recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Munnladningskanon i form av en glattløpet skipskanon fra omkring 1750. Kanonen, som er i støpejern og montert på en rappert (understell), er ombord i *Étoile du Roy* (tidligere *Grand Turk*), en moderne replika av en fregatt i den britiske marinen på 1740-tallet.
**Munningsladevåpen** eller populært **munnladere** eller **forladere** er skytevåpen som ikke bruker patroner, men må fylles med krutt (vanligvis svartkrutt) og kuler fra munningen. Krutt og prosjektil ble gjerne banket på plass i kammeret med en ladestokk.

For å løse ut skuddet var det nødvendig med fenghull eller pistong, slik at kruttet kunne ta fyr. Skuddutløsningen kunne være ved hjelp av en fakkel, lunte eller snapplås/sneppert (disse kunne enten bruke stål og flint (flintlås) eller mer moderne: tennhette). 

Munnladere fantes i alle størrelser, fra store festningskanoner via musketter til små pistoler. Munnladningsvåpen var enerådende fram til bakladere ble vanlig fra 1860-åra av.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Muzzle-loaders – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Finanskriseutvalget** var et regjeringsoppnevnt utvalg som skulle gjennomgå den norske finansmarkedsreguleringen og den internasjonale finanskrisens innvirkning på det norske finansmarkedet. Utvalget ble oppnevnt ved kongelig resolusjon 19. juni 2009, og ble ledet av daglig leder ved Fafo, Jon M. Hippe. Utvalget skulle avgi sin utredning til Finansdepartementet innen 31. desember 2010. Utredningen ble avgitt til Finansdepartementet 25. januar 2011.

Utvalgets mandat var å "se på om finansmarkedene, slik de virker og er regulert i Norge i dag, oppfyller sin samfunnsmessige tiltenkte rolle på en best mulig måte, eller om det er sider ved dagens regulering som har uheldige samfunnsmessige effekter (...) Utvalget bør særlig se på utviklingen av ubalanser i markedene (bobler), herunder i eiendomsmarkedet."

Finanskriseutvalgets sammensetning
----------------------------------

* Daglig leder v/Fafo: Jon Hippe Oslo (utvalgets leder)
* Sjefsjurist Cecilie Ask Oslo
* Forbundsleder Jorunn Berland Bergen
* Ekspedisjonssjef Jan Bjørland Oslo
* Professor Per Christiansen Tromsø
* Direktør Randi Flesland Oslo
* Områdedirektør Kristin Gulbrandsen Oslo
* Avdelingsdirektør Ingebjørg Harto Oslo
* Professor Thore Johnsen Bergen
* Professor Lars Jonung, Brussel/Stockholm
* Cand. oecon Tore Lindholt Skedsmo
* Siviløkonom Bente Rathe Trondheim
* Sjeføkonom Stein Reegård Bærum
* Professor Erik Reinert Tjøme
* Forsker Bent Sofus Tranøy Bærum
* Professor Karen Helene Ulltveit-Moe Bærum

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «NOU 2011: 1 "Bedre rustet mot finanskriser — Finanskriseutvalgets utredning"». www.regjeringen.no. Besøkt 08.09.2016.
3. ↑
4. ↑
*For det økonomiske elastisitetsbegrepet, se Elastisitet (økonomi)*.
**Elastisitet** er (innen fasthetslære) evnen et legeme har til å oppta arbeid som gjøres på det ved deformasjon som potensiell energi framfor andre energiformer. Den potensielle energien får legemet til å rette seg ut igjen etter deformasjon — energien blir frigjort som et arbeid tilbake på omgivelsene. Et 100 prosent elastisk legeme vil innta sin opprinnelige form perfekt etter deformasjon. En kollisjon mellom to legemer kan være mer eller mindre elastisk, avhengig av elastisiteten til de to legemene; dette avgjør hvor mye mekanisk energi som blir bevart.

Forhold mellom kraft og lengdeendring
-------------------------------------

Man skiller vanligvis mellom lineær elastisitet og ikke-lineær elastisitet. Innen lineær elastisitet betegnes forholdet mellom tøyning og spenning ved Hookes lov gjelder; altså når tøyningen er veldig liten, vil den være nærmest proporsjonal til spenningen. Elastisitetsmodulen (Youngs modul) til et materiale er et mål på hvor stivt det er. Denne blir brukt for å betegne forholdet mellom spenning i massen grunnet påsatte krefter og tøyning/kompresjon i masseblokken.

Elastisitet som funksjon av kraft
---------------------------------

Ved veldig små krefter kan de fleste legemer modelleres som elastiske. I motsatt fall, når kraften har nådd et visst *bristepunkt*, er ingen legemer elastiske lenger. I overgangen mellom disse to ekstremene, kan elastisiteten tegnes som funksjon av kraften. Stoffer som i praksis oppleves som elastiske, har typisk en brå overgang fra elastisk til ikke-elastisk ved bristepunktet, mens veldig lite elastiske stoffer ikke har noe veldefinert bristepunkt i det hele tatt – de brister litt hele veien.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Grøn, Øyvind (14. februar 2009). «Elastisitet - fysikk». *Store norske leksikon*. Besøkt 18. april 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL
 |
***Leppestift på snippen*** (orig: *Lipstick on Your Collar* ) er en britisk miniserie skrevet av Dennis Potter som gikk på Channel 4 i 1993. 
Serien er en utvidet versjon av Potters fjernsynsstykke «Lay Down Your Arms» fra 1970.

Dette var den siste av flere produksjoner fra Potter (Penger fra oven, Den syngende detektiv) hvor hovedpersoner kunne avbryte handlingen med å mime til kjente pop-sanger.

Den engelske originaltittelen er hentet fra en kjent sang med samme navn skrevet av George Goehring og Edna Lewis.

Første episode av serien hadde norsk fjernsynspremiere fredag 14. oktober 1994 på NRK.

Handling
--------

Handlingen finner sted ved et britisk militært etterretningskontor i Whitehall i 1956, hvor en liten gruppe analytikere oppdager at deres stille eksistens blir forstyrret på grunn av Suez-krisen. Mick Hopper (spilt av Ewan McGregor) gjennomfører sin tjeneste som tolk for russiske dokumenter. Hopper, som er lei av jobben sin, bruker dagene sine på å finne på fantasifulle dagdrømmer som involverer at kollegene hans begynner å synge forskjellige moderne sanger.

