Bunadskledd ungdom fra Setesdal danser, ca 1905  Kabinettkort: Stanislaw Szacinski, Christiania / Nasjonalbiblioteket 
**Setesdalsbunaden** er en bunad som fra gammelt av ble brukt i Bykle, Valle og Bygland, de tre øverste kommunene i Setesdal i Aust-Agder. Setesdal er et av de få områdene i landet der det har vært en ubrutt tradisjon fra folkedrakt til bunad. I dag er bunaden et festplagg, men det levde i 2006 fortsatt personer som har brukt drakten både til hverdag og fest.

Historiske bilder
-----------------

Håndkolorert foto av folkedrakter fra Setesdal omkring 1870. Foto: A.W. Eurenius & P.L. Quist SE / Nordiska Museet «Brurepar fraa Sætisdalen», visittkort som har tilhørt Hulda Garborg. Bruden bører et hodeplagg som kalles *brudelad*.  Foto: Anna Lund (Valle) / Nasjonalbiblioteket 
* Bønder fra Bykle foran låve på 1880-1890-tallet.  Foto: Axel LindahlBønder fra Bykle foran låve på 1880-1890-tallet.  Foto: Axel Lindahl
* Bønder ved slipestein i Bykle på 1880-1890-tallet.  Foto: Axel LindahlBønder ved slipestein i Bykle på 1880-1890-tallet.  Foto: Axel Lindahl
* «Paa Kirkefærd (Dragter fra Sætersdal)» Foto: Knud Knudsen, 1894 /  Nasjonalbiblioteket«Paa Kirkefærd (Dragter fra Sætersdal)» Foto: Knud Knudsen, 1894 / Nasjonalbiblioteket
* «Bryllup fra Valle Sætersdalen»  Foto: Anna Lund / Nasjonalbiblioteket«Bryllup fra Valle Sætersdalen»  Foto: Anna Lund / Nasjonalbiblioteket
* Kvinner  og menn i setesdalsbunad 1940-42  Foto: Elisabeth Meyer / Preus MuseumKvinner og menn i setesdalsbunad 1940-42  Foto: Elisabeth Meyer / Preus Museum

Kvinnebunaden
-------------

Museumsguider på Rygnestadtunet, ei avdeling av Setesdalsmuseet. Formidling av folkedrakter er et av spesialområdene til museet.  Foto: Frode Inge Helland 
Kvinnebunaden, også kjent som **stakkane** i Setesdal, består av ei hvit skjorte med blonder (kniplinger eller nupereller) på krage og ermer, to stakker i vadmel: en hvit understakk («kvitstakk») til daglig bruk og en svart overstakk som brukes når det er kaldt, og til fest- og kirkebruk. Til bunaden hører en stor og en mindre sølje, halsknapper og ermeknapper av sølv. Kvitstakken kan ha en sølvlås i linningen. Stakkan er utstyrt med to belter, hvert til sitt bruk: et vevet belte med sølvhekter til festbruk og et svart lærbelte med oval eller firkantet spenne som kan brukes både til hverdag og fest.

Hodeplagg hører til bunaden, og i motsetning til mange andre draktområder er hodeplagget likt for ugifte og gifte kvinner. Hodeplagget er todelt; først knyttes et bånd som kalles *typleband* rundt hodet. Utenpå knyttes et svart tørkle, som kan ha dekor av en trykt, flerfarget rosebord. Tørkleet skal være kantet med silkefrynser, som kalles *befs*. Tidligere var det mange som brukte et hvitt tørkle utendørs om sommeren, og innendørs om vinteren. Silketørklær har også vært brukt til fest.

Bruder pyntes med et spesielt hodeplagg kalt brudelad, eller med brudekrone.

* Setesdalsbunaden med svart overstakk som brukes til fest.Setesdalsbunaden med svart overstakk som brukes til fest.
* Setesdalsbunaden med svart overstakk, baksiden av bunaden.Setesdalsbunaden med svart overstakk, baksiden av bunaden.
* Setesdalsbunaden med hvitt stakk som brukes i hverdagen, eller på sommertid.Setesdalsbunaden med hvitt stakk som brukes i hverdagen, eller på sommertid.
* Setesdalsbunaden med detaljer.Setesdalsbunaden med detaljer.
* Setesdalsbunaden, bilde bakfra.Setesdalsbunaden, bilde bakfra.
* Setesdalsbunaden, med belte.Setesdalsbunaden, med belte.
* SetesdalsbunadenSetesdalsbunaden
* Setesdalsbunaden, detalj foran på stakkane.Setesdalsbunaden, detalj foran på stakkane.

Mannsbunaden
------------

* Herrebunad - forsidenHerrebunad - forsiden
* Mannsbunaden, buksedetaljerMannsbunaden, buksedetaljer

* Mannsbunaden, forsideMannsbunaden, forside
* Mannsbunaden, her vises tydelig hvorfor den kalles «skinnfu»Mannsbunaden, her vises tydelig hvorfor den kalles «skinnfu»

Referanser
----------

1. ↑  Haugen (2006), s. 162
2. 1 2 3 4 5  Haugen, Bjørn Sverre Hol (29. mars 2022). «Setesdalsbunad – kvinne». *Store norske leksikon*. Besøkt 26. august 2022.

Kilder og litteratur
--------------------

* Haugen, Bjørn Sverre Hol: «Kvinne- og mannsbunad fra Setesdal». I: Norsk bunadleksikon, b. 2, s. 162-169. (Oslo), Damm 2006, ISBN 8249607570
* Langerak, Mari: *Prydsaum på kvinnebunaden i Setesdal*, Bygland bygdekvinnelag, 1998, ISBN 8299469902
* Noss, Aagot: *Stakkeklede i Setesdal: byklaren og valldølen*, Instituttet for sammenlignende kulturforskning (Oslo), Novus 2008, ISBN 9788270994779
* Skeie, Birgit Skjevrak: *Å kle seg fint og rett i bunad frå Setesdal*, Bygland Mållag, Bunadsnemda, Setesdalstrykk 1998, ISBN 8299199085
* Valle bygdekvinnelag: *Rette klede i Setesdal : frå vogge til grav*, 1999, ISBN 8299525209
* Magasinet *BUNAD* ISSN 1503-9633:
	+ Kvinnebunaden: «Setesdalsbunaden - Estetikk ned til hver minste «holekrok»» i nr. 2-2005
	+ Hodeplagg for bruder: «Vrinsladet fra Setesdal» i nr. 2-2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) Setesdalsbunad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata