6. ↑  Langton Matravers, Dorset Life mars 2007

Eksterne lenker
---------------

(en) Langton Matravers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* Landsbyens nettsted
* Informasjon og lenker om landsbyen Arkivert 13. oktober 2016 hos Wayback Machine.
* Dorset Online Parish Clerks, arkiv for søkbar informasjon online

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Langsua nasjonalpark**  er en norsk nasjonalpark som ligger i et typisk østnorsk skog- og lavfjellslandskap i Innlandet. Parken ble opprettet den 11. mars 2011, for å «*ta vare på et stort, sammenhengende og i det vesentlige urørt og villmarkspreget naturområde som inneholder særegne og representative økosystemer og landskap som er uten tyngre naturinngrep.*» og den dekker et område på 537,1 km².

Omfang og bufferområder
-----------------------

Nasjonalparken ligger i Øystre Slidre, Nord-Aurdal, Nordre Land, Gausdal, Sør-Fron og Nord-Fron kommuner, Innlandet. Parken grenser opp til følgende verneområder som ble opprettet samtidig: Haldorbu landskapsvernområde, Storlægeret landskapsvernområde, Dokkfaret landskapsvernområde, Espedalen landskapsvernområde, Kjølaåne naturreservat, Røssjøen naturreservat, Skardberga naturreservat, Oppsjømyra naturreservat og Hersjømyrin naturreservat. I tillegg grenser parken til Hynna naturreservat, som var opprettet tidligere, men som ble utvidet i 2011.

Parken er en utvidelse av Ormtjernkampen nasjonalpark fra 1968, som var Norges minste nasjonalpark. En utvidelse hadde vært utredet fra 2005 av, under navnet «Ormtjernkampen – Skaget», omfattende inntil 1365 km². I planprosessen falt Etnedal kommune utenfor nasjonalparken.

Naturforhold
------------

Området er internasjonalt viktig for planten skjeggklokke, og den sjeldne planten finnmarksstarr har hovedutbredelsen sin i Norge i Langsua. Parken er også hjem for rødlistede fuglearter som myrhauk, fjellmyrløper og dobbeltbekkasin. Alle de fire store rovpattedyrene besøker området, men bare gaupe har fast tilhold.

Forvaltning og bruk av området
------------------------------

Det finnes både setre og tamreindrift i området. Den norske turistforening har sju hytter i nasjonalparken, den største av dem er Liomseter turisthytte.

Referanser
----------

1. ↑  Lovdata.no: Verneforskriften

Eksterne lenker
---------------

* (no) Langsua nasjonalpark i Miljødirektoratets nettsted Naturbase.
* (no) Langsua nasjonalpark på Miljødirektoratets temasider om nasjonalparkene

| * v
* d
* r
Nasjonalparker i Norge |
| --- |
| 
* Anárjohka
* Blåfjella-Skjækerfjella
* Breheimen
* Børgefjell
* Dovre
* Dovrefjell-Sunndalsfjella
* Femundsmarka
* Folgefonna
* Forollhogna
* Fulufjellet
* Færder
* Gutulia
* Hallingskarvet
* Hardangervidda
* Jomfruland
* Jostedalsbreen
* Jotunheimen
* Junkerdal
* Láhko
* Langsua
* Lierne
* Lofotodden
* Lomsdal-Visten
* Møysalen
* Raet
* Rago
* Reinheimen
* Reisa
* Rohkunborri
* Rondane
* Saltfjellet-Svartisen
* Seiland
* Sjunkhatten
* Skarvan og Roltdalen
* Stabbursdalen
* Varangerhalvøya
* Ytre Hvaler
* Øvre Dividal
* Øvre Pasvik
* Ånderdalen

 | Norges flagg |
| Svalbard | 
* Forlandet
* Indre Wijdefjorden
* Nordenskiöld Land
* Nordre Isfjorden
* Nordvest-Spitsbergen
* Sassen-Bünsow Land
* Sør-Spitsbergen

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** Sentralt stedsnavnregister **·** Naturbase
 |
**Miranda Kerr** (født 20. april 1983) er en australsk modell. Hun har vært modell for undertøysmerket Victoria's Secret siden 2006. Victoria's Secret er et varemerke som eies og distribueres av det amerikanske, børsnoterte kleskonsernet Limited Brands. Hun var gift med skuespilleren Orlando Bloom fra 2010 til 2013, sammen fikk de en liten gutt med navnet Flynn Christopher Bloom. Fra midten av 2015 har hun vært i et forhold med Evan Spiegel. Hun giftet seg med han i 2017, og de fikk en gutt som heter Hart i mai 2018. Gutt nummer 2 med spiegel fikk hun i oktober 2019, han fikk navnet Myles.

Hun er blitt mest kjent i USA gjennom «Victoria's Secret Fashion Show», men hun startet sin karriere allerede i 1997 da hun vant en konkurranse for nye modeller arrangert av magasinet Dolly og duftmerket Impulse i Australia. 

Miranda har albansk mor og australsk far.

Referanser
----------

1. ↑   Babesdirectory, Babesdirectory-ID miranda-kerr, besøkt 1. juni 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   news.bbc.co.uk[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  «Miranda Kerr, beau Evan Spiegel display affection at LAX». Besøkt 5. oktober 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Miranda Kerr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Miranda Kerr på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Miranda Kerr hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) Miranda Kerr hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NLA **·** NDL
 |
**Lundebydrakt** eller **lundebybunad** er en folkedrakt komponert av kunstmaleren Alf Lundeby fra gården Lundeby på Braskereidfoss i Våler i Solør. Han laget den første drakta i 1932, som gave til en venninne på Lillehammer.

