recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Romlingane*** (orig: *Clangers*) er en britisk animert eventyr- og science fiction-serie for barn som gikk på BBC One fra 1969 til 1972. Serien handlet om noen vennlige små muse-lignende skapninger som bodde på en planet langt borte fra jorden. De kommuniserte med hverandre ved hjelp av en karakteristisk plystre-lyd.

Den ble sendt på NRK første gang 29. desember 1971 og i farger fra 15. januar 1972, med reprise i 1977 og 1986. Ingebrigt Davik var forteller. 

Serien gjenoppsto i 2015

Serien
------

Den britiske produksjonen var laget av produksjonsselskapet Smallfilms, dannet av Oliver Postgate (manusforfatter og forteller i originalserien) og Peter Firmin (modellmaker, animatør og illustratør). Serien ble laget med stop-motion-teknikk. Firmin designet figurene, og kona hans strikket dem og lagde klærne deres. Musikken og sangene ble laget av Vernon Elliot. Postgate har også fortellerstemmen i den originale versjonen. Fortellerstemmen i 2015-versjonen tilhører Michael Palin.

På NRK var dette en av de første barne-TV-seriene som ble sendt på nynorsk, derav "Romling**ane**" og det var Ingebrigt Davik som hadde fortellerstemmen og fremførte sangene i den noe eksentriske TV-serien.

Karakterene i serien var noen små, siviliserte vesener som levde i fred og harmoni på – og i – en liten, hul, blå planet langt borte. Romlingane så ut som en blanding av mus, maurslukere og griser. Romlingane gikk i klær som minnet om romerske rustninger. De kommuniserte med plystrelyder og hadde store, bevegelige ører som de dekte øynene med hvis de ble triste eller stresset.

Ordet «clanger» skal visstnok komme fra lyden av metallokkene som dekte de kraterligende hiene som romlingane bodde i. Lokkene beskyttet mot flygende objekter.

Romlingenes samfunn var harmonisk og ikke-voldelig. De hadde sansen for de enkle tingene i livet, som å spise blå puddingtråder og å vanne forskjellige planter med den ene skyen som lå over planeten. Musikken vokste på trærne og hang der som noter. 

Til sammen ble det laget 27 episoder av Romlingane. Følgende 12 ble sendt på NRK: 

* Episode 1) Bordduken
* Episode 2) Steinsamleren
* Episode 3) Honning-glans
* Episode 4) Tekanna
* Episode 5) Egget
* Episode 6) Bråkemaskinen
* Episode 7) Frøet. Planeten til Romlingane er snau og naken på utsiden, men Romle vil prøve om noen kan vokse der.
* Episode 8) Ballfrukten
* Episode 9) Posane. En dag dukker noe underlig opp. Det ser ut som en pose, en pose som kan snakke...
* Episode 12 Musikk fra himmelrommet

Referanser
----------

1. ↑  «Michael Palin: Narrating The Clangers is 'Zen-like' - BBC News» **(engelsk)**. Besøkt 17. juli 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Romlingane* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Romlingane* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (en) *Romlingane* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
**Svorksjøen** er en innsjø som ligger i Melhus og Orkland kommuner i Trøndelag. Den østlige delen ligger innenfor Melhus kommune og utgjør størstedelen av sjøen. Den vestlige delen ligger i Orkland.

Innsjøen er grunn, og vannet blir raskt varmt om våren. Ved den østre delen, på Gåsbakken, ligger ei populær badestrand. Her er det også etablert en campingplass som heter Svorksjøen camping.

Svorksjøen camping i 2015
Elva Skolda renner ut i Svorksjøen og danner et stort delta med tilstøtende myrområder. Svorksjøen har utløp gjennom den korte Sagelva til Svorka. Denne elva renner så ut i Orkla på Svorkmo.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 2. juli 2015
2. ↑  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 2. juli 2015

Eksterne lenker
---------------

«Skoldas utløp i Svorksjøen». *Elvedeltadatabasen*. Direktoratet for naturforvaltning. Besøkt 13. oktober 2011. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Bømlo kulturskule** ligger i Bømlo kommune, vest i Hordaland. Skolen holder til i Bømlo kulturhus på Svortland, og har tilbud innen musikk, teater, dans og kunst. Om lag 600 elever fra hele kommunen spiller et slag av instrument, danser, synger eller driver med andre kulturelle aktiviteter der. Kulturskolen har også tilbud tilrettelagt for barn og voksne med utviklingshemming.

Tilbud
------

### Musikk

I kulturskolen er det åpent for å lære mange ulike instrumenter, dette er viktig for å skape et godt musikkmiljø. Her er instrumentene det blir gitt opplæring på:

* Piano
* Gitar
* Strykeinstrument
* Messingblåseinstrument
* Treblåseinstrument
* Slagverk
* Kirkeorgel

### Kunst

Dette tilbudet er tilrettelagt kreative barn og ungdom. Her kan du lære ulike teknikker gjennom praktisk arbeid, og bruke fantasien til å utvikle kunstneriske uttrykk.

### Teater

Dette tilbudet er tilrettelagt barn og ungdom som liker å spille andre karakterer enn bare seg selv. Her lærer du å karakterisere følelser, uttrykk, handling og livsstil.

### Dans

Dette tilbudet er tilrettelagt barn og ungdom som liker å bevege både kropp og sinn. Her kan du virkelig uttrykke deg selv ved hjelp av kroppsspråk. Det blir undervist i blant annet klassisk dans, moderne dans, jazzdans og step.

Eksterne lenker
---------------

*Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
Svovelveis
Hvitveis, svovelveis og gulveis
**Svovelveis**, som vitenskapelig er kjent som *Anemone* ×*lipsiensis* eller *Anemone nemorosa* × *ranunculoides*, er en hybrid mellom hvitveis og gulveis. Hybriden er flerårig, og dens foreldre er urter i soleiefamilien. Det normerte navnet er svovelveis, men den kalles også for «*halvveis*», «*midtveis*», «*mellomveis*» og «*smørveis*». Eventuelt blir det brukt -symre i stedet for -veis, i nynorsk og i enkelte dialekter. Hele planten i frisk tilstand er giftig.

Utseende
--------

*Anemone* ×*lipsiensis* blir 5–20 cm høy. Skuddenes stengler har tre blader midt på stengelen, som er tredelte. Planten ellers er slik som en blanding av hvitveis og gulveis.

Utbredelse
----------

*Anemone* ×*lipsiensis* blomstrer fra hovedsakelig fra april til mai og kan dukke opp der hvitveis og gulveis vokser sammen. Det er ikke vanlig å finne denne hybriden. I Norge er den spredt, men ofte lokalt vanlig. Den er funnet på Østlandet (Stange, Ringsaker og Østre Toten), langs Mjøsa og i Nord-Trøndelag (Verdal).