En annen karakter, Sylvia Berry (spilt av Louise Germaine) er gift med den voldelige korporalen Pete Berry. Micks kollegaer er blant andre Francis Francis og en middelaldrende teater-organist ved navn Harold Atterbow. Andre temaer i filmen inkluderer blant annet innflytelse fra amerikansk rock and roll på det britiske samfunnet, gapet mellom de eldste analytikerne, som er vanlige hæroffiserer, og de vernepliktige yngre soldatene.

Rolleliste
----------

Ewan McGregor.
* Giles Thomas - Pte. Francis Francis
* Ewan McGregor - Pte. Mick Hopper
* Louise Germaine - Sylvia Berry
* Roy Hudd - Harold Atterbow
* Douglas Henshall - Cpl. Pete Berry
* Peter Jeffrey - Col. Bernwood
* Clive Francis - Maj. Hedges
* Nicholas Jones - Maj. Carter
* Nicholas Farrell as Maj. Church
* Shane Rimmer - Lt. Col. Trekker
* Kim Huffman - Lisa Trekker
* Maggie Steed - Aunt Vickie
* Bernard Hill - Uncle Fred
* Debra Beaumont - Nina

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten morgen – TV-program (13.10.1994, s.59)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Leppestift på snippen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Leppestift på snippen* på The Movie Database – TV Rediger på Wikidata
***Elaphrus riparius*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) sumpløpere (Elaphrinae) i familiegruppen løpebiller. Den er den vanligste av de norske sumpløperne.

Utbredelse
----------

*Elaphrus riparius* finnes i hele Europa. Den finnes østover i Asia til Japan.

Utseende
--------

*Elaphrus riparius* er mellom 6-8 millimeter lang. Hele billen er vanligvis grønn eller mer gul-grå, av og til bronsefarget og svakt metallisk. Dekkvingene har kun antydning til noen svake punktrekker. På dekkvingene finnes flere dype runde groper, slik som mange av sumpløpere har. Disse har en annen farge og skiller seg ut fra resten av dekkvingen. Halsskjoldet (pronotum) har en fin og svak punktur. Beina er grønnlige, men leggene (tibia) kan være litt lysere, rødlig eller brunlige.

Levevis
-------

*Elaphrus riparius* finnes på fuktige og litt åpne og ikke så vegetasjonsrike sumpområder, langs vassdrag eller myrer. Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Elaphrus riparius* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus riparius* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Elaphrus riparius* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Elaphrus riparius* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus riparius* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus riparius* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus riparius* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus riparius* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Elaphrus riparius* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Elaphrus riparius* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Elaphrus riparius* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Tree of Life – Sumpløpere (Elaphrinae, Carabidae) – engelskspråklig
* Database Carabidae of the World – Elaphrinae (sumpløpere) – engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
**Xinglongwakulturen** (kinesisk: 兴隆洼文化, pinyin: *Xīnglóngwā wénhuà*) er en steinalderkultur avdekket ved utgravninger i det nordlige Kina i 1983. Det navnegivende arkeologiske utgravningsfeltet (*Xinglongwa yizhi*, 兴隆洼遗址) ligger ved landsbyen Xinglongwa (兴隆洼村) i Aohan-banneret i Indre Mongolia.

Dette er Indre Mongolias eldste kjente steinalderkultur. Funnet gav viktige holdepunkter for forståelsen av bosetningsmåtene i steinalderen i Nordkina.

Kulturen dateres til 6200-5400 f.Kr. og var utbredt hovedsakelig rundt elvene Xiliao He (西辽河) og Daling He (大凌河) og i sør til elven Yan Shan (燕山) verbreitet.

**Xinglongwa-funnstedet** (*Xinglongwa yizhi*) ble i 1996 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

Referanser
----------

1. ↑  *Cihai*, Shanghai cishu chubanshe, Shanghai 2002, ISBN 7-5326-0839-5, s. 1899

Litteratur
----------

* Allan, Sarah (ed), *The Formation of Chinese Civilization: An Archaeological Perspective*, ISBN 0-300-09382-9
* Nelson, Sarah Milledge (ed), *The Archaeology of Northeast China: Beyond the Great Wall*, ISBN 0-415-11755-0
* Stark, Miriam T. (ed), *Archaeology of Asia*, ISBN 1-4051-0213-6

Eksterne lenker
---------------

* Nettiside om Xinglongwa (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
En grå leppespenne.
En **leppespenne** eller **selespenne** er en type spenne laget av plast eller metall (vanligvis galvanisert) som ser ut som et rektangel med en stang i midten, hvilket gir spennen to separate åpninger. En leppespenne brukes ved at en stropp føres gjennom den ene åpningen og ut den andre. Ved hjelp av leppespennen kan lengden på stroppen så enkelt justeres. Leppespenner blant annet brukes for å justere seler til kjæledyr, brystholdere, rumpetasker, dykkermasker, redningsvester, caps, våpenreimer, med mer, slik at disse stroppene kan justeres til å være passelig stramme. Leppespenner lages i forskjellige dimensjoner til stropper av forskjellige bredder og tykkelser.

Historie
--------

Oppfinnelsen av leppespennene kan spores tilbake til en amerikansk patentsøknad fra 1876 sendt inn av Alexander Adamson, med patentnummer 174,459. I patentsøknaden brukes leppespennen til å justere bakstroppene på noen bukseseler.

Referanser
----------

1. ↑  Alexander Adamson, US patent document number 174,459, 1876
**FylkesFOTOarkivet i Møre og Romsdal** (FAK) er et fotoarkiv med visuell historie fra og for Møre og Romsdal.

FAK skal registrere, arkivere og bruke bilder, som sammen med informasjon om motivet forteller noe om vår lokale historie. 
FAK skal være et «visuelt langtidsminne» i bilder.

FylkesFOTOarkivet er et viktig redskap for fotobevaring i kommunene i Møre og Romsdal. FylkesFOTOarkivet benyttet film- og sølvbasert materiale ved avfotografering fram til 2002. Fra oppstart i 1996 ble alle bildene i tillegg digitalisert. Fra 2002, kun direkte digitalisering.

Fra ca. 2005 ble FylkesFOTOarkivet sine bilder publisert gjennom databasene til Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane.
Pr 2013 er over 140.000 bilder fra FAK sitt arkiv søkbare i nettbasen.

Bakgrunn
--------

FylkesFOTOarkivet i Møre og Romsdal ble opprettet i 1996 etter et politisk vedtak i 1992. Det ble organisert som avdeling under Aalesunds Museum og med eget budsjett. I 2004 ble Aalesunds Museum og FylkesFOTOarkivet en del av Stiftinga Sunnmøre Museum, et konsolidert museum etter ABM-reformen. I 2008 ble FylkesFOTOarkivet lagt ned som selvstending avdeling.

Ny organisering
---------------

Etter vedtak i kultur- og folkehelseutvalet i Møre og Romsdal 12. november 2012 ble FylkesFOTOarkivet 1. januar 2013 flyttet til Interkommunalt arkiv i Møre og Romsdal.
FylkesFOTOarkivet har en fast stilling.

Eksterne lenker
---------------

* FylkesFOTOarkivet[*død lenke*]
Scholeusstikket viser Nikolaikirken midt mellom Mariakirken (C) og den forsvunne Martinskirken (G) ved dagens Christi Krybbe skoler. Rett nedenfor i en åpning i rekken av bryggehus står (H)«Ingangk der Stat von der Teutschen brugk.»
Utsnitt av Scholeusstikket viser Nikolaikirken med delvis ødelagt tårn.
**Nikolaikirken** var en middelalderkirke i Bergen. Allerede i 1580 sto den som ruin og omkring 1860 avdekket utgraving deler av skipet. Stein fra kirken ble gjenbrukt og finnes trolig i kjellermurene i nabolaget, rester av grunnmuren ble avdekket ved utgraving i 1895. Kirken lå skråningen ovenfor det som i dag kalles Bryggen, øverst på den tids Breidalmenning, mellom dagens Nikolaikirkeallmenningen og Lindebergsmuget, like nedenfor Forstandersmuget. Bygget var orientert parallelt med Øvregaten med kortveggen mot Nikolaikirkeallmenningen. Det var en typisk romansk steinbygning. Kirken hadde et stort vesttårn der byklokken hang. I tårnet var det også brannvakt (etter byloven av 1276), kirken lå så høyt at man fra tårnet hadde utsikt over hele byen. Det forfalne bygget er synlig på Scholeusstikket fra 1580, der det ifølge Helle feilaktig er angitt som Halvardskirken.

Kirken skal ha blitt grunnlagt av kong Øystein Magnusson som også skal ha grunnlagt Munkeliv kloster tvers over Vågen. Kirken nevnes første gang i Heimskringla (Snorres kongesagaer) omkring 1160. I Håkon Herdebreis saga (del 12) omtales «Nikolaskirken» i forbindelse med stridigheter mellom Erling Skakke og Gregorius. Kirken kan ha blitt reist i tiden 1120-1130. Bygget ble skadet brannen i 1198, 1248 og 1413.

Referanser
----------

1. 1 2  Hartvedt, Gunnar Hagen (1999): *Bergen byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget.
2. ↑  Ekroll, Øystein (1997): *Med kleber og kalk. Norsk steinbygging i mellomalderen*. Oslo: Samlaget.
3. 1 2  Bergenskartet lest 4. mai 2013.
4. ↑  Helle, Knut: *Bergen bys historie*. Bind 1. Alma Mater 1995.
5. ↑  Helle, Knut: *Bergen bys historie*. Bind 1. Alma Mater 1995.
6. ↑  Snorres kongesagaer, bind 2, redigert av F. Hødnebø og H. Magerøy. Oslo, Gyldendal, s.320.

Eksterne lenker
---------------

* «Nikolaikirken i Bergen». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
**Fylkeshuset i Arendal** er tidligere Aust-Agder fylkeskommunes administrasjonsenter med blant annet Fylkesmannen i Aust- og Vest-Agders tidligere kontorlokaler. Etter sammenslåingen med Vest-Agder fylke til nye Agder fylke 1. januar 2020, er fylkeshuset i Arendal i dag én av to fylkeshus i det nye fylket. Det andre fylkeshuset, som er tidligere Vest-Agders fylkes fylkeshus og det nye Agder fylkes administrasjonssenter, holder til i Kristiansand. 

Fylkeshuset ligger på toppen av Fløyheia i Arendal, og ble innviet i 1977. Fylkeshuset har en bygningsmasse på omtrent 11 000 kvadratmeter, og huser 130 ansatte. Bygningen er Miljøfyrtårnsertifisert.

Historikk
---------

Byggingen av Fylkeshuset på Fløyheia var omstridt og skapte lokal debatt. Blant åtte aktuelle tomtevalg, ble Fløyheia ansett som det beste alternativet. Arendal kommune tilbød gratis tomt med vei, vann og kloakk, samt et byggetilskudd. Men det var imidlertid omstridt å legge bygget utenfor sentrumskjernen, samt at plasseringen også ville berøre Naturparken, noe som skapte engasjement fra natur- og miljøvernbevegelsen.

I 1973 ble det avholdt en arkitektkonkurranse for Fylkeshuset. Hele 28 bidrag ble sendt inn. Bl.a. to av det arendalsbaserte arkitektkontoret Ugland & Thorne. Det var imidlertid arkitekt var Harald Ramm Østgaard og hans bidrag *"Oppe mellom tunene"* som vant konkurransen.

Byggetrinn 1 ble ferdig i 1978. Byggetrinn 2 var ferdig i 1986, med arkitektkontoret Kjell Jensen bak.

Referanser
----------

1. ↑  Da det stormet i Arendal, *Kubenarendal.no*, 10.10.2017
2. ↑  En varde på Arendal tak, *Avtrykk.no*, 20.04.2016
3. ↑  Oppe mellom tuene, *Avtrykk.no*, 20.04.2016

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
* Bygg uten grenser - Fylkeshuset i Aust-Agder Arkivert 28. juni 2010 hos Wayback Machine.
**Håkon Rege** (født 30. september 1955) er en norsk politiker (H).

Han var ordfører i Sola kommune i Rogaland 1988–1989, og var en av Norges to første ordførere fra Fremskrittspartiet. I 1990 ble han valgt til formann i Rogaland Fremskrittsparti. Han meldte overgang til Høyre våren 1995 og var gruppeleder og varaordfører 1995–1999 og ordfører 1999–2011. Rege har tidvis hatt et anstrengt forhold til sitt gamle parti, men innledet i 2007 et flertallssamarbeid med Fremskrittspartiet i Sola. I 2012 ble Rege utnevnt til æresmedlem i Sola Høyre.

Han har vært medlem i styret i Lyse siden 2004. Blant andre styreverv kan nevnes Stavanger Interkommunale Havn, Forus Næringspark, Sola Terminalbygg, Risavika Havn, Nord-Jæren bompengeselskap og Styringsgruppen for transportplan Jæren, herunder styret til FAFOT. Han er også leder av representantskapet i Rogaland Brannvesen IKS samt medlem av representantskapet i IVAR og KS. Han er også varamedlem til generalforsamlingen i KLP.

Rege har bakgrunn som gårdbruker og selvstendig næringsdrivende.

Referanser
----------

1. ↑  Håkon Rege sitter trygt - NRK/Rogaland 10. september 2007
2. ↑  Rege takker for seg - NRK/Rogaland 8. september 2010
3. ↑  «Håkon Rege utnevnt til æresmedlem». Høyre. Besøkt 16. april 2012. [*død lenke*]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Eli Hellestø** | **Solas ordfører**(1999–2011) | Etterfølger:**Ole Ueland** |
| Forgjenger:**Kåre Kvalvik** | **Solas ordfører**(1988–1989) | Etterfølger:**Trygve Ersland** |

Portal: Konservatisme
**Fredsskatt** er en form for økonomisk militærnekting. Den er ikke en tilleggsskatt, men en omdirigering av en del av personsbeskatningen til fredeligere formål etter eget valg.

Alle norske skattebetalere betaler i dag for statens militærvesen ved at en viss andel av skatten går til militære formål. Ved en fredsskattordning vil de som ønsker det få rett til å overføre denne andelen av skattenskatten til et fredsfond for fredsskapende tiltak og konflikthåndtering. Å innføre en fredsskattordning dreier seg derfor om å gi borgerne rett til økonomisk militærnekt.

Tilhengerne av å innføre fredsskatt hevder at denne saken handler i bunn og grunn om tanke-, tros- og samvittighetsfrihet, og at dette er grunnleggende menneskerettigheter militærnektere i dag ikke får nyte fullt ut. Ønsket om en fredsskatt springer ut fra at noen tvinges til å gå på akkord med egen samvittighet ved at man som skattebetaler forpliktes til å bidra til krig og militarisme. For militærnektere og andre med samvittighetskvaler er det ikke noe meningsfullt skille mellom det å drepe i krig og det å betale for at andre skal gjøre det. Moderne krigføring er mye mer avhengig av finansiering enn av personressurser. Derfor innebærer dagens finansiering av militærmakt over skatteseddelen også at mange menneskers skattebyrde er uforenlig med deres alvorlige overbevisning og samvittighet.

I år 2000 ble et privat lovforslag lagt fram (det er fremdeles ikke ferdigbehandlet) om å opprette muligheten for fredsskatt.

Fredsskattalliansen ble inngått i mai 2007 mellom syv fredsorganisasjoner.

Referanser
----------

1. ↑  «Fredsskatt». Norges Fredslag. 18. mars 2011. Arkivert fra originalen 29. august 2013. Besøkt 28. februar 2013.
2. ↑  «Fredsskatt - Økonomisk militærnekt». Fredsskattalliansen. Besøkt 28. februar 2013.
3. ↑  «Forslag fra stortingsrepresentant Hallgeir H. Langeland om å vurdere utvidelse av prinsippet i lov om fritaking for militærtjeneste slik at det gis mulighet til å overføre skatt til fredsskapende arbeid». Stortinget, Dokument nr. 8:85 (1999-2000). 14. juni 2000. Besøkt 4. desember 2016.
4. ↑  «Fredskatt? Vi må sikte høyere for freden. Målet må være å gjøre krig ulovlig.». NY TID. 17. november 2016. Besøkt 4. desember 2016.
5. ↑  «Krever fredsskatt» (pdf). Ny tid. Besøkt 27. februar 2013. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Fredsskatalliansens hjemmeside
* Den internasjonale organisasjonen Conscience and Peace Tax International (CPTI)
Landskap ved Xingyi
Qingdynastiets gjenerobring av Xingyi under Panthayopprøret.
**Xingyi** (kinesisk: 兴义; pinyin: *Xīngyì*) er et byfylke i det autonome prefekturet Qianxinan i provinsen Guizhou i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på 684 128 innbyggere i 1999, og i selve byen Xingyi var det 120 419 innbyggere i 2007.

I dette fylket er det store Xingyi kullkraftverk på 1.200 MW effekt bygget ut.

Samferdsel
----------

Kinas riksvei 324 fører gjennom området. Den går fra Fuzhou i provinsen Fujian og gjennom Guangdong, Guangxi, Guizhou, og ender i Kunming i Yunnan.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City - 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS
2. ↑  «World Gazetteer om Xingyi». Arkivert fra originalen 30. september 2007. Besøkt 21. april 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Lokalregjeringens hjemmesider
* Informasjonssider Arkivert 5. august 2010 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
**Isabella Davis** (født 17. november 2002) er en australsk alpinist, som representerer klubben Thredbo Ski Racing Club. Hun trenes av Craig Branch og Patrick Unterradar, og bor i Canberra.

Idrettskarriere
---------------

### Sesongen 2018/19

Davis deltok i sitt første FIS-renn i august 2018, i slalåm i Falls Creek i Australia, der hun kom på 12.-plass. Hun deltok i fire renn i Australia/New Zealand Cup i alpint 2018/19, og fikk en 14.-plass i slalåm i Mount Hotham som beste enkeltresultat, men fikk ingen poeng i Australia/New Zealand Cup denne sesongen.

Hun deltok i Australsk mesterskap i alpint 2018 i august, og kom der på femteplass i storslalåm og fjerdeplass i slalåm, av de nasjonale deltakerne. Under det australske juniormesterskapet i alpint kom hun på femteplass i storslalåm og tredjeplass i slalåm.

### Sesongen 2019/20

Under Australsk mesterskap i alpint 2019 i september kom hun på fjerdeplass i storslalåm, men kjørte ut i slalåm. Hun deltok også i det australske juniormesterskapet, der hun kom på fjerdeplass i storslalåm og femteplass i slalåm.

Hun deltok i alpint under Vinter-OL for ungdom 2020. Der kom hun på 48.-plass i super-G, der Amelie Klopfenstein fra Sveits vant. I den påfølgende kombinasjonsslalåmen kjørte ut, og fikk dermed ingen plassering i kombinasjonen. I storslalåm og slalåm kjørte hun ut.