Drakten finnes bare for kvinner, og er utformet uten et drakthistorisk forelegg. Drakta blir i noen grad regnet som «Solørbunad», men lages og brukes også i Oppland.

Bunaden har stakk, liv, veske og lue i hvitt, sort eller blått klede med rokokkoinspirert broderi med stiliserte blomstermotiv. Nede på stakken er det også et gittermotiv som slynger seg rundt som en bord. Det er ikke utarbeidet egen skjorte, men det brukes bomullskjorte med nupereller på krage og mansjetter eller linskjorte med hvitsømsbroderi. Cape lages i hvitt, blått eller sort klede. Det brukes oksidert sølv til bunaden. Strømpene skal være sorte eller blå.

Referanser
----------

1. ↑  Lundebydrakten Arkivert 27. februar 2015 hos Wayback Machine.; norskebunadstradisjoner.com
2. ↑  Lundebydrakt[*død lenke*]
3. ↑  Noregs ungdomslag Fylkeslaget Varden (2000). *Varden 100 år: beretning til Vardens 100-årsjubileum*. [Sagstua]: Fylkeslaget Varden. ISBN 8299555205.
4. ↑  *Singlande sylgjor: 100 år med bunadarbeid i Noregs ungdomslag*. Oslo: Bunadrådet i Noregs ungdomslag. 1996. ISBN 8299092833.
5. ↑  «Lundebybunad». *Edens Eple*. Besøkt 8. august 2020.
**Lundehaugen ungdomsskole** er en skole på Ganddal i Sandnes. Skolen har 19 klasser; seks 8. klasser, syv 9. klasser og seks 10. klasser. Det går ca. 550 elever på skolen. Det er også en forsterket klasse på tvers av trinnene. Skolen har ikke hatt plass til å ta imot alle elevene fra barneskolene rundt. Elever fra Bogafjell skole har begynt på Høyland ungdomsskole. Elevveksten har avtatt moderat etter at den nye Bogafjell ungdomsskole ble klar skoleåret 2020/21. Det er forventet en nedgang på elever ned mot 390 elever til høsten 2021. 

Bygget ble ferdigstilt i 1985, men skolen ble åpnet i 2009 som ungdomsskole. Det første året måtte elevene ha undervisning i brakker ved siden av Lundehaugen videregående skole som nå er borte. Lundehaugen videregående skole ble høsten 2010 flyttet til nye lokaler i Sandnes sentrum, under navnet Vågen videregående skole. Lundehaugen ungdomsskole flyttet da inn i skolebygget, med god plass til elevene. Lundehaugen ungdomsskole tar inn elever fra barneskolene Ganddal og Sørbø. 

I løpet av skoleåret 2010–2011 ble skolen pusset opp. Den nye forsterkede avdelingen ble bygget ut og stod klar høsten 2019. Det er forventet at Lundehaugen skal være den eneste forsterkede ungdomsskolen i Sandnes fra 2021.

Eksterne lenker
---------------

* 

  


| * v
* d
* r
Offentlige grunnskoler i Sandnes kommune |
| --- |
| Barneskoler | 
* Aspervika skole
* Austrått skole
* Bogafjell skole
* Buggeland skole
* Figgjo skole
* Ganddal skole
* Hana-Vatne skoler
* Hommersåk skole
* Høle barne- og ungdomsskole
* Iglemyr skole
* Kyrkjevollen skole
* Kleivane skole
* Lura skole
* Malmheim skole
* Maudland skole
* Porsholen skole
* Sandved skole
* Smeaheia skole
* Stangeland skole
* Sviland skole
* Sørbø skole
* Trones skole

 | Skoler |
| Ungdomsskoler | 
* Bogafjell ungdomsskole
* Giske ungdomsskole
* Høyland ungdomsskole
* Lundehaugen ungdomsskole
* Lurahammaren ungdomsskole
* Riska ungdomsskole
* Skeiane ungdomsskole
* Øygard ungdomsskole

 |
| Kombinertskoler | 
* Forsand skule

 |
| Spesialskoler | 
* Altona skole og ressurssenter

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Lundengfly** (*Eremobina pabulatricula*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare funnet i Froland i Agder i Norge.

Utseende
--------

Et middelsstort (vingespenn 28 – 34 mm), kraftig, lysgrått nattfly. **Forvingen** er gråhvit med mørkere områder ved roten og i de fremre og bakre delene av midtfeltet. Ved roten er den en markert, buet, svart lengdestrek (rotstrek). Ringmerket er tydelig, lyst med en mørk kjerne, mens nyremerket er utydelig. Bak ringmerket er det en smal, mørk lengdestrek tvers over midtfeltet (tappmerke). Ellers er vingetegningene lite tydelige. **Bakvingen** er lysgrå, mørkere langs ytterkanten.

Levevis
-------

Arten finnes helst i åpen eikeskog med rik undervegetasjon av gras og urter, men kan også forekomme i andre typer løvskog. Larvene lever trolig på gras, men det ukjent hvilke(n) art(er) den går på. De voksne sommerfuglene flyr på ettersommeren.

Utbredelse
----------

Lundengflyet finnes i Mellom-Europa og den sørlige delen av Nord-Europa, og videre løstover til Japan. I Norden finnes det bare spredte, isolerte forekomster i Danmark, Norge og Sverige, mens arten er mer utbredt i det sørlige Finland. I Norge er den bare kjent fra én lokalitet i Froland i Aust-Agder, der den først ble funnet i 1969. Arten trues av hogst av eikeskogen der den lever, men også av tilgroing, og er listet som kritisk truet (CR) på Norsk rødliste for arter fra 2006. På den andre siden blir arten trolig favorisert av beiting som gir en grasrik undervegetasjon i skogen.