Etymologi
---------

Navnet Anemone har antageligvis en av to alternativer. Det ene alternativet er anemos, som kommer av det greske ordet for vind. Det andre er fra et gresk korrumpert låneord fra semittisk, som da betyr blodrød. Dette er da fra *Anemone coronaria* (eller *Adonis*), som da etter sigende skulle ha spirt opp fra blodet til Naaman. Plantenavnet kommer fra Theofrast, 300 f.Kr. Nemorosa blir forklart under hvitveis, og ranunculoides blir forklart under gulveis.

Litteratur
----------

* Lid, Johannes (2005). *Norsk Flora* (syvende utg.). Det Nordiske Samlaget. ISBN 82-521-6029-8.
* Mossberg, Bo (2007). *Gyldendals Store Nordiske Flora* (andre utg.). Gyldendal. ISBN 978-82-05-32563-0.
* Høeg, Ove Arbo (1984). *Våre Medisinske Planter, trollskap, tradisjon og legekunst* (Første utgave, andre opplag utg.). Forlaget Det Beste. ISBN 82-7010-156-7.
**Geirmundar þáttr heljarskinns** («Tåtten om Geirmund helvetesskinn») er en tått, en kort islendingesaga fra ca 1300. Historien foregår i Norge og Island i landnåmstiden sist på 800-tallet og handler om *Geirmund*  og tvillingbroren *Håmund*, fra fødselen og fram til Geirmund sitter som gammel landnåmsmann på Geirmundstad. Tåtten finnes som åpningskapittel i Sturlunga saga, og er muligens skrevet av Geirmunds etterkommer *Þórðr Narfason á Skarði*, som var forfatter/redaktør for Króksfjarðarbók-versjonen av Sturlunga saga.

Da kongssønnene Geirmund og Håmund blir født, er de så stygge, storvokste og mørke i huden at moren, dronningen, ikke vil ha dem hos seg, men bytter dem bort mot trellesønnen Leif, som er født på samme tid. Da guttene er tre år gamle avslører imidlertid skalden Brage at guttene er av herskermentalitet, og tar initiativ til å tilbakeføre guttene til sin rette stand og posisjon. Brødrene lykkes godt i oppveksten, og deltar på flere suksessfulle vikingtokt. Geirmund blir landnåmsmann på Island, og den siste halvdelen av tåtten skildrer hans velstand der. Det siste avsnittet i tåtten skildrer Geirmunds motvilje mot en bestemt dal på eiendommen sin, hvor han mener at lyset faller på en eiendommelig måte som forstyrrer ham. Kombinasjonen av lys og et rognetre (guden Tors tre) blir oppfattet som et forvarsel om kristningen av Island.

Referanser
----------

1. ↑  heimskringla.no, dansk fulltekst
2. ↑  Lois Bragg. «Disfigurement, Disability, and Dis-integration in Sturlunga saga» I: *Alvíssmál*; nr 4 (1994) ISSN 0942-4555.
3. ↑  Thomas Krömmelbein. «Die Spitzenstellung des Geirmundar þáttr heljarskinns innerhalb der Kompilation Sturlunga saga» I: *Alvíssmál*; nr 4 (1994) ISSN 0942-4555. Har engelsk summary.

Portaler: Litteratur | Island

| * v
* d
* r
Sagalitteratur • Islendingesagaer • Tått • Liste over islendingesagaene |
| --- |
| Audun fra Vestfjordene • Bandamanna saga • Bård • Bjørn Hitdølakjempe • Droplaugs-sønene • Egils saga • Eirik Raude • Færøyingesaga • Finnboge • Fljotsdølane • Flóamanna • Fosterbrødrene • Gisle Sursson • Grette • Grønlendingene • Gull-Tore • Gunnlaug Ormstunge • Hallfred Vandrådeskald • Håvard Isfjording • Heiðarvíga • Hønse-Tore • Kjalnesinga • Kormak • Kristnisaga • Kroka-Rev • Laksdøla • Ljósvetninga • Njål • Ravnkjell Frøysgode • Reidar • Røykdølane • Snegle-Halle • Svarvdølane • Torstein Kvite • Torstein Side-Hallsson • Torvald den vidfarne • Tord den trugande • Torstein Oksefot • Valla-Ljót • Vápnfjordingane • Vatsdølene • Viga-Glum • Víglund • Ølhette • Øyrbyggene |
En kaserne for vernepliktige ved Norrbottens regemente i Sverige.
Kaserner for 1. brigade i 82nd Airborne Division i leiren Fort Bragg.
En **kaserne** (av latin *quaterna*, «fire om gangen») er militær bebyggelse til permanent innkvartering. Det er ofte tale om beskjedne og ensartede bygninger.

Kasernen avgrenses fra en leir ved at den enkelte soldat kun kortvarig har opphold i leiren. Er det ikke en samlet bebyggelse, vil man typisk i stedet benytte det bredere uttrykket garnison.

I takt med nedleggelse av mange av Forsvarets kaserner, anvendes disse bygningsverker i stigende omfang til boligbyggeri eller eventuelt til kulturelle aktiviteter. Men de beholder ofte deres navn, eksempelvis Bådsmandsstrædes Kaserne, som ble til Christiania og Grønnegades Kaserne i Næstved, hvor det i dag er innrettet blant annet et kultursenter.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** HDS **·** NKC **·** BNE
 |
**Burton United Football Club** var en engelsk fotballklubb fra Burton upon Trent i Staffordshire. Klubben ble etablert i 1901 etter at klubbene Burton Swifts og Burton Wanderers slo seg sammen. Burton United var medlem av The Football League fra 1901 til 1907 og ble nedlagt i 1910.

Historie
--------

Burton United i sesongen 1906–07.
I 1901 slo Burton Swifts og Burton Wanderers seg sammen. Swifts hadde spilt i Football League siden 1892 mens Wanderers, som hadde vært medlemmer av Football League fra 1894 til 1897, på dette tidspunktet var med i Midland League. Det var uvanlig at småbyer som Burton hadde to Football League-klubber og Burton-publikummet hadde derfor store forventninger forbundet med sammenslåingen av de to klubbene. Burton United overtok plassen til Burton Swifts i 2. divisjon og benyttet også Swifts' hjemmebane Peel Croft.

