***Landstads kirkesalmebog*** (forenklet gjerne kalt *Landstads salmebok*) var den viktigste salmebok for Den norske kirke i perioden 1870-1926. 

Det var i 1852 Magnus Brostrup Landstad (1802–1880) påtok seg å utarbeide ny kirkesalmebok. På det tidspunkt var tre ulike salmebøker i bruk: Kingos salmebok fra 1699, Guldbergs salmebok fra 1778 og Evangelisk-christelig Psalmebog fra 1798. Alle tre var altså danske, og ingen føltes tilfredsstillende. 

I 1855 utga Landstad en prøve på sine oversettelser av Luthers salmer, og i 1856 fulgte et hefte med julesalmer. I 1861 presenterte han sitt utkast til ny salmebok med 640 salmer oppstilt i verseform. Utkastet fikk til dels kraftig kritikk for utgiverens bruk av dialektord. Biskopen og hymnologen J. N. Skaar hevdet Landstad blandet sammen bondespråk og kulturspråk. Landstad svarte på kritikken i boken *Om Salmebogen, en Redegjørelse* (1862). I noen grad rettet han seg etter kritikken. I 1865 ble en offentlig kommisjon nedsatt for å bedømme utkastet. Ved kongelig resolusjon av 16. oktober 1869 ble salmeboken godkjent. Den forelå trykt i 1870 og kunne da tas i bruk i de sogn som gjorde vedtak om det.

Salmeboken har 634 nummer. 307 er opprinnelig danske salmer, 203 tyske og 86 norske. Av Landstad selv er det 53 originale salmer. I tillegg er det med mange av hans gjendiktninger. Nytt i norsk sammenheng er salmer oversatt fra svensk. Et eksempel er Den blomstertid nu kommer, etter Kolmodins *Den blomstertid nu kommer*.

Salmeboken var redigert slik:

* Nr 1-33: Alminnelege salmer for gudstjenesten
* Nr 34-94: Salmer for dåp, konfirmasjon, skriftemål, nattverd og gudstjensteavslutning
* Nr 95-577: Salmer for kvar helligdag i kirkeåret
* Nr 578-634: Særlige salear for kirkelige handlinger, husandakt mv

Med tanke på opphav fordeler salmene seg slik:

* 34 salmer fra oldkirken og middelalderen
* 216 tyske salmer
* 3 engelske salmer
* 1 tsjekkiske salmer
* 11 svenske salmer
* 283 danske salmer
* 86 dansk-norske salmer (dvs salmer skrevet på dansk av nordmenn)

Boka ble benyttet parallelt med de gamle salmebøkene og Hauges Salmebok, som ble autorisert i 1873.

Salmene i Landstads salmebok er omtalte i J.N. Skaars *Norsk Salmehistorie* I og II, 1979-80.

4. mars 1892 ble Elias Blix' *Nokre salmar* autorisert til bruk ved den offentlige gudstjenesten, og disse landsmålssalmene ble trykt bak i Landstads salmebok som nr. 635 – 791.

Landstads salmebok ble revidert av stiftsprost Gustav Jensen og en komité. Landstads reviderte salmebok ble godkjent ved kongelige resolusjoner av 8. oktober 1920 og 15. februar 1924. Den forelå trykt i 1926.

Referanser
----------

1. ↑  Landstad, M.B. (1802-1880) (1870). *Kirkesalmebog*. Kristiania: Cappelen.

Se også
-------

* Liste over salmer i Landstads kirkesalmebog

  


| * v
* d
* r
**Den norske kirkes Salmebøker**, et utvalg |
| --- |
| Kingos salmebok (Kingo; 1699) **·** Guldbergs salmebok (Harboe og Guldberg; 1778) **·** Landstads kirkesalmebog (Landstad; 1869) **·** Hauges salmebok (Hauge; 1873) **·** Nokre salmar (Blix; 1892) **·** Landstads reviderte (Jensen; 1924) **·** Nynorsk salmebok (Støylen, Hognestad og Hovden; 1925)  **·** Gir’ko-sál’bmagir’ji (1957) **·** Salmer 1973 (1973) **·** Norsk Salmebok (1985) **·** Salmer 1997 (1997)  **·** Norsk salmebok 2013 (2013)  |
| Se også Liste over forfattere i Norsk Salmebok og Salmer 1997 **·** Liste over forfattere i Norsk Salmebok 2013 |