Kilder
------

* Norges sommerfugler – Lundengfly [*død lenke*]
* Aarvik, L. Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* *Eremobina pabulatricula* på UK moths:
* Rødlistevurdering for lundengfly: [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* (en) *lundengfly* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *lundengfly* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *lundengfly* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *lundengfly* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *lundengfly* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *lundengfly* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Eremobina pabulatricula* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Pabulatrix pabulatricula* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
"Per aspera ad astra", fra verket *Finland in the Nineteenth Century*, 1894
«Per aspera ad astra» – inskripsjon over inngangen til Teknologibiblioteket i Hovedbygningen på NTNU Gløshaugen. Kunstner: Enevold Thømt (ca. 1915)
***Per aspera ad astra*** er et latinsk uttrykk som kan oversettes til "gjennom vanskeligheter mot stjernene". Uttrykket er et av mange latinske fraser som bygger på *Ad astra*, i betydningen *mot stjernene*, og tilskrives Seneca den yngre.

Brukt som valgspråk
-------------------

Uttrykket er brukt som motto til inspirasjon eller motivasjon for blant annet byer, forsvarsgrener og skoler:

* Gouda, en kommune i provinsen Zuid-Holland i Nederland

* Ejército del Aire, Spanias luftforsvar
* Livgarden i Danmark
* South African Air Force, Sør-Afrikas luftforsvar

* Lillehammer videregående skole, utgått motto
* Stevens Institute of Technology

Uttrykket er også brukt med omvendt formulering, *Ad astra per aspera*:

* Statsmotto for Kansas
* Campbell University
* Motto for Arendal Fotball

Se også
-------

* Ad astra, pekerside til annen bruk av uttrykket
* Per ardua ad astra, uttrykk med lignende betydning

Referanser
----------

1. ↑  *Si det på latin*. Oslo: Orion. 1995. s. 85. ISBN 8245800678.
2. ↑  Saugstad, Per (1948). *Berømte sitater*. Bergen: Eide. s. 200.
Lea mottok Krigskorset med sverd, Norges høyeste utmerkelse  Foto: KEN 
**Per Wåge Lea** (født 24. april 1907, død 11. februar 1954 i Tjølling) var en norsk offiser (kapteinløytnant) og flyger, som deltok i kampene under andre verdenskrig. Han ble tildelt Krigskorset med sverd, Norges fremste utmerkelse, for sin innsats.

Andre verdenskrig
-----------------

Lea begynte på Marinens flygeskole i oktober 1929, og fikk sitt militære flysertifikat i juli 1930.

I etterkant av Telavåg-tragedien i april 1942 var flere av radiosenderne på Vestlandet, og gruppene som opererte dem, i en farefull situasjon. Lea deltok i en redningsekspedisjon med Catalina-flyet «Vingtor», for å evakuere tre menn, en kvinne og et barn, som var i fare på grunn av operasjonen av en hemmelig radiosender. Toktet gikk til Staveneset i Sunnfjord for å hente ut agentene Ole Hoff Snefjellå og Eivind Viken. Operasjonen var ledet av kaptein Finn Lambrechts. Hele besetning på ni mann, åtte nordmenn og den britiske løytnant John M. Turner, som deltok som kjentmann, ble i statsråd 19. juni 1942 hedret med Krigskorset med sverd. Dette var de første tildelinger av Krigskorset til norske militære. Kapteinløytnant Lea og de øvrige norske medlemmer av besetningen fikk sine utmerkelser overrakt av kong Haakon i London 3. juni 1942.

Vingtor

|  |  |
| --- | --- |
| Utmerkelser

|  |
| --- |
| Krigskorset med sverd |

 |

Referanser
----------

1. ↑  Marinens flygevåpen 1912-1944, Hafsten, Arheim 2003, s. 279
2. ↑  *Usynlige soldater*, Oslo: Aschehoug, 1990, s. 134–136.
3. ↑  Dag Christensen: *Hemmelig agent i Norge*, Oslo: Hjemmets bokforlag, 1987, s. 79–80.
4. ↑  *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, s. 54.
5. ↑  Asbjørn Barlaup: «På vingene for Norge», *Verdens Gang*, 8. februar 1947, s. 11.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |

Portal: Andre verdenskrig
**Herwa Plast AS** var blant de aller første plastbåtprodusentene i Norge, stiftet i Grimstad, 1. april 1956. Ingeniør Herbert Waarum, som sto bak firmaet hadde 3 år tidligere laget Norges første plastbåt, mens han jobbet i firmaet Nordisk Formstoff i Lillestrøm.

Nordisk Formstoff AS og Ancas Træskipsbyggeri på Tromøy inngikk et samarbeid om et produksjonsopplegg av plastbåter med Herbert Waarum som produksjonsleder. Dette resulterte i Norges aller første båt laget av plast. Waarum fortsatte i Nordisk Formstoff frem til 1. januar 1954, da han tok ansettelse i Ancas for å begynne plastbåtproduksjon der. Her jobbet han til Herwa ble opprettet 1. april 1956. Denne nye bedriften ble pådriveren for den raskt voksende plastbåtindustrien på Sørlandet. I 1970 ble Herwa Plast solgt til Fjord plast AS. I løpet av Herwas 13 år ble det lansert 23 modeller og bygget totalt 5052 båter.