Men resultatene sto slett ikke til forventningene og allerede i 1907 kom klubben på sisteplass i 2. divisjon og ble ikke gjenvalgt til Football League. Burton United ble så medlemmer av Birmingham & District League og ble i tillegg medlemmer av Southern League i 1909. Klubben kom på sisteplass i Birmingham & District League og nest sisteplass i Southern League i 1909/10-sesongen. De valgte så å legge ned driften. Restene av Burton United ble innlemmet i naboklubben Burton All Saints, som i 1924 skiftet navn til Burton Town. I 1950 ble Burton Town slått sammen med Burton Albion.

Eksterne lenker
---------------

* Burton United på FCHD.info
* Burton All Saints på FCHD.info
* Burton Town på FCHD.info
* Burton United på Historicalkits.co.uk
**Svovelavgift** er en særavgift til statskassen.

Svovelavgift på mineralske produkter ble innført i 1970 og ble i 1999 skilt ut i et eget avgiftsvedtak. Avgiften skal bidra til å redusere utslippene av svovel.

Avgiftsplikten omfatter mineralolje. Som mineralolje anses blant annet parafin, fyringsparafin, gassolje, dieselolje og fyringsolje. Avgiftsplikten oppstår som hovedregel ved uttak fra godkjent lager eller ved innførsel.

Avgiftssatsen i 2010 er 7,5 øre per liter mineralolje for hver påbegynt 0,25 % vektandel svovel i olje som inneholder over 0,05 % vektandel svovel. Dette tilsvarer om lag 15,30 kroner per kg SO2 for tungolje.

Det gis avgiftsfritak blant annet for bruk av mineralolje i skip i utenriksfart, fiske og fangst i fjerne farvann og fly i utenriksfart. I tillegg kan hele eller deler av avgiften refunderes dersom utslippet av svovel til atmosfæren er mindre enn svovelinnholdet i de benyttede produktene skulle tilsi.

Statens inntekter fra svovelavgiften utgjorde i 2008 om lag 90 mill. kroner.

Eksterne lenker
---------------

* Særavgiftsloven
* Særavgiftsforskriften
* Toll- og avgiftsdirektoratet
Teide, Tenerife (Spania).
**Dekadevulkanene** er seksten vulkaner identifiserte av International Association of Volcanology and Chemistry of the Earth's Interior (IAVCEI) som blir særlig nøye fulgt med på, grunnet deres tidligere store, ødeleggende utbrudd og deres plassering nær befolkede områder. Disse vulkanene studeres kontinuerlig og et av IAVCEIs håp er å kunne gjøre folk oppmerksomme på farene og gi rettidig varsel når fare truer. 

Andre mål er generelt å bedre forstå vulkanene og farene de utgjør, slik at man kan redusere konsekvensene av slike naturkatastrofer.

De seksten dekadevulkanene
--------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Avatsjinskij-Korjakskij i Kamtsjatka i Russland
* Colima, Jalisco og Colima i Mexico
* Etna på Sicilia i Italia
* Galeras i Nariño i Colombia
* Mauna Loa i Hawaii i USA
* Merapi i Sentral-Java i Indonesia
* Nyiragongo i Den demokratiske republikk Kongo
* Mount Rainier i staten Washington i USA
 | * Sakurajima i Kagoshima prefektur i Japan
* Santamaria/Santiaguito i Guatemala
* Santorini i Kykladene i Hellas
* Taal i Luzon på Filippinene
* Teide på Kanariøyene i Spania
* Ulawun i New Britain i Papua Ny-Guinea
* Unzen i Nagasaki prefektur i Japan
* Vesuv i Napoli i Italia
 |
***Egin*** var en tospråklig (baskisk/spansk) avis utgitt av Orain SA, som også drev radiostasjonen Egin Irratia. Avisen ble stengt 14. juli 1998 på ordre fra dommer Baltasar Garzón.

Bakgrunn
--------

*Egin* kom ut første gang 29. september 1977. Avisen var tilhenger av baskisk uavhengighet og hadde en sosialistisk profil. *Egin* måtte tåle hard kritikk for å videreformidle kommunikeer fra den væpnede separatistorganisasjonen ETA.

### Stenging av avisen

I morgentimene 14. juli 1998 stormet 300 bevæpnede politimenn, anført av dommer Baltasar Garzón, redaksjonslokalene til *Egin* og gjennomførte et raid som varte i fem timer. Noen timer tidligere hadde politiet arrestert 11 medlemmer og tidligere medlemmer av avisens styre.

I august 1999 godtok dommeren gjenåpning av avisen, men på dette tidspunktet var avisens produksjonsutstyr ødelagt etter raidet og avisens kapital var gått med til å betale kausjon og bøter for de tiltalte. Avisen forble nedlagt, men *Gara* fylte tomrommet fra 1999.

Referanser
----------

1. ↑  An Phoblacht: Spain's mad race against Basque independence - The shutdown of Egin and Egin Irratia
**svt.se** er Sveriges Televisions internettside. Den første versjonen av siden ble lagt ut i 1995.

Historik
--------

SVTs første side på nettet dukket opp på internett i 1995. *Nile City 105,6* og *Rapport* var først ute med egne hjemmesider. Nyhetsformidlingen bestod i starten av at man la inn nyheter fra Rapports tekst-tvsider, noe som startet 1. september 1995. Etter kort tid begynte man å publisere hele SVTs tekst-TV på internettsidene.

I oktober 1997 startet man en ny nyhetsside med navnet *SVT24*. Den inneholdt også blant annet videoklipp, for første gang på SVTs nettsider. Når tv-kanalen SVT 24 startet i 1999 byttet internettjenesten navn til svt.se/nyheter. De fleste regionale nyhetsprogrammene begynte etter hvert å legge ut sine sendinger på internettsidene. Etter noen år startet man ett forsøk med å publisere SVT24s nyhetssendinger på svt.se.

I 2002 gjorde SVT om sine internettsider helt. Navigasjonen ble da erstattet av fem store kvadrater med menyer. Den nye siden ble dog sterkt kritisert. Når Internetworld skulle kåre Sveriges dårligste sider dette året, toppet svt.se listen. *«Amatørmessig design, merkelig navigering og buggiga gratisskript»*, var en del av anmeldelsen. Denne sommeren var også nyhetstjenesten stengt lenge. Hjemmesiden for sommerferieprogrammet *Högaffla hage* ble dog belønnet med Prix Europa dette året.

SVT svarte på kritikken. I slutten av 2002 ble en helt ny nyhetstjeneste lansert, og i februar 2003 ble hele internettsiden gjort om. Denne gangen hadde man gjort dette mer forsiktig, og man hadde brukt "fokusgrupper" for å brukerteste siden. Man begynte også å bygge opp en barneportal.