Referanser
----------

1. 1 2   www.lausanne2020.sport, besøkt 12. januar 2020[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  FIS - *Isabella Davis - Results*, besøkt 28. mars 2020.
3. ↑  FIS - *Cup Standings - Australia New Zealand Cup 2019*, besøkt 29. mars 2020.
4. ↑  Lausanne 2020 - *Alpine Skiing: Women's Super-G* Arkivert 19. mars 2020 hos Wayback Machine. besøkt 24. mars 2020.
5. ↑  Lausanne 2020 - *Alpine Skiing - Women's Alpine Combined* Arkivert 25. mars 2020 hos Wayback Machine. besøkt 25. mars 2020.
6. ↑  Lausanne 2020 - *Isabella Davis* Arkivert 28. mars 2020 hos Wayback Machine. besøkt 25. mars 2020.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Isabella Davis – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Isabella Davis – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Isabella Davis – Australian Olympic Committee Rediger på Wikidata

* (en) Isabella Davis – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Isabella Davis – TheSports.org Rediger på Wikidata
* (en) Profil hos Vinter-OL for ungdom 2020 Arkivert 28. mars 2020 hos Wayback Machine.
**Håkon Mjøen** (født 5. november 1944 i Oppdal) er en norsk, tidligere alpinist. Han kjørte slalåm og storslalåm.

Mjøen vant til sammen 8 NM-gull i perioden 1966-1970. I 1966 og i 1967 vant han disiplinene storslalåm, slalåm og kombinasjon, i 1968 vant han storslalåm og i 1970 vant han slalåm.

Mjøens fremste plassering i verdenscupen var en andreplass i slalåm 14. januar 1968 under Lauberhornrennene i Wengen. Han har i tillegg en tredjeplass i slalåm fra det første verdenscuprennet i Kirkerudbakken i Bærum i 1968, og ytterligere seks plasseringer blant de 10 fremste.

Under OL 1968 i Grenoble lå Mjøen på tiendeplass etter første omgang. Etter andre omgang hadde Mjøen beste tid, og en stund trodde man at han var gullvinneren. Det viste seg imidlertid at Mjøen hadde kjørt utenom to porter i den tykke tåka, og han ble derfor diskvalifisert.

Referanser
----------

1. ↑  «Håkon Mjøen - snl».
2. ↑  «Budstikka - Verdenscup i Kirkerudbakken». *www.budstikka.no* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 24. januar 2018. Besøkt 23. januar 2018.

Litteratur
----------

* Hyldmo, Endre (1992). *Trøndergull : Trøndelags vinter-OL-historie*. Melhus: Snøfugl. ISBN 82-7083-196-4.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Håkon Mjøen – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Håkon Mjøen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Håkon Mjøen – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Håkon Mjøen – ski-db.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
En nedskriving av en av de tidligste kjente fredsavtalene i historien, freden i Kadesh. Istanbuls arkeologiske museum.
En **fredsavtale** er en enighet mellom to eller flere parter, vanligvis stater eller regjeringer, der en formelt ender en krig eller konflikt som har eksistert mellom de to partene. En fredsavtale er ikke det samme som en våpenhvile, en avtale der en oppnår en enighet om å stoppe fiendtligheter, eller overgi seg, for å midlertidig eller permanent stoppe kamphandlinger. En våpenhvile kan ofte var en forløper til en endelig fredsavtale, med en fredsprosess imellom.

Avtalemomenter
--------------

En fredsavtales innhold er ofte avhengig av konfliktens art. I de største konfliktene mellom flere parter kan det ofte resultere i en internasjonal avtale som dekker alle temaer eller avtaler signert mellom hver part.

Det kan være mange forskjellige mulige problem som kan bli løst i en fredsavtale. Noen av disse kan være:

* Formell grenseavgrensning
* En prosess for å løse fremtidige uenigheter
* Tilgang til ressurser
* Flyktningsstatuser
* Krigsfangestatuser
* En løsning på eksisterende gjeld
* En fastsetting av oppførselsnormer
* Gjenopprettingen av tidligere avtaler

En borgerkrig kan løses med en fredsavtale, noe som skjedde i for eksempel Nepal, Burundi og Guatemala, men fredsavtale ender ikke alltid borgerkriger, som i den amerikanske borgerkrigen der den ene parten ble beseiret og regjeringen kollapset. 
Koreakrigen er et eksempel på en krig som ble stoppet av en våpenhvile, men aldre formelt avsluttet med en fredsavtale.

Se også
-------

* Diplomati
* Pakt
* Fred

Referanser
----------

1. ↑  Forskning.no «Hvordan skape en god fredsavtale.» Besøkt 4. juli 2015

Eksterne lenker
---------------

* UN Peacemaker, FNs database over fredsavtaler,
* *United States Institute of Peace Digital Peace Agreements Collection*
* *Uppsala Conflict Data Program's Peace Agreement Dataset v. 2.0, 1975-2011*
* Freden i Paris fra 1783 Arkivert 20. november 2007 hos Wayback Machine.
* Versaillestraktaten, 1919
* *Peace Agreements Database* hos *Transitional Justice Institute*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL
 |
Omslaget til notene til sangen
***The Sheik of Araby*** er en amerikansk sang fra 1921 med tekst av Harry B. Smith og Francis Wheele, og melodi av Ted Snyder. Sangen ble svært populær, og et av versene i sangen siteres i romanen *The Great Gatsby* av F. Scott Fitzgerald. 

Den ble komponert etter at Rudolph Valentino gjorde suksess med filmen *The Sheik*. I 1926 ble teksten forandret av Billy Rose, og navnet på sangenble endret til «That Night in Araby».

Innspillinger av andre artister og band
---------------------------------------

* Don Albert's band
* Fats Waller & His Rhythm
* Fats Domino
* George Lewis
* The Beatles
* Django Reinhardt and Stephane Grappelli
* Louis Prima
* Harry Connick, Jr
* Sidney Bechet
* Leon Redbone
* Spike Jones and his City Slickers.
* The Colts
* Duke Ellington
* Lou Monte
* John Miller and the Heartbreakers
* Jimmy Buffett
* Ray Stevens
* Tiny Bradshaw

Eksterne lenker
---------------

* Instrumentalversjon med Django Reinhardt og Hot Club de France på YouTube

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
Fra organisasjonens fredmarsj 6.–8. mai 2011.
**Fredsinitiativet mot angrepskrig** er en norsk antikrigsorganisjon stiftet den 15. februar 2005 i Oslo som etterfølger etter **Fredsinitiativet Ingen krig mot Irak**, to år etter de store verdensomspennende demonstrasjonene mot den USA-ledede invasjonen i Irak. Organisasjonen er en paraplyorganisasjon for en rekke andre organisasjoner. Organisasjonens plattform består i beskyttelse av FN-pakten og dens forbud mot angrepskrig.

6.–8. mai 2011 arrangerte organisasjonen en fredsmarsj fra Eidsvoll til Eidsvolls plass i Oslo, der de krevde full uttrekning av norske soldater fra krigen i Afghanistan.