Herwa Plast modeller
--------------------

* Kanadisk kano, lansert 1956
* Herwa 9 "Katamaran", lansert 1965
* Herwa 10 "Perla", lansert 1956
* Herwa 12 "Landstedsbåten" lansert 1961
* Herwa 12 *½* "Quick", lansert 1968
* Herwa 13 "Standard", lansert 1956
* Herwa 13 "Deluxe" m/ tredekk, lansert 1959
* Herwa 13 "Deluxe" m/plastdekk, lansert 1964
* Herwa 14 "Trim", lansert 1967
* Herwa 15 "Deluxe", lansert 1957
* Herwa 15 "Familiebåt", lansert 1963
* Herwa 15 "Speed", lansert 1968
* Herwa 15 "Star", lansert 1962
* Herwa 16 "Familiebåt", lansert 1968
* Herwa 17 "Deluxe", lansert 1961
* Herwa 17 "Cabin", lansert 1961
* Herwa 18 "Grimsø", lansert 1966
* Herwa 18 Hardtopp lansert 1966
* Herwa 19 "Terje Vigen", lansert 1960
* Herwa 20 "Sørlandssnekka", lansert 1967
* Herwa 22 "Grimsholm", lansert 1965
* Herwa 23 "Grimsfjord", lansert 1963
* Herwa 27 "Cabincruiser", lansert 1968

Eksterne lenker
---------------

* Herwa plast i bilder
* Herwa modeller
* Den norske fjordklubben, eget forum for Herwa
**Hervikfjorden** er en sidefjord av Boknafjorden i Tysvær kommune. Fjorden endrer navn på vei innover til Skjoldafjorden og Grindafjorden, og disse fjordstykkene ligger langs grensen til Vindafjord kommune. Fra innløpet til Hervikfjorden til bunnen av Grindafjorden har den en total lengde på 38 kilometer. Fjorden har innløp mellom Stong i øst og Nautøya i vest. Nautøya ligger like øst for Bokn og sørøst for Kårstø. 

Litt nord for innløpet ligger Spissøyna midt i fjorden. Her ligger bygden Hervik på vestsiden og på østsiden går Espevik inn til bygden Espevik. Her ligger og Espevikholmene og bygdene Ringstveit og Bornevik. Nord for Spissøya ligger den store Borgøy med en lengde på 4 kilometer og en bredde på omtrent 2 kilometer på det bredeste. Nord for Borgøy ligger grendene Hundsnes og Slogvik på vestsiden og her skifter fjorden navn til Skjoldafjorden.

Referanser
----------

1. ↑  Hervikfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Avbildninger som sannsynligvis framstiller thrier som bieguddommer, Rhodos, 7. århundre f. Kr.
**Thrier** (gresk: Θριαί, *thriai*, latinsk: *thriae*) var i gresk mytologi tre jomfruelige bevingede fjellnymfer som bodde ved Parnasset og som oppfant sannsigerkunsten basert på bruk av små kiselsteiner (*thriai* θριαί) kastet ned i en urne. Dersom thriene, i form av bier, ble fôret med søt honning, talte de sannhet; ellers var deres forutsigelser usanne. 

De tre fjellnymfene skal ha formidlet sannsigerkunsten videre til Apollon da de oppfostret ham. Ifølge den første homeriske hymne til Hermes gav Apollon denne formen for sannsigerkunst og også patronatet over thriene videre til Hermes. Orakelkunsten med steiner ble utøvd blant annet ved Apollon-helligdommen i Delfi. Også thriambos, en sang eller dans innen Dionysos-kulten, føres etymologisk tilbake til thriene.[]

Litteratur
----------

* Susan Scheinberg: «The Bee Maidens of the Homeric Hymn to Hermes» i *Harvard Studies in Classical Philology* 83 (1979), s. 1–28.
* Homerischer Hymnos Nr. 4 an Hermes (griech. engl.)
* Robert von Ranke-Graves: *Griechische Mythologie: Quellen und Deutung*, Reinbek bei Hamburg (Rowohlt) 1984, ISBN 3-499-55404-6
* William Smith (utg.): *A dictionary of Greek and Roman biography and mythology*, Boston (Little, Brown & Co.) 1867 Eintrag zu den Thrien online
**Négritude-bevegelsen** er en litterær og ideologisk bevegelsen som oppstod i Paris omkring 1934 blant en gruppe studenter fra Karibia og Vest-Afrika. Bevegelsen var antikolonial og ville erstatte den hvite mannens forakt for svarte med en oppvurdering av svart kultur og en stolthet hos svarte over sin opprinnelse og sin hudfarge. De var inspirert av *negrismo*, en litterær bevegelse som begynte på Cuba. 

Toneangivende i bevegelsen var Aimé Césaire fra Martinique, Léopold Senghor fra Senegal og Léon Damas fra Fransk Guyana. Selve uttrykket *négritude* ble myntet av Aimé Césaire i tidsskriftet *L'Étudiant noir* i 1935.

Négritude-bevegelsen var en reaksjon mot den franske assimileringspolitikken. Det gjaldt å formulere en egen kultur. Léopold Senghor var bevegelsens mest toneangivende ideolog de første årene. I 1947 utkom det første nummeret av tidsskriftet *Présence africaine* samtidig i Dakar og Paris. Dette tidsskriftet spilte en viktig rolle for bevegelsen.

Bevegelsen fikk en bred lansering for det hvite publikumet av Jean-Paul Sartre i forordet til *Anthologie de la nouvelle poésie nègre et malgache de langue française* i 1948.

På 1960- og 1970-tallet ble bevegelsen kritisert for ensporethet og konservatisme.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
***The Little Clown*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Thomas N. Heffron.