I oktober 2003 startet man med å legge ut Aktuellts 21-sendning på internett, og Rapport fulgte straks etter. 21. mars 2005 startet «Öppet arkiv», der man legger ut enkelte deler av SVTs arkiv for publikum. Med tiden har flere og flere programmer publisert egne sider på SVTs internettsider, der de også la ut programmene i nett-TV. 9. juni 2005 kåret avisen Internetworld svt.se til Sveriges beste internettside.

Oktober 2006 ble internettsidens utseende forandret. En sentral del var at videotilbudet ble gjort tydeligere gjennom en ekstra spalte med videomateriale til høyre på siden. Videotjenesten fikk i desember navnet «SVT Play».

Eksterne lenker
---------------

* svt.se

| * v
* d
* r
Förvaltningsstiftelsen |
| --- |
| SVT | 

|  |  |
| --- | --- |
| Riksdekkende | 
* SVT 1
* SVT 2
* SVT 24
* SVT Barn
* SVT Play
* svt.se
* Kunskapskanalen
* Öppet arkiv

 |
| Regionale | 
* Norrbotten
* Västerbotten
* Jämtland
* Västernorrland
* Dalarna
* Gävleborg
* Uppsala
* Värmland
* Örebro
* Västmanland
* Stockholm
* Södertälje
* Sörmland
* Väst
* Öst
* Jönköping
* Småland
* Halland
* Blekinge
* Helsingborg
* Skåne

 |

 |
| SR | 
* P1
* P2
* P3
* P4
* Radio Sweden
* Sameradion

 |
| UR | 
* Kunskapskanalen

 |
| Nedlagte | 
* Gävledala
* SVT Extra
* SVT HD
* SVT World

 |
Høytrykkspyler.
Enkel, bensindrevet høyttrykkspyler for hjemmebruk.
Høytrykkspyler som brukes til å fjerne maling fra en båt.
**Høytrykkspyler** er en maskin som med en pumpe øker trykket på vann fra en vanlig hageslange eller annet vanntappepunkt betydelig, slik at vannet kan sendes med stor hastighet gjennom en dyse. Vanndråper med stor fart vil effektivt fjerne urenheter som kan ha satt seg ganske fast. Hastigheten på dråpene i strålen vil reduseres relativt fort på grunn av luftmotstanden. Dersom høytrykkspyler brukes på treverk og med kort avstand kan dråpene grave seg ned i treverket slik at treverket blir flisete. 

Mange høytrykkspylere har såpebeholder og innstilling på spylehåndtaket som gir vann blandet med såpe med lavt trykk. Dette gir mulighet for å dekke for eksempel en bil med såpevann og la dette løse opp salter og annen skitt før alt spyles vekk med rent vann under høyt trykk.

Vanlige høytrykkspylere trenger tilkobling både til vanntilførsel og elektrisk kraft. Høyttrykkspylere for hjemmebruk bruker oftest 220 v elektrisitetsforsyning og de har tilkobling for en vanlig hageslange.

  

Det finnes også høyttrykkspylere med en egen liten bensinmotor som kraftforsyning.

Høytrykkspylere finnes som del av større maskiner. Feie- og sugemaskiner for rengjøring av gater har ofte eget røropplegg med dyser og innmontert pumpe og vanntank. Skiltvask langs veinettet utføres med biler påmontert en arm med dyser og røropplegg, fjernstyrt fra førerplassen, og større vanntank og pumpe i bilen. Det finnes lokomotiver for rengjøring av skinnegang med påmontert røropplegg, pumpe og vanntank. Maskiner for vasking av biler i vaskehaller har vanligvis mange vanndyser for høytrykkspyling av bilen integrert i maskinen i tillegg til børster og lufttørkeutstyr.

Høytrykkspyling kan benyttes til å fjerne:

* maling og lakk før ny overflatebehandling
* tyggegummirester fra fortau
* gummibelegg fra rullebaner på flyplasser
* graffiti
* forurensing og skitt på bygninger av sten, oftest i byer
**Kasepää** var en landkommune nordøst i Jõgeva fylke i det østlige Estland, langs den nordvestlige bredden av Peipussjøen med strandlinje langs denne innsjøen i øst. Kommunen hadde cirka 1 300 innbyggere og et areal på om lag 41 km².[] Kommunens administrasjonssenter lå i strandstedet Raja nordøst i kommunen med 468 innbyggere[]. I 2017 ble Kasepää innlemmet i Mustvee kommune.

En større landsby – Kasepäa – ligger ved riksvei 42 like ved der hvor denne møter riksvei 3. Mellom tettstedet Kasepää og byen Mustvee går en vei lands Peipus-stranden, og langs denne veien ligger Europas lengste rekkelandsby (tänavküla), den 7 km lange Tiheda. Husene ligger utelukkende langs veien. Landsbyen ble opprettet av Gamle troende som hadde flyktet fra starens forfølgelser i Russland på slutten av 1600-tallet. De lever som fiskere og grønnsaksdyrkere i en livsstil som er relativt uendret siden 18- og 1900-tallet.

Referanser
----------

1. ↑  «Maakatastri statistika». Det estiske landinspektorat. Besøkt 31. desember 2020.
2. ↑  ; *Estlands statistikkbyrå*; besøksdato: 30. mai 2017.
3. ↑  Ülevaade kovid, Haldusreform, Rahandusministeerium.
4. ↑  Kokk, Aavo og Eilart, Andres: *Brushstroke Estonia*, forlaget Regio. Tallinn, 2011, side 122.

| * v
* d
* r
Kommuner i Jõgeva fylke |
| --- |
| Regionens våpen | Landkommuner | Jõgeva **·** Mustvee **·** Põltsamaa | Estlands flagg |
| Historiske kommuner | Jõgeva **·** Kasepää **·** Mustvee **·** Pajusi **·** Pala **·** Palamuse **·** Puurmani **·** Põltsamaa **·** Saare **·** Tabivere **·** Torma |

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
Pave Benedict XVI ankommer åpningsmessen ved Barangaroo i sin papamobil, i Sydney havn, Australi
Den **XXIII Verdensungdomsdagen i Sydney** fant sted mellom 15. juli og 20. juli 2008 i Sydney, Australia. Det var den første Verdensungdomsdagen arrangert i Australia og den første Verdensungdomsdagen i Oseania. At dette skulle finne sted i Sydney ble avgjort av pave Benedict XVI under Verdensungdomsdagen i Köln 2005. Temaet var «dere skal få kraft når Den hellige ånd kommer over dere» (originalt på engelsk:«You will receive power when the Holy Spirit comes on you») fra Apg 1:8. Omtrent 500 000 unge mennesker fra 200 land over hele jorden deltok i løpet av uken, og mer enn en million kom for helgen og pavemessen. De fikk med seg rundt 600 biskoper og kardinaler, samt av 6600 journalister.