Referanser
----------

1. ↑  Larsen, Christine Jordheim (6. mai 2011). «Reikvam: - Håper SV vil være tydelig på at Norge sier stopp». Aftenposten.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Peace march against the War in Afghanistan (2001-2014) in Oslo (6-8 May 2011) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Fredsplikt** innebærer at partene i arbeidslivet ikke har anledning til å iverksette streik, lockout eller annen arbeidskamp.

Fredsplikten er regulert i arbeidstvistloven, tjenestetvistloven og hovedavtalene. Lovverket forbyr bruk av arbeidskamp for å løse rettstvister. Slike tvister skal løses gjennom forhandling eller om nødvendig i arbeidsretten. Hovedavtalene utvider fredsplikten ved å forby arbeidskamp i tariffperioden, slik at arbeidskamp bare kan anvendes lovlig i forbindelse med opprettelse eller revisjon av tariffavtale. Politiske demonstrasjonsstreiker omfattes ikke av fredsplikten, fordi formålet med en slik streik gjelder forhold som ligger utenfor tariffavtalens ramme.

Lovmessig hjemmel
-----------------

Både arbeidstvistloven og hovedavtalene slår fast at det ikke er tillatt å streike i den perioden en tariffavtale gjelder (tariffperioden) for å oppnå endringer i tariffavtalen, eller fremme krav som har tilknytning til tariffavtalen.

Lovlig tariffstreik kan bare gjennomføres i to situasjoner:

* I forbindelse med tariffoppgjør – og da først etter at den gamle tariffavtalen er utløpt – og i praksis alltid etter at mekling er forsøkt.
* I forbindelse med krav om opprettelse av tariffavtale. Også i slike situasjoner skal i praksis mekling alltid forsøkes før man går til streik.

Arbeidsretten behandler tvister om det foreligger brudd på fredsplikt.

Referanser
----------

1. 1 2  Jakhelln, Henning (2. mai 2022). «fredsplikt». *Store norske leksikon*. Besøkt 24. mai 2022.
2. ↑  «Fredsplikt». *frifagbevegelse.no*. 14. februar 2018. Besøkt 24. mai 2022.
3. 1 2  «Lov om arbeidstvister (arbeidstvistloven) - Kapittel 3. Mekling - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 24. mai 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** GND
 |
***Neuraphomorphus*** er en slekt av biller som tilhører gruppen perlebiller (Scydmaeninae) som nå blir regnet til familien kortvinger (Staphylinidae). De er rovdyr som har spesialisert seg på midd. Det er funnet fem arter i Norge.

Utseende
--------

Små (1-2 millimeter), mørke, blanke biller, fint hårete. Antennene er lengre enn hode + thorax, slanke, de tre ytterste leddene er litt tykkere og danner en smal klubbe. Hodet er nokså stort, kantete, med ganske små fasettøyne. Det er ikke påfallende innsnevret bak. Pronotum er lengre enn bredt, bredest litt foran midten, med en tydelig midtfure. Et godt kjennetegn på slekten er at pronotum har markerte, rettvinklede bakhjørner. Dekkvingene er ovale, hver dekkvinge har en dyp lengdegrop ved roten. De dekker hele bakkroppen. Lårene er noe kølleformede, beina ellers slanke.

Levevis
-------

Perlebillene er rovdyr som stort sett lever av midd, spesielt pansermidd (Oribatida). Disse har et meget hardt skall og perlebillene har organer på frambeina for å holde byttet fast, og munndeler som passer til å borre eller sage seg gjennom middenes skall. *Nevraphes*-artene kan finnes mellom løvstrø, i mose, i humusrik jord eller i maurtuer.
Noen lever også i hule trær.

Utbredelse
----------

Arten er beskrevet fra Etiopia.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger, Staphylinidae Latreille, 1802
				+ Underfamilien perlebiller, Scydmaeninae
					- Slekten ***Neuraphomorphus*** Reitter, 1882
						* *Neuraphomorphus adustus* Reitter, 1882

Referanser
----------

1. ↑  Reitter, E. (1882) I Scydmaenidi d'Abissinia. *Naturalista Siciliano* Anno 1, 1882: 241–247.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Neuraphomorphus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Neuraphomorphus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
***The Sheriff of Hope Eternal*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Ben F. Wilson.

Handling
--------

Drew Halliday, en diligense-sjåfør, blir forskrekket når en ung kvinne han beundrer kommer tilbake etter å ha fullført utdannelsen sin. Når en gambler forsøker å tvinge seg på den unge attraktive kvinnen, kommer Drew til hennes forsvar. På grunn av hans modige håndtering av situasjonen, blir Drew snart valgt til sheriff i den lille byen deres. Han får snart mer ansvar når han tar Hela som sin kone, etter at faren hennes dør.

Kort tid senere blir imidlertid broren hennes fengslet for et drap som gambleren hadde begått. Gambleren gjør igjen fremskritt mot Hela. Men denne gangen blir han oppdaget av kjæresten hans, som i raseri skyter ham. Hela blir tiltalt for dette mordet. Drew forsøker å ta på seg skylden. Men når kvinnen tilstår alt, blir de uskyldige løslatt.

Skuespillere
------------

* Jack Hoxie som Sheriff Drew Halliday
* Marin Sais som Hela Marcale
* Joseph W. Girard som Lowry
* William Dyer som Clayton
* Bee Monson som Marybelle Sawyer
* Theodore Brown
* Wilbur McGaugh

Referanser
----------

1. ↑  THE SHERIFF OF HOPE ETERNAL

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Sheriff of Hope Eternal* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Ali Aaltonen** (født 1884 i Jämsä, død 1918 i Lahtis) var sjef for de rødes generalstab i Helsingfors under den finske borgerkrigen. 

Han hadde tidligere tjenstegjort som løytnant i den Den keiserlige russiske hær, hvor han blant annet deltok i den russisk-japanske krig og deretter i kampene under den etterfølgende 1905-revolusjonen.

Da denne revolusjonen mislyktes, mistet Aaltonen sin posisjon som russisk offiser, og han slo seg ned i Finland som journalist og kommunistleder.