Handling
--------

Pat er foreldreløs og vokser opp ved et sirkuset, hvor hun blir tatt hånd om av klovnen Toto. Han håper å få muligheten til å gifte seg med henne. Men en dag møtes Pat og Dick Beverley, sønn av en aristokratisk familie, som blir med på sirkuset etter en krangel med foreldrene hans. Pat og Dick blir snart forelsket i hverandre. Foreldrene hans ser ham opptre ved sirkuset, og insisterer på at han kommer hjem sammen med dem - noe han nekter å gå med på, frem til Pat får lov bli med ham. Dicks foreldre mener at Pat ikke er noen passende kjæreste for sønnen deres, men de går likevel med på kravet hans. Selv om hun etter hvert ble akseptert av Beverley-familien, sliter Pat med å lære de sosiale kodene i deres omgangskrets.

En dag når Dicks foreldre er ute av huset, kommer flere av Pats venner fra sirkuset for å besøke henne. Dicks yngre bror Roddy (spilt av Cameron Coffey) tilsetter brennevin til drinkene deres, og når Dicks foreldre kommer tilbake blir de forferdet over den berusede oppførselen til sirkus-artistene. De blir derfor kastet ut av huset. Opprørt over måten Beverley-familien har behandlet vennene hennes, går Pat sin vei sammen med vennene sine. Pat er i ferd med å godta Totos forslag om ekteskap, når Roddy tilstår spøken han fant på mot sirkus-artistene. Dick løper deretter etter Pat for å tilstå sin kjærlighet, og for å be henne om tilgivelse. Toto trekker derfor tilbake frieriet sitt, og lar Pat og Dick gifte seg med hverandre.

Skuespillere
------------

* Mary Miles Minter som Pat
* Jack Mulhall som Dick Beverley
* Winter Hall
* Helen Dunbar som Mrs. Beverley
* Cameron Coffey som Roddy Beverley
* Neely Edwards som Toto
* Wilton Taylor som Jim Anderson

Referanser
----------

1. ↑  «The Little Clown (1921)» **(engelsk)**. Besøkt 5. juni 2023.
2. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 5. juni 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Little Clown* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Little Clown* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *The Little Clown* på Silent Era Rediger på Wikidata
***The Little Fire Chief*** er en amerikansk stumfilm fra 1910.

Handling
--------

Willie Stone er bare seks år gammel, men han har allerede et veldig stort ønske å begynne som brannmann så snart han kan. Han blir veldig imponert over paraden av brannmenn han kan se i hjem-byen sin, så mye at han forlater søsteren sin på gaten for heller å følge etter en gruppe brannmenn. Men Willie er fremdeles bare en liten gutt, og til tross for sin stpre entusiasme blir han snart sliten og sår på føttene.

Gutten tiltrekker seg oppmerksomheten til en vennlig brannmann som kjører ham til arbeidsplassen der, hvor han får en omvisning. En alvorlig Willie søker om en stilling blant brannmennene, og dette blir som en spøk akseptert. Men kort tid senere går en brann-alarm. Men gutten tar med seg litt utstyr han finner, og ønsker å følge etter de andre brannmennene på utrykning.

Referanser
----------

1. ↑  THE LITTLE FIRE CHIEF

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Little Fire Chief* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Emma Jeanette Angell** (født Thonerud/Tonerud 24. januar 1879 i Spydeberg, død 7. desember 1961 i Bodø) var en norsk operasangerinne og sangpedagog.

Jeanette Angell var datter av gårdbruker på Tonerud i Spydeberg, Ove Theodor Edvardsen Thonerud og Olava Johannesdatter. Hun ble 13. juli 1905 gift i Kristiania med jurist og senere høyesterettsadvokat Harald Nikolai Angell (1877-1935).

Under navnet Jeanette Tonerud etablerte hun seg som mezzosopran i Kristiania omkring 1900. I 1901 opptrådte hun på *Lindbergs norske Operatourné*, med oppsetninger av Mozarts opera Figaros bryllup, sammen med blant andre Jacob Endregaard. 

Etter giftemålet i 1905 flyttet Angell til Bodø, der hun tilbrakte resten av sitt liv. Der opptrådte hun ved enkelte anledninger, i tillegg til å gi sangundervisning.

I Bodø ble hun spesielt husket for sitt engasjement ved gjenreisingen av byens barnehjem.

Referanser
----------

1. ↑  DIS Norge: Gravminner (besøkt 9. september 2019)
2. ↑  Halbo, Sverre M. (1933). *Norges advokater og sakførere 1932*. Aschehoug.
3. ↑  *Fredriksstad Tilskuer 1901.11.22*. Norge, Østfold, Fredrikstad. 1901.
4. ↑  Svanberg, Erling (1979). *Bodø orkesterforening*. Foreningen.
5. ↑  *Nordlands framtid 1961.12.11*. Norge, Nordland, Bodø. 1961.
12. desember 1941 innførte norske myndigheter arbeidsplikt for alle nordmenn i utlendighet. I Sverige ble det satt i verk omfattende arbeidsmarkedstiltak og skaffet arbeid i skog, på veianlegg, i jordbruk, i industri og håndverk. Skogsarbeid sysselsatte de langt fleste, på det meste var det 6-7000 norske menn i arbeid i svensk skogbruk.
**Arbeidsmarkedstiltak** er offentlige tiltak som skal styrke tiltaksdeltakernes muligheter til å skaffe seg eller beholde arbeid. De skal understøtte hovedmålet i arbeidsmarkedspolitikken, som er å legge til rette for et velfungerende arbeidsmarked med høy sysselsetting, lav ledighet og et inkluderende arbeidsliv. Arbeidsmarkedstiltak er hjemlet i «lov om arbeidsmarkedstjenester» (arbeidsmarkedsloven) § 12 og «forskrift om arbeidsmarkedstiltak». 