Fra Norge
---------

Fra Norge reiste en delegasjon på hele 113 stykker, under ledelse av Norges Unge Katolikker. I tillegg reiste det en gruppe på 28 ungdommer i regi av Vietnamesisk Pastoralsenter fra Norge. Den første uken i Australia var den norske delgasjonen fordelt hos flere vertsfamiliernord for Sydney, i to menigheter i bispedømmet Maitland-Newcastle. Der menighetene inviterte til en mengde felles arrangementer med lokal ungdom og andre tilreisende pilegrimer fra hele verden. Fra den 15. til 20. juli ble alle de flere hundre tusen ungdommene samlet i Sydney. Der var det katekeser på forskjellige språk, ungdomstorg og flere festivaler. Høydepunktet var avslutningsmessen sammen med paven på Sydney racecourse.

Se også
-------

* Verdensungdomsdagene

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Det offisielle nettstedet for Verdensungdomsdagen 2008 Arkivert 24. mars 2019 hos Wayback Machine.
* Nyheter på norsk fra Verdensungdomsdagen i Sydney 2008 på katolsk.no [*død lenke*]
* Verdensungdomsdagen 2008 bilder, sanger and filmer (Engelsk/nederlandsk/tysk)
* BBC:Pope ends Australia trip, bilder
**Høyskolen Diakonova** var en privat skole i Oslo som tilbød sykepleierutdanning og andre helsefaglige høgskolestudier. Skolen ble opprettet i 1916 og het frem til 2005 **Menighetssøsterhjemmets Høgskole**. Skolen var eiet av Stiftelsen Diakonova, som er en frittstående, selveiende diakoniinstitusjon innen Den norske kirke.

Skolen tilbød sykepleierutdanning (bachelorgrad), mastergrad i diakoni, videreutdanning til helsesykepleier, kreftsykepleier, nyresykepleier, hygienesykepleier og utdanning innen diakoni og kristen sjelesorg.

Skolen lå lenge i Rosenborggate nær Bislet. Fram til sommeren 2012 lå høyskolen i Linstows gate sammen med Høgskolen i Staffeldtsgate, men flyttet til lokaler i Fredensborgveien 24 Q i august 2012.

16. juni 2016 ble det kjent at Høyskolen Diakonova og VID vitenskapelige høgskole hadde bestemt seg for å slå seg sammen.

Referanser
----------

1. ↑  Totalt antall registrerte studenter ifølge Database for statistikk om høgre utdanning DBH
2. ↑  Antall ansatte i forskjellige kategorier ifølge Database for statistikk om høgre utdanning DBH
3. ↑  To millioner kroner til fusjon av VID og Høyskolen Diakonova

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI
 |
**Egil Normann Storeide** (født 24. oktober 1940 i Västerås i Sverige, død 21. desember 2013) var en norsk bildekunstner og scenograf.

Storeide var på 1970-tallet aktiv i kunstnerkollektivet Gras. Han var også formann i Unge Kunstneres Samfund i årene 1976 til 1978.

Han var dekoratør på en rekke kjente norske filmer, herunder *Rallarblod*, *Arven*, *Liten Ida*, *Kvitebjørn kong Valemon*, *Kjærlighetens kjøtere* og *Reprise*. Han hadde scenografien på Unni Straumes *Drømspel* (en filmatisering av August Strindbergs *Ett drömspel*) og på Knut Erik Jensens trilogi *Stella Polaris*, *Brent av frost* og *Når mørket er forbi*.

Referanser
----------

1. ↑   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Egil\_Storeide, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   KulturNav, KulturNav-ID 50282cdb-49a0-4f06-bba5-f23006c6beda, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Dødsannonse i *Klassekampen* 3. januar 2014
4. ↑  Kronologisk oversikt på Gras' nettsider
5. ↑  Nekrolog av Jan Erik Holst i *Aftenposten* 8. januar 2014.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** Geni **·** KulturNav
 |
**Sotion av Alexandria** (født ca. 200 f.Kr. død 170 f.Kr.) var en gresk lovpriser (doxograf) og biograf samt en viktig kilde for Diogenes Laërtius på 200-tallet e.Kr.

Intet av Sotions verker har overlevd, men de er kjent indirekte via sitater og omtaler av senere forfattere. Hans hovedverk, Διαδοχή eller Διαδοχαί (*Rekkefølgene*), var det første historiske verk som er kjent for å ha organisert filosofer i skoler av suksessiv påvirkning: eksempelvis den joniske skolen med Tales fra Milet og Anaksimander. Sotions *Rekkefølgene* besto sannsynligvis av tretten bøker og trakk delvis på lovprisningen til Theofrastos. Rekkefølgene var såpass innflytelsesrik til å bli forkortet av den greske filosofen Herakleides Lembos på midten av det andre århundre f.Kr. Verker med samme tittel ble senere skrevet av Sosikrates av Rhodos og Antisthenes av Rhodos.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** ICCU **·** CiNii
 |
En **høyspentkabel** er en elektrisk kabel som er konstruert for drift med høyspenning ( elektrisk spenning over 1 kV). Denne typen kabel anvendes blant annet for overføring av høy effekt (opp til mer enn 1 GW og spenninger på opp til en størrelsesorden 500 kV) i kraftnett for elektrisk strømforsyning, som et Alternativ til luftledninger og gass-isolerte rørledere. Andre anvendelsesområder er for eksempel høyspent likestrømsoverføring (HVDC) og sjøkabler.

Høyspentkabler for 110 kV (til venstre) og 400 kV (til høyre)
Som alle andre kabler kjennetegnes høyspenningskabler ved en isolerende kappe rundt den spenningsførende elektriske lederen. Høyspentkabler har vanligvis bare én leder i hver kabel. For vanlige elektriske energinettverk med tre-faset vekselstrøm er tre individuelle, parallelle, høyspentkabler nødvendig. På grunn av den høyere spenningingen er isolasjonsmaterialet tykkere for å kunne motstå de høye elektriske feltstyrkene, og det inkluderer en ytre avskjerming for å fastlegge den elektrisk feltstyrkegradienten i isolasjonsmaterialet.

Oppbygning
----------

Høyspentkabel i snitt
Høyspentkabler, særlig kabler for driftsspenninger over 100 kV, er oppbygd symmetrisk om aksen, slik at det elektriske feltet får en sylindrisk symmetri, og består i kjernen av bare én elektrisk leder. De er oppbygd i flere lag, slik det er vist i tegningen. 