Under Den finske borgerkrigen ledet han angrepet mot Näsilinna under slaget om Tammerfors. Han ble senere arrestert i Nastola og skutt i fangeleiren i Hennala, personlig av Hans Kalm, en estisk offiser som tjenestegjorde i den hvite hæren.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   Historical Dictionary of the Russian Civil Wars, books.google.com.br, besøkt 1. februar 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Roselius 2007

Litteratur
----------

* Roselius, Aapo, *Teloittajien jäljillä* (2007)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Uppslagsverket Finland **·** Geni
 |
**Algoritmehandel**, også kjent som **robothandel**, **dataprogrammert handel**, **algoritmebasert handel**, er bruken av EDB-maskiner for å bestille aksjer og andre verdipapirer, der programvarens innstillinger dikterer omstendighetene som må være til stede for at en bestilling skal utføres. Innstillingene kan være (på) tall som refererer til tid, pris, eller antall. Når en matematisk algoritme (som blir kjørt av datamaskiner) gir beskjed, så blir bestillingen levert elektronisk, uten at mennesker har tatt avgjørelser etter at programvaren har blitt stilt inn.

Programvaren kalles populært for en **aksjerobot**.

Flere typer algoritmehandel baserer seg på å overført informasjon mellom børser så raskt som mulig. Innen såkalt høyhastighetshandel har det vært en rivende utvikling. Store beløp er benyttet til å legge fiberoptiske kabler mellom finanssentere så rett som mulig. Desto rettere kabelen går desto mindre blir avstanden og desto raskere kan lyssignaler gjennom fiberoptiske kabler nå fra ett finanssentrum til et annet. Det har også blitt gjort store investeringer i mikrobølge tårn som sender mikrobølgesignaler gjennom luft. Nettverk av laserkanoner som sender signaler fra mast til mast er også bygd ut mellom børser.

Feilprogrammering
-----------------

2,7 milliarder kroner ble tapt da datamaskinene til Knight Capital Group «løp løpsk» etter feilprogrammering i meglerfirmaets programvare.

Referanser
----------

1. ↑
Storelva der den munner ut i Arnavågen  Foto: Svein Harkestad 
**Storelva**, også kalt Arnaelva, munner ut i Arnavågen ved Øyrane Torg i Indre Arna. Den er Bergens eneste lakseelv. Det er ikke uvanlig å ta laks på 10-15 kg her. I 2009 ble en ny laksetrapp åpnet, noe som forlenget laksens vandremulighet med 3000 meter i elven.

Vannføringen kommer fra Haukelandsvatnet, og fra Gullfjellet via Skåldalselva fra Osavatnet, og fra Reppadalen og noen mindre tilløp.

* Haukelandsvatnet hvor Storelva starter fra  Foto: Svein HarkestadHaukelandsvatnet hvor Storelva starter fra  Foto: Svein Harkestad
* Storelvas laksetrapp i Lilandsfossen fra 2009  Foto: Svein HarkestadStorelvas laksetrapp i Lilandsfossen fra 2009  Foto: Svein Harkestad
* Storelva med fiskeforbud i den nye delen ovenfor laksetrappen  Foto: Svein HarkestadStorelva med fiskeforbud i den nye delen ovenfor laksetrappen  Foto: Svein Harkestad

Eksterne lenker
---------------

* Arna Sportsfiskarlag Arkivert 11. januar 2006 hos Wayback Machine.
* Indre Arna Info Arkivert 12. februar 2009 hos Wayback Machine.
Tsai Ing-wen, Republikken Kinas president, med munnbeskyttelse, april 2020.
Små partikler beveger seg i sikksakk på grunn av deres brownske bevegelsesmønstre og fanges opp lett. Store partikler avsiles, eller har for meget treghet til å kunne snu på seg og treffer et fiber. Memmomstore partikler følger strømlinjer og har de beste sjansene til å gjennomtrenge et filter; dee vanskeligste å stanse for et filter har en størrelse på 0,3 mikrons diameter.
Fra undergrunnen i Brasilia i Brasil, mai 2020.
Guangdong, mai 2020.
USAs visepresident Mike Pence, mai 2020
**Munnbeskyttelse under koronaviruspandemien** er i flere av verdens land et naturlig og påkrevet smittevernstiltak, men i andre land mer omstridt. Under koronaviruspandemien 2019–2020 er forskjellige former for munnbeskyttelse blitt tatt i bruk i mange land som et offentlig eller personlig smittevernstiltak mot spredningen av viruset SARS-CoV-2.

Bruken er ment som et tiltak for å forebygge infeksjoner. Forskjellige former for munn- og nesebeskyttelse kom raskt til bred anvendelse i de land i Østasia der det også tidligere var vanlig å bære munnbind. I andre land har bruken kommet tildels nølende, med varierende utstrekning, men i over året 2020 ble det mer og mer anbefalt, eller til og med påbudt i gitte situasjoner, noen ganger under trusler om høye bøter mot dem som ikke samarbeider.

Verdens helseorganisasjon og mange andre folkehelseorganisasjoner er kommet til en grad av enighet om at munnbeskyttelse (egentlig munn/nese) kan begrense spredningen av respiratoriske virussykdommer som COVID-19. Amerikanske Centers for Disease Control and Prevention har anbefalt bruk i visse situasjoner ved nær kontakt med andre, fremfor alt innendørs.

Blant det utstyr som brukes, skjønt med forskjellig grad av anbefalinger, er ansiktsskjold, N95-masker, FFP-masker, medisinske munnbind, tøymunnbind, og støvmasker.

Referanser
----------

1. ↑  Wei, Neo Kang (6. mai 2019). «What is PM0.3 and Why Is It Important?». *Smart Air Filters*.
2. ↑  «Q&A: Masks and COVID-19» **(engelsk)**. World Health Organization.
3. ↑  «Recommendation Regarding the Use of Cloth Face Coverings, Especially in Areas of Significant Community-Based Transmission» **(engelsk)**.
4. ↑  «Using face masks in the community – Reducing COVID-19 transmission from potentially asymptomatic or pre-symptomatic people through the use of face masks» **(engelsk)**.
**Kammertjener** er en tjener i en større og herskapelig husholdning som tradisjonelt er ansvarlig for husherrens eller husfruens garderobe og hjelper med påkledning og avkledning. En mannlig kammertjener kalles på engelsk *valet* mens en kvinnelig kammertjener kalles *lady's maid*.

Gjennom sin nærhet til arbeidsgiveren er kammertjeneren en betrodd person som tradisjonelt rangerer høyt i et større tjenerhierarki i mer herskapelige husholdninger, og som ofte også har andre arbeidsoppgaver enn garderobe og påkledning. I mindre husholdninger kan samme person ha rollene som kammertjener og hushovmester (engelsk: *butler*). På norsk er tradisjonelt begrepet *tjener* brukt for både mannlige kammertjenere og hushovmestre i de få herskapelige husholdningene som hadde dette.

Begrepet kammertjener er fortsatt brukt ved Det kongelige hoff i Norge.

Se også
-------

* Kammerherre

Referanser
----------

1. ↑  Kammertjener
2. ↑  Ord og uttrykk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Valsøyfjord Idrettslag** (stiftet 19. juni 1960 som *Fjordgutten Idrettslag*) er et idrettslag i Valsøyfjord på Nordmøre i Møre og Romsdal.

Historikk
---------

Idrettslaget ble stiftet 19. juni 1960 etter en sammenslåing av flere idrettslag i Valsøyfjord. Det het først *Fjordgutten Idrettslag*, men endret etter hvert navn til *Valsøyfjord Idrettslag*. Idrettslaget har klubbhus i Fossdalen, hvor også Fossdalen Stadion ligger. De har også egen paintballbane, og er med på å arrangere Fosskonserten.

Fotball
-------

A-laget i fotball for herrer spiller 2013-sesongen i 6. divisjon, etter å ha rykket ned fra 5. divisjon i 2012 (da i samarbeid med Halsa)..

### Tabellen 2012

| # | Lag | K | S | U | T | Mål | ± | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frei | 18 | 15 | 2 | 1 | 88–13 | 75 | **47**  |
| 2 | Sunndal 2 | 18 | 14 | 3 | 1 | 88–26 | 62 | **45**  |
| 3 | Clausenengen | 18 | 14 | 2 | 2 | 83–20 | 63 | **44**  |
| 4 | Smøla | 18 | 12 | 3 | 3 | 101–23 | 78 | **39**  |
| 5 | Dahle 2 | 18 | 8 | 0 | 10 | 52–54 | −2 | **24**  |
| 6 | Øksendal | 18 | 6 | 1 | 11 | 33–90 | −57 | **19**  |
| 7 | Halsa/Valsøyfjord | 18 | 4 | 2 | 12 | 32–62 | −30 | **14**  |
| 8 | Tingvoll 2 | 18 | 4 | 0 | 14 | 35–102 | −67 | **12**  |
| 9 | Nordlandet | 18 | 3 | 1 | 14 | 35–100 | −65 | **10**  |
| 10 | Søya/Todalen | 18 | 3 | 0 | 15 | 16–73 | −57 | **9**  |
| x | Averøykameratene 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0–0 | 0 | **0**  |

Kilde: fotball.no

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Julian Dean** (født 28. januar 1975 i Rotorua, New Zealand) er en tidligere profesjonell syklist. 

Dean startet sin profesjonelle karriere på landevei i amerikanske Shaklee i 1996. I 1999 fortsatte han i US Postal, før han gikk til Team CSC i 2002. Der var han i to sesonger før han ble hentet til Crédit Agricole.

Dean var Thor Hushovds viktigste spurtopptrekker. Han deltok i Tour de France i 2004, 2006 og 2007, og bidro til flere etappeseire. Han deltok ikke i Tour de France i 2005 fordi han pådro seg et armbrudd i Giro d'Italia.

Etter at han kom til Crédit Agricole fikk han på grunn av sin rolle som hjelperytter begrenset med muligheter for å vinne løp selv. Fra VM har han en 9.-plass fra Madrid i 2005, og en 10.-plass fra Belgia i 2002. I 2007 og 2008 vant han New Zealands nasjonale mesterskap i landeveissykling. 

Julian Dean forlot Crédit Agricole etter 2007-sesongen til fordel for det amerikanske teamet Slipstream. Tanken var at han skulle få sykle for sine egne sjanser, men lykkes ikke helt, og måtte i mange av rittene fungere som spurtopptrekker for blant andre Tyler Farrar. I 2009 var han den eneste syklisten som fullførte både Giro d'Italia, Tour de France og Vuelta a España. I 2010 deltok han også i alle tre rittene, men fullførte kun Tour de France.

Før 2012-sesongen gikk han over til det nystartede australske laget GreenEDGE. Like før sesongen brakk han skulderbladet, og i mars, i hans første ritt tilbake fra skade, brakk han benet. Han la opp etter det nasjonale mesterskapet i januar 2013. Han hadde da lagt bak seg en karriere med 17 år som profesjonell, og blant annet 20 Grand Tour-starter og deltakelse i fire olympiske leker.

Referanser
----------

1. ↑  «Julian Dean Retires From Racing; Moves Into Assistant Sport Director Role». *GreenEDGE Cycling*. 30. desember 2012. Arkivert fra originalen 14. april 2013. Besøkt 21. mars 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Julian Dean – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – New Zealands olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – Commonwealth Games Federation Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – UCI Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – ProCyclingStats Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – Cycling Archives Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – Cycling Quotient Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – CycleBase Rediger på Wikidata

* (en) Julian Dean – TheSports.org Rediger på Wikidata
* "All black and white" Intervju med Julian Dean
Vulkanen Sierra Negra på Isabela  Foto: Michael R. Perry (2009) 
**Isabela** (spansk: *Isla Isabela*, engelsk alternativt navn: *Albemarle*) er den største av øyene som utgjør Galápagos-arkipelet. Den ligger i Stillehavet, 965 kilometer vest for Ecuador, og har et areal på 4 670 kvadratkilometer. Øya har en lengde fra nord til sør på hundre kilometer, og en form som kan minne om en sjøhest. Ekvator krysser nordspissen av øya, like sør for vulkanen Wolf. Isabela, Fernandina og noen mindre naboøyer, utgjør Galápagos-provinsens vestligste kanton, Isabela.

Øya er bygd opp av de seks vulkanene Ecuador, Wolf, Darwin, Alcedo, Sierra Negra og Cerro Azul. Det har vært ti utbrudd siden 1963.

Historie
--------

Ambrose Cowley ga øya det opprinnelig navnet, *Albemarle Island*, i 1684, etter hertugen av Albemarle. Charles Darwin besøkte øya i 1835, og i 1893 kom der fast bosetning til den sørlige delen av øya. Byen Puerto Villamil ble grunnlagt samme år, og noe senere Santa Tomás. I 1990-årene begynte utviklingen av turistindustrien, med utbygning av blant annet hoteller, barer og restauranter. En småflyplass ble åpnet i 1996.

Referanser
----------

1. ↑  Folketellingen 2010 gjengitt i Stephen Joseph Walsh,Carlos F. Mena, *Science and Conservation in the Galapagos Islands: Frameworks & Perspectives*. Side 71, tabell 4.1 Population distribution in the Galapagos Islands (INEC, Population and housing census, 2010a). (en)
2. ↑  Isla Isabela i Store norske leksikon. Besøkt 16. desember 2013.
3. 1 2 3 4 5  Galapagos Conservancy: Isabela (en)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GeoNames
 |