Det er Arbeids- og velferdsetaten ved NAV som tildeler arbeidsmarkedstiltak. Dette er hjemlet i «Lov om arbeids- og velferdsforvaltningen» (arbeids- og velferdsforvaltningsloven) [NAV-loven] § 4. 

Det finnes følgende arbeidsmarkedstiltak:

* Avklaring
* Arbeidstrening
* Oppfølging
* Mentor
* Funksjonsassistanse i arbeidslivet
* Opplæring
* Midlertidig lønnstilskudd
* Varig lønnstilskudd
* Inkluderingstilskudd
* Arbeidsrettet rehabilitering
* Arbeidsforberedende trening
* Varig tilrettelagt arbeid

Historikk
---------

Hjemmelen for arbeidsmarkedstiltak ble først nedfelt i «lov om tiltak til å fremme sysselsetting» av 27. juni 1947 nr. 9, som fastslo at staten kan organisere arbeidsmarkedstiltak i det omfang som anses hensiktsmessig, og innenfor rammen av Stortingets bevilgning av midler. Eksempler på slike tiltak vararbeidssamvirketiltak (ASVO) eller en attføringsbedrift.

Referanser
----------

1. ↑  «Forskrift om arbeidsmarkedstiltak (tiltaksforskriften) - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 1. desember 2020.
2. ↑  «Hvilke arbeidsmarkedstiltak finnes?». *Regjeringen.no* **(norsk)**. 3. september 2020. Besøkt 1. desember 2020.
3. ↑  «Lov om arbeidsmarkedstjenester (arbeidsmarkedsloven) - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 1. desember 2020.
4. ↑  «Forskrift om arbeidsmarkedstiltak (tiltaksforskriften) - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 1. desember 2020.
5. ↑  «Tiltak for å komme i jobb». *NAV* **(norsk)**. Besøkt 1. desember 2020.
6. ↑  «Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 1. desember 2020.
***The Little Patriot*** er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av William Bertram.

Handling
--------

Marie Yarbell er innpodet med patriotismens ånd etter at læreren hennes leste for henne historien om Jeanne d’Arc. Hun går hjem, og overtaler faren til å verve seg og organiserer deretter et «militært selskap» bestående av lekekameratene hennes. Velstående gamle Nathan Mulhouser, som finansierer utviklingen av en ny type torpedo, blir så rørt av de unge barnas patriotisme at han kjøper et flagg til dem.

Maries mor leier ut et ledig rom til Hertz, en fremmed, som ber henne sørge for at ingen kommer inn på rommet han leier fordi han jobber med en viktig oppfinnelse for myndighetene. Nysgjerrig følger Marie etter Hertz når han forlater hjemmet deres med en koffert. Han går til en bygning som huser Mulhousers laboratorium, hvor han kaster inn en bombe før han løper sin vei. Marie kvitter seg med bomben i tide, men blir lamslått av den store eksplosjonen. Mulhouser oppdager Marie i en tilstand av sjokk, og tar henne med til sitt eget hjem. Men overraskelsene deres er fremdeles ikke overstått.

Skuespillere
------------

* Marie Osborne som en liten patriot.
* Herbert Standing som bestefaren hennes.
* Marion Warner som moren hennes.
* Jack Connolly.
* Frank Lanning.
* Madge Evans.

Referanser
----------

1. ↑  The Little Patriot
2. ↑  THE LITTLE PATRIOT

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Little Patriot* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Little Patriot* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Matra BAe Dynamics** ble grunnlagt i august 1996 gjennom fusjonen av halve missil-produksjonen til franske Matra Defense og britiske BAe Dynamics (en divisjon under British Aerospace). Dette selskapet var Europas største produsent av missiler og droner.

British Aerospace hadde tidligere prøvd å fusjoner missil-produksjonen sin med Thomson-CSF (i dag kjent som Thales Group). Selskapene offentliggjorde deres plan om å lage et nytt felles selskap kalt **Eurodynamics** i 1989. Imidlertid kollapset denne avtalen etter over et år med monopol etterforskning.

Etter grunnleggingen av Matra BAe Dynamics fulgte selskapet opp i 1997 ved å kjøpe 30 % av aksjene i LFK. I 2001 fusjonerte Matra BAe Dynamics med Aérospatiale Matra Missiles (den andre halvparten av Matras missil-produksjon) og Alenia Marconi Systems (kun missil-produksjonen) til selskapet MBDA.

Referanser
----------

1. ↑  White, David (5. mai 1993). «Missiles industry locks on new course: The move to joint ventures in Europe's arms sector». *Financial Times*. The Financial Times Limited. s. 19.  Bruk av `|besøksdato=` krever at `|url=` også er angitt. (hjelp)

Eksterne lenker
---------------
Bentoboks, en japansk matpakke.  Foto: Kazuh 
**Matpakke**, eller **niste**, er ferdig tilberedt mat som er pakket inn og tatt med ut av hjemmet til for eksempel arbeidsplasser, skoler eller på turer.

Norge
-----

Brødskive med pålegg innpakket i papir er en kjent norsk matpakke.  Foto: Kristin 
En typisk norsk matpakke består ofte av ferdigsmurte brødskiver med pålegg, skilt med mellomleggspapir og pakket inn i matpapir eller i en matboks. 

I den norske skolen er det vanlig at barn tar med seg matpakke hjemmefra, som blir kalt skolemat eller niste. Det blir ofte blant de yngre elevene organisert spising av matpakke i skoletiden. Dette finner ofte sted rundt elleve-tiden om dagen. Skolen har også ofte melk- og ofte fruktordninger som elevene får/kan bestille fra skolen.[]

Matpakken er en tradisjon i Norge som strekker seg fra 1930-tallet. Ordet *matpakke* kom på tredjeplass da TV-programmet *Typisk norsk* kåret typiske norske ord blant seerne.

Blant annet har Knutsen & Ludvigsen laget en hyllest til fenomenet med sangen «Matpakkespisevise».

Se også
-------

* Lunsj
* Skolemat

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  Matpakka – takk for følget

Eksterne lenker
---------------

* Den hellige matpakka Radioforedrag av Runar Døving. Fra NRK.no – P2-akademiet.
**Gran Hotel Bali** er en skyskraper som ligger i Benidorm, Spania. Det er med 186 meters høyde (210 meter tar hensyn til mast), det høyeste hotellet i Europa. Bygningen ble tegnet og designet av Antonio Escario.

Gran Hotel Bali ligger ved siden av det andre Bali hotellet, Gran Hotel Bali II. Hotellene ligger 300 meter fra Middelhavet. Hotellet er et 4-stjerners hotell. Hotellet har 776 rom (med kapasitet for opptil 2000 gjester), 18 heiser, hager og svømmebassenger.

Fra Gran Hotel ble avholdt det første mesterskapet i basehopp, i Spania Base 08. I 2009 begynner Extreme Base Jump VM første base hopp VM vil da hvert år starte i Gran Hotel Bali og besøke ulike byer rundt om i verden på jakt etter de beste hopperne.

Hotelet ble påbegynt i 1988 med et budsjett på nær 2000 millioner pesetas, og strukturen ble ferdig ti år senere og ble åpnet den 17. mai 2002.

Eksterne lenker
---------------

* Informasjon om bygningen hos Emporis
* B.A.S.E JUMP EXTREME WORLD CHAMPIONSHIP
* Liste over Europa's høyeste hoteller Arkivert 24. november 2010 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** SkyscraperCenter
 |
**Lerstad** er en bydel i Ålesund kommune i Møre og Romsdal, omtrent 8 kilometer fra Ålesund sentrum. Bydelen ligger på den største av kommunens fem øyer, på nordsiden av Oksnøya. Lerstad strekker seg fra Breivikaområdet til Gåseid. Hovedveien gjennom Lerstad er vanligste måte å komme seg fra Spjelkavik til sentrum. På Lerstad og Åse, som ligger parallelt med Lerstad bor det cirka 5600 innbyggere.

Det var lenge diskutert å legge motorvei gjennom Lerstad, men dette ble møtt av store protester, hovedsakelig fra innbyggerne på Lerstad.

På Lerstad finner man Lerstad barneskole. Skolen med sine i underkant av 300 elever (269 skoleåret 04/05) ble bygget i 1977 og er base for skolemusikkorpset Lerstad skolekorps. Korpset er sammen med Herd fotball det viktigste fritidstilbudet til barn på Lerstad.

Bydelen Lerstad huser flere lokale stjerner. Aalesunds spillere Andreas og Oddbjørn Lie er født og oppvokst her.

| * v
* d
* r
Ålesunds bydeler |
| --- |
|  | Hessa **·** Aspøy **·** Nørvøy **·** Hatlane **·** Lerstad **·** Åse **·** Spjelkavik  **·** Blindheim  **·** Emblem | Norges flagg |
***Medusa*** er et maleri utført omkring 1617 / 1618 av den flamske kunstneren Peter Paul Rubens.

Motiv
-----

Bildet forestiller Medusa, en figur fra gresk mytologi. Hennes avkappede hode, fylt med slangelokker, ligger på en stenhelle i et landskap. Ansiktet er blekt, hun har blodskutte og glassmatte øyne som liksom ser forskrekket på slangene som næres på henne. Enkelte av de sammenfiltrede slangene biter hverandre eller hodet de sitter på, mens andre føder unger – Medusas bloddråper blir også til nye slanger. 

I forgrunnen ses en øgle, en skorpion og et par edderkopper. Til høyre for og halvt over hodet, ligger et hvitt sjal. I bakgrunnen til høyre reiser jorden seg bratt, til venstre skimtes et mørkt landskap.

Uførelsen av slangene i bildet er tilskrevet en av Rubens samtidige, Frans Snyders (1579–1657). Bildet befinner seg i Kunsthistorisches Museum i Wien.

Referanser
----------

1. ↑  «The Head of Medusa, 1617-1618 by Peter Paul Rubens». peterpaulrubens.net. Besøkt 11. februar 2018.
2. ↑  «Haupt der Medusa». *Kunsthistorisches Museum*. khm.at. Besøkt 11. februar 2018.
3. ↑  Susan Koslow (2006). «The Head of Medusa by Peter Paul Rubens and Frans Snyders: A Postscript». Arkivert fra originalen 10. april 2016. Besøkt 11. februar 2018.

Portal: Kunst
**Grammymuseet (GRAMMY Museum)** er et interaktivt museum tilegnet historien til vinnere av Grammyprisen. Museueet søker å inspirere besøkende til å lære mer om musikalske sjangere og historien ved hjelp av interaktive dataskjermer, video og individuelle plasser som den besøkende kan bruke. Museet har også en rik samling av historisk musikk, gjenstander, inklusive kostymer og instrumenter fra vinnere av Grammyprisen, slike som håndskrevne tekster, plater og audio/video opptak.

Historie
--------

Grammy Museum ligger i sentrum av Los Angeles, Det ble åpnet i desember 2008 som samnenfalt med Grammyprisens 50-årsjubileum. Museet er på fire etasjer, omfatter historisk musikk, gjenstander, plasser hvor den besøkene kan benytte interaktive instrumenter og avspillinger, samt et teater med plass til 200 tilhørere, "Clive Davis Theater".

Siden åpningen har Grammymuseet presentert godt over 300 programmer og har inspirert tusener av elever ved de lokale skoler.

Referanser
----------

1. ↑  Library of Congress (på en), *Library of Congress Name Authority File*, Library of Congress autoritets-ID no2015040005, Wikidata Q18912790,
2. ↑  Bream, Jon (16. april 2009). «Museum in a Minute: Grammy Museum strikes a chord». *Star Tribune*. San Jose Mercury News, 750 Ridder Park Drive, San Jose, CA 95190: San Jose Mercury News. Star Tribune. 12158930. Arkivert fra originalen 3. mars 2016. Besøkt 29. april 2009. «The country's newest music shrine – Grammy Museum, which opened in December – fits in downtown Los Angeles like another cowboy hat in Nashville.»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
Rosa Spier Huis i 1998
**Rosa Spier Huis** i den nederlandske kommunen Laren i Noord-Holland er et bo- og arbeidssenter for (tidligere) kunstnere og vitenskapsmenn. 11. oktober 1969 ble senteret åpnet av daværende minister for kultur, rekreasjon og samfunnsarbeid, Marga Klompé. Ideen om å skape en 'trygg havn for eldre kunstnere' kom fra harpisten Rosa Spier, og senteret er ment å gi eldre kunstnere muligheten til å bruke sin energi i det skapende arbeidet mens andre tar seg av de daglige syslene.

I 1963 ble *Rosa Spierstiftelsen* opprettet av Henriëtte Polak, og takket være denne ble det mulig å oppføre den bygningen som trengtes for å realisere Spiers ide.

Huset har plass til 73 beboere.

Kjente beboere
--------------

* Eva Besnyö, fotograf
* Paul Biegel, forfatter
* Cola Debrot, antillansk forfatter, dikter, lege, diplomat, jurist, minister, filosof og ballettkritiker
* H.P. Doebele, grafisk designer og grafiker
* Maurits Cornelis Escher, grafiker
* Margot Hudig-Heldring, billedhugger
* Guus Hermus, skuespiller
* John Kraaijkamp sr. skuespiller og komiker
* Jef Last, forfatter
* Ton Lensink, forfatter og skuespiller
* An Rutgers van der Loeff, forfatter
* Rein Stuurman, grafiker
* Marten Toonder, tegneeserieskaper
* Nicolaas Wijnberg, kunstner og koreograf

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Liu Mingzu** (forenklet kinesisk: 刘明祖; pinyin: *Liú Míngzǔ*; født i september 1936 på landet i Weihai i Shandong i Kina, død 28. desember 2022 i Weihai) var en kinesisk politiker. 

Han var det kinesiske kommunistiske partis partisekretær for den autonome region Indre Mongolia, og dermed den øverste politiske leder der, fra 1994 til 2001. Tidligere var han vise partisjev for Guangxi, som også er en autonom region.

Liu kom fra det som senere ble bydistriktet Huancui; han dro til Dalian med sin mor for å gjenforenes med sin far der. Liu ble medlemm av kommunistpartiet i 1959, og innehadde en rekke verv i Weihai før, under og etter Kulturrevolusjonen. I 1986 ble han partiets sjef for prefekturet Linyi i Shandong.

I 1988 ble han forflyttet og forfremmet til visepartisjef i Guangxi, og i 1993 ble han også formann for den regionale Folkekongressen. Så ble han overført til Indre Mongolia. 

Etter at han trakk seg tilbake fra aktiv 'frontlinje'-politikk, ble han formann for Den nasjonale folkekongressens komité for landbruk og landsbygdanliggender i 2003, for én termin, og så trakk han seg helt ut av politikken.

Liu var et alternerende medlem av Kinas kommunistpartis 14. sentralkomité og fullt medlem av 15. sentralkomité.

Referanser
----------

1. 1 2  «刘明祖». Xinhua. 2. januar 2008. Arkivert fra originalen 24. september 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
***Oxycephala*** er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utseende
--------

En middelsstor (9,5 - 12 millimeter), avlang, lyst rødbrunlig bladbille med mørke tegninger. Antennene omtrent så lange som hode + pronotum med 11 ledd. Pronotum er firkantet, dekkvingene nokså lange og jevnbrede, med 8-10 rader av grove punkter og tre opphøyde lengderibber. Beina er temmelig korte.

Levevis
-------

Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Noen av artene er regnet som skadedyr. Denne slekten lever på enfrøbladete planter, mest på palmer.

Utbredelse
----------

Arten er bare kjent fra New Ireland.

Systematisk inndeling
---------------------

Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene.

**Treliste**
* orden **biller** (Coleoptera)
	+ underorden **Polyphaga**
		- overfamilie **Chrysomeloidea** Latreille, 1802 (=Phytophaga)
			* familien bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
				+ underfamilien skjoldbiller, Cassidinae
				+ underfamilien **Hispinae**, Gyllenhal, 1813 – ikke i Norge, én art i Norden
					- stamme **Cryptonychini** Chapuis, 1875
						* slekten ***Oxycephala*** Guérin-Ménéville, 1838
							+ *Oxycephala cornigera* Guérin-Ménéville, 1838

Litteratur
----------

* Hispines of the world - *Oxycephala*
* *Oxycephala* på ITIS

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Oxycephala* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Oxycephala* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Oxycephala* hos ITIS Rediger på Wikidata