I midten er den egentlige lederen, som er laget av kobber eller aluminium, med et tverrsnitt på opp til 3500 mm2, på bildet merket med med (1). Deretter ligger et svakt elektrisk ledende lag (2), etterfulgt av det egentlige isolasjonsmaterialet (3). Deretter kommer et svakt ledende lag (4), etterfulgt av en ytre elektrisk avskjerming (5) og ytre isolasjon som beskytter mot miljømessige påvirkninger, fuktighet og mekaniske skader.

De svakt ledende lagene på begge sider av isolasjonsmaterialet brukes for å kontrollere det elektriske feltet. De sikrer en jevn og glatt overflate mellom den elektriske lederen og isolasjonen. Uten det svakt ledende laget ville det kunne oppstå lokale feltstyrkespisser i overgangsområdet på grunn av ujevnheter i produksjonen, disse kan utløse delutladninger som kan føre til elektrisk gjennomslag og dermed forårsake termisk ødeleggelse av kabelen. Dessuten tjener de til å unngå luftlommer.

Referanser
----------

1. ↑  E. Kuffel, W.S. Zaengl. *High Voltage Engineering: Fundamentals* **(engelsk)** (2. utg.). Newnes. ISBN 0-7506-3634-3.

Eksterne lenker
---------------

* *Teknisk håndbok Kraftkabel* (PDF) (4. utgave utg.). Draka. 2010. Arkivert fra originalen (PDF) 20. desember 2016. Besøkt 26. januar 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NDL
 |
***Kasim Bæder*** er en norsk TV-serie som ble publisert på strømmeplattformen VGTV. Regien var ved Ahmed Dadi, som også var medforfatter av seriens manus. Hovedrollen som «Kasim Bader/Bæder» ble spilt av Ayaz Hussain.

Den første sesongen ble lagt ut i 2013, og per 2020 har det blitt produsert to sesonger. Sesong 1 består av åtte episoder, hver på 10 minutter. Den andre sesongen betegnes *Kasim Bæder 2* på VG-TV, og hadde sesongpremiere 12. april 2015.

De første innslagene om Kasim Bæder ble publisert på YouTube, og ble så populære at produksjonsselskapet Rubicon produserte en miniserie for VG-TV.

Handling
--------

Serien handler om norsk-pakistaneren Kasim Bader fra østkanten i Oslo. Han arbeider i sin fars kiosk, og havner i situasjoner der han både må takle kriminelle gjenger og familiedramaer.

Referanser
----------

1. ↑  «Ahmed Dadi». *IMDb*. Besøkt 17. april 2019.
2. ↑  «Kasim Bæder (TV Series 2013– ) - IMDb». Besøkt 17. april 2019.
3. 1 2 3 4  «Kasim Bæder». *Rubicon*. Arkivert fra originalen 17. april 2019. Besøkt 17. april 2019.
4. 1 2  «VGTV - Kasim Bæder - 1. episode». *VGTV* **(norsk)**. Besøkt 17. april 2019. «Humorserien Kasim Bæder ble en stor suksess på YouTube. Nå har VGTV i samarbeid med Rubicon laget en ny sesong av serien. Nye episoder hver søndag klokken 12. En nasjonal brunost-krise blir lukrativ business for Kasim som jobber i farens kiosk. Men det fanger også interessen til kriminelle miljøer. Snart befinner Kasim seg i en komplisert situasjon…»
5. ↑  «VGTV - Kasim Bæder 2 - sesongpremiere». *VGTV* **(norsk)**. Besøkt 17. april 2019.
**Georgios Moraitinis** (gresk: Γεώργιος Μωραϊτίνης; født 1892 i Egypt, død ukjent) var en gresk skytter som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen og 1924 i Paris.

Moraitinis vant en olympiske sølvemedalje i skyting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han var med på de greske laget som kom på andreplass i lagskytingen 30 meter militærpistol bak USA. De andre på laget var Alexandros Theofilakis, Ioannis Theofilakis, Alexandros Vrasivanopoulos og Iason Zappas.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 1920 Belgias flagg Antwerpen – Sølv i skyting, 30 meter militærpistol lagskyting Hellas’ flagg Hellas

Eksterne lenker
---------------

* (en) Georgios Moraitinis – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Georgios Moraitinis – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Georgios Moraitinis – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Georgios Moraitinis – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (gr) Georgios Moraitinis – Hellas olympiske komité Rediger på Wikidata
**Thomas Kvam** (født 29. mai 1972) er billedkunstner og forfatter født og oppvokst i Norge. 
Kvam er utdannet billedkunstner fra Statens Kunstakademi i Oslo (1996–2000) og tok sin mastergrad i kunst ved Goldmith College, London, England (1998–1999).

Kvams arbeid kan deles inn i to perioder. Frem til 2004 arbeidet han med robot, video og lydinstallasjoner som fikk internasjonal oppmerksomhet. Disse prosjektene ble vist i Island, Frankrike, Slovenia, Hellas, England samt Kroatia, i tillegg til en rekke utstillinger i Norge. I senere år har Kvams animasjonsfilmer hvor politisk satire utgjør kjernepunktet, vært et av hans tydeligste bidrag på den internasjonale kunstscenen. Hans første animasjonsfilm «Eurobeing» (2006) er innkjøpt av Pompidousenteret i  Paris. 

Siden 2010 har Kvam drevet forlaget: Office for Contemporary Anarchy. Første utgivelse var boken *Emokonspetualisme* (2010), deretter *Rantaology* (2011) samt den kontroversielle bokutgivelsen med sensurerte krigsfotografier tatt av amerikanske soldater i Irak og Afghanistan, *nowthatsfuckedup/Krieg dem Kriege.* (2011) 

Kvam er deltager i Stipendprogrammet for kunstnerisk utviklingsarbeid.
Han stiller ut internasjonalt og er aktiv innen video og eksperimentell kunst.

Bibliografi
-----------

Roman: Homo Sacco, Cappelen Dam, 2017, ISBN 9788202547769

### Utgivelser på eget forlag

* *Emokonseptualisme, Røed & Kvam,* Thomas Kvam (red.), Kjetil Røed (red.) 2010. ISBN 9788299829106
* *Rantology, Eric Harris & Dylan Klebold,* Thomas Kvam (red.), Erik Foynland (red.) 2011. ISBN 9788299829113
* *nowthatsfuckedup/Krieg dem Kriege,* Thomas Kvam (red.) 2011. ISBN 9788299829120
* *En gjennomsnittlige bestselger,* konseptuell roman, Thomas Kvam, 2009

### Artikler og essayistikk

* *Gruppe 12, Skjønnlitterær antologi.* 2012. Karin Nygård (red.) Kolon Forlag, ISBN 978-82-05-42210-0
* *En antologi: Krig og fred*, Møllebyen Litteraturfestival 2011. ISBN 9788299859707

Referanser
----------

**Noter**

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 18. november 2009. Besøkt 4. november 2009.
2. ↑
3. ↑

**Litteratur**

*Norsk kunsthistorie, bilde og skulptur frå vikingtida til i dag.* Gunnar Danbolt, Samlaget, 2009. ISBN 9788252174359

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside
* Norsk deltager i Beijing Arkivert 1. november 2009 hos Wayback Machine.
* Anmeldelse av videoverket Eurobeing i Frieze
* Anmeldelse av videoverket Eurobeing, kunstkritikk.no
* Intervju med Thomas Kvam i Billedkunst Besøkt 13. mai 2014

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**R.O.B** (***R**obotic **O**perating **B**uddy*), lansert i Japan som **Family Computer Robot** (ファミリーコンピュータ ロボット, *Famirī Konpyūta Robotto*), er et tilbehør til spillkonsollen Nintendo Entertainment System (NES). Det ble utgitt i juli 1985 i Japan som **Famicom Robot** og senere samme år som R.O.B. i Nord-Amerika. Roboten hadde en kort levetid og det ble bare utviklet to spill til den, *Gyromite* og *Stack-Up*, som utgjorde Nintendos *Robot Series*. R.O.B. ble laget for å fremheve NES som noe nytt og uvanlig for å overbevise butikker om å ta den inn etter videospillkrakket i 1983. Den ble i markedsføringskampanjen fremhevet som en leke istedenfor et videospill. Roboten ble også solgt sammen med NES og *Gyromite* i pakken Deluxe Set. *Stack-Up* var bare tilgjengelig separat og hadde sine egne ekstradeler for R.O.B.

Oppbygning og funksjon
----------------------

R.O.B. virker ved at den mottar kommandoer via TV-skjermen. Mens hodet peker mot skjermen kan den flytte armene til venstre, høyre, opp og ned. Hendene kan klemme sammen slik at de kan manipulere deler festet til robotens sokkel. I spillet *Gyromite* holder og trykker R.O.B. på knappene på en vanlig spillkontroller. I *Stack-Up* må spilleren trykke en knapp på kontrolleren etter at R.O.B. er ferdig med en oppgave. Den opprinnelige Famicom Robot var hvit med rødbrune armer for å visuelt passe til Famicom. Den nordamerikanske R.O.B. fikk derfor to gråfarger for å passe til NES.

Opptredener i spill
-------------------

R.O.B. har gjort cameoopptredener i flere spill, som for eksempel *Kirby's Dream Land 3*, *WarioWare*-serien, *Star Fox*-serien og *F-Zero*-serien. Han er også en skatt i spillet *Pikmin 2*. I *Mario Kart DS* og *Super Smash Bros. Brawl* er R.O.B. en spillbar figur.

Referanser
----------

1. ↑  «G25 Smartest Moments in Gaming». GameSpy. Arkivert fra originalen 2. september 2012. Besøkt 11. januar 2009.

Eksterne lenker
---------------

* U.S. Patent 4,729,563 for *Robot-like game apparatus* gitt til Nintendo Co. Ltd.

Portal: Videospill
**Thomas Knyvett** (født ca. 1482, død 10. august 1512), også stavet *Knivet, Knevit* eller *Knevet*, var en ung engelsk adelsmann som var tett knyttet til kong Henrik VIII av England kort tid etter kroningen.

Thomas ble født i landsbyen Buckingham i Norfolk som sønn av Edmund Knyvett og Eleanor Tyrell. Han giftet seg med Muriel Howard, datter til Thomas Howard, 2. hertug av Norfolk, i 1506 i Norfolk. De fikk fem sønner og to døtre. Muriel døde kun noen få måneder etter sin ektemann.

I henhold til Edward Halls krønike var Knyvett en hyppig deltaker i turneringer og opptog ved den nye kongens glitrende hoff.

Da Henrik VIII erklærte krig mot Frankrike i 1512 ble Knyvett sammen med John Carew gitt kommandoen på et kongelig flaggskip, *Regent*. Med et antall av andre adelsmenn fra hoffet på andre skip satte den lille flåten dumdristig og overmodig seil for kysten av Bretagne. Den 10. august 1512 kom de i kamp med en atskillige større franske flåte. Knyvetts skip klarte å borde det fransk skipet *Cordeliere* da det franske kruttmagasinet eksploderte, muligens satt fyr på med vilje, og begge skipene gikk opp i flammer. Både Knyvett og Carew døde sammen med den franske kapteinen og mer enn 1700 menn, franske som engelske.

Øverste admiral for den engelske flåten, Edward Howard svor hevn over svogerens død med det resultat at også han ble drept den 25. april 1513.

Referanser
----------

1. ↑   oppført som Thomas Knyvet, Six Degrees of Francis Bacon ID 10007045, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7   Kindred Britain[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   The Peerage person ID p7489.htm#i74887, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3 4   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  Hall, Edward, *The Vnion Of The Two Noble And Illustre Famelies Of Lancastre & Yorke* (London, 1548). Vanligvis kjent som «Halls krønike», denne samtidige historien inneholder betydningsfulle kilder til historien om Tudor-tiden. Utgaven fra 1809, som er tilgjengelig på Internett, beskriver Thomas Knyvetts død på side 534.

Eksterne lenker
---------------

* Thomas Knyvett – kort biografi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**R.A. Salvatore** (født 1959 i Massachusetts) er en amerikansk fantasyforfatter. Hans interesse for fantasy startet da han i sitt andre år på «college» fikk en kopi av J.R.R. Tolkiens *Ringenes Herre* til jul.
Han byttet da hovedfag fra datavitenskap til journalistikk.

Han begynte for alvor å skrive i 1982 på manuskriptet som skulle bli «Echoes of the Fourth Magic». Hans første bok som ble utgitt var «The Crystal Shard» i 1988. Han hadde mange jobber i sine første år som forfatter før han til slutt ga seg til å skrive på fulltid i 1990. Salvatore er mest kjent for figuren sin kalt «Drizzt». Drizzt er en svartalv som har forkastet svartalvenes vanlige levemåte, og vandrer i stedet på overflaten, til og med i dagslys, noe svartalvene egentlig ikke tåler spesielt godt.

Salvatore har til nå skrevet over 36 bøker. Landet mange av hans bøker utspiller seg i er «Faerûn». Faerûn er landet som «Forgotten Realms»-kampanjen for spillet «Dungeons & Dragons» utspiller seg i. «Dungeons & Dragons» er et avansert og populært penn og papir-rollespill som Salvatore spiller mye. Salvatore har også skrevet en hel kampanje for D&D.

Icewind Dale, serien der Drizzt ble introdusert først, er også blitt et PC-spill som foregår i tiden før bøkene. Det er også basert på Dungeons & Dragons. Noen kritikere hevder at bøkene hans har for lite innhold og at han fokuserer for mye på kampscenene, men de fleste priser hans flotte beskrivelser og detaljer både under kamper og utenom.

Referanser
----------

1. ↑   Babelio, oppført som R. A. Salvatore, Babelio forfatter-ID 18274[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   NooSFere, oppført som Robert Anthony SALVATORE, NooSFere author ID 148, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   BD Gest', BD Gest' author ID 19131, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   www.comic-con.org, besøkt 17. september 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Robert Anthony Salvatore – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) R.A. Salvatore på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) R.A. Salvatore på Twitter Rediger på Wikidata

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** CiNii
 |
**Thomas Millom Kagnes** (født 31. mars 1980) er en norsk danser. Han deltok i underholdningsprogrammet *Skal vi danse* på TV 2, sesong 1, våren 2006 som partner til Anita Moen.

Biografi
--------

Kagnes studerte idrettsfag ved Bjerke videregående skole fra 1996 til 1999. I den perioden var hans dansepartner Merete Naess-Larsen (fra 1996 til 2000), mens han i året 1999 til 2000 danset også sammen med Inger Lise Husebo. Fra høsten 2000 til 2003 var Nadya Khamitskaya hans partner. Hun er nå dansepartner til Tom Erik Nilsen. Kagnes har siden 2004 hatt Aleksandra Kakurina som dansepartner. Kakurina er også kjent fra *Skal vi danse*. 

I 2004 og i 2007 ble han sammen med Kakurina nummer to i NM i standarddans. I både 2005 og 2006 vant de NM i selskapsdans. I 2007 fikk Alexandra Kakurina problemer med sin oppholdstillatelse, og paret fikk i en lenger periode ikke konkurrert i utlandet.

Se også
-------

* Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole

Referanser
----------

1. ↑  aftenposten.no: – Jeg er veldig frustrert, 04. mai 2007

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thomas Kagnes på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) dancesportinfo.net: Profil av Kagnes
***The False Code*** er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Ernest C. Warde.

Handling
--------

John Benton er leder for et selskap som produserer forskjellige deler til skip. Han er en rettferdig og hederlig mann, men hans partner Henry Vance er det ikke. Vance og en annen ansatt Daniel Gray signerer Bentons navn på bestillinger for kjeler som de vet er defekte. Planen deres går ut på å installere kjelene på skip, slik at fartøyene kommer til å synke til sjøs og de kan få tak i pengene fra en forsikring.

Etter at skipet har sunket ansetter konspiratørene en person som klarer å åpne pengeskap for å plante penger hos Benton, og få det til å se ut som det var han alene som tjente masse penger på denne ordningen. Benton blir derfor dømt til fengsel. Han soner i tolv år før han endelig blir løslatt. Etterpå oppdager han hva som egentlig hadde skjedd. Men de virkelige ansvarlige for planen er nå langt mer velstående, og har også blitt mektige innenfor lokal-politikken. Men Benton kommer etter hvert med en plan, som han håper kan avsløre alle kjeltringene.

Skuespillere
------------

* Frank Keenan som John Benton
* Miles McCarthy som Henry Vancee
* Joseph J. Dowling som Daniel Grey
* Clyde Benson som Oscar Curtin
* Ed Brady som Chicago Ed
* Helene Sullivan som Mrs. Benton
* Jean Calhoun som Anne Benton
* Pell Trenton som Jim Grey

Referanser
----------

1. ↑  THE FALSE CODE

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The False Code* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The False Code* på AllMovie Rediger på Wikidata
**R36** (russisk P-36) er en gruppe Interkontinentale ballistiske missiler (ICBM) og raketter for utplassering av satellitter som ble utviklet av Sovjetunionen under den kalde krigen. Den første utgaven av R-36 fikk NATO-kallenavn SS-9 mens den siste utgaven, R-36M av NATO betegnes som SS-18 Satan, denne versjonen gav Sovjet såkalt førsteslagskapasitet overfor USAs landbaserte ICBM grunnet dens store nyttelast (Throw-weight).

Utviklingen av R-36 begynte i Ukraina i 1962, basert på R-16 og den første utgaven av missilet var operativt i 1966. R-36M ble utplassert fra 1975 og har gjennomgått seks oppgraderinger. R-36M har vært utstyrt med MIRV for 10 stridshoder. Det maksimale antall R-36M utplassert var 308 missiler, ved oppløsningen av Sovjetunionen var 104 av disse lokalisert i Kasakhstan og de ble etterhvert destruert. Russland har planlagt å ha missilet operativt inntil 2020 og undertegnet i 2006 en avtale med Ukraina for vedlikehold.

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Moscow extends life of 144 cold war ballistic missiles, fra nettutgaven til avisen *Guardian* (engelsk)
* Oversikt over Russlands strategiske missiler, fra nettstedet russianforces.org (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Thomas Kent** (født 29. august 1865 i Castlelyons i County Cork i Irland, død 9. mai 1916 i Collins Barracks i Cork) var en irsk nasjonalist. Han ble henrettet etter å ha vært innblandet i en skuddveksling Royal Irish Constabulary (RIC) i forbindelse med påskeopprøret.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Kent var fra en kjent nasjonalistisk familie i Castlelyons i Cork. 

### Påskeopprøret

Flere av familiemedlemmene hadde planer om å være med på opprøret som brøt it i Dublin (Påskeopprøret), men da Eoin MacNeill sendte ut kontraordre trakk de seg. Da opprøret allikevel brøt ut i Dublin 24. april 1916 begynte RIC å arrestere sympatisører andre steder i landet. Da politiet kom til Kent-familiens hjem gjorde Thomas og hans brødre Richard, David og William motstand. Skuddvekslingen varte i fire timer, og en RIC-offiser ble drept mens David ble alvorlig såret. Brødrene ble til slutt tvunget til å overgi seg. Richard forsøkte da å flykte, men ble dødelig såret. 

Thomas og William ble stilt for krigsrett. William ble frikjent, men Thomas ble dømt til døde og henrettet ved skyting den 9. mai 1916. Med unntak av det spesielle tilfellet Roger Casement var han den eneste utenfor Dublin som ble henrettet som følge av påskeopprøret.

Litteratur
----------

* Declan Kiberd (utg.): *1916 Rebellion Handbook*. Mourne River Press, Dublin 1998, ISBN 1-902090-05-5

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dictionary of Irish Biography **·** Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |