recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Diagram 1: Skolematt

**Skolematten** i sjakk er en åpningsfelle der den uflyttede sorte kongen på e8 blir satt matt av en hvit dronning på f7. I sin reneste form vil skolematten ta fire trekk å gjennomføre, f.eks.

* 1.e4 e5
* 2.Dh5 Sc6
* 3.Lc4 Sf6??
* 4.Dxf7 matt (diagram 1)

eller

* 1.e4 e5
* 2.Lc4 Lc5
* 3.Dh5 Sf6
* 4.Dxf7 matt

I motsetning til den enda kortere narrematten, dukker skolematten ofte opp i praksis blant nybegynnere som overser at hvit truer det svake f7-feltet. I det ovenstående eksempelet kan oppstå hvis svart tror at man kunne vinne tid ved å jage vekk dronningen, en sunn ide i åpningsspill om ikke for hvits taktiske poeng.

Tross at skolematten ofte fungerer regnes Dh5-trekket til hvit som tvilsomt, og dersom svart er årvåken vil angrepet avverges mens hvit mister tid fordi dronningen må slå retrett. I det første eksempelet spilte sort riktig i trekk 2, etter 1.e4 e5 2.Dh5 Sc6 har sort dekket sin truede e-bonde og utviklet springeren. (En del utrente spillere prøver 2...g6?? som mister tårnet på h8 etter 3.Dxe5+.) Etter 3.Lc4 bør sort spille 3...g6, som jager vekk dronningen, hvis hvit nå gjenoppretter mattrusselen med 4.Df3 kan svart dekke med 4...Sf6. Tross at dette regnes som tvilsomt for hvit har den amerikanske stormesteren Hikaru Nakamura spilt slik.

I det andre eksempelet kan sort etter 1.e4 e5 2.Lc4 Lc5 3.Dh5 fint dekke f7-feltet med 3...De7, for deretter å vinne tid mot den hvite dronningen med ...Sf6.

Tross at forsøk på skolematten i sin reneste form ikke er bra for hvit, er f7-feltet tema for flere åpninger siden dette er et svakt punkt kun dekket av kongen. For eksempel, etter 1.e4 e5 2.Sf3 Sc6 3.Lc4 Sf6 (Prøyssisk åpning) tar 4.Sg5 sikte på f7.

Referanser
----------

1. ↑  Spilletips Arkivert 2. juni 2007 hos Wayback Machine. Lillehammer Sjakklubb
2. ↑  Nakamura-Sasikiran
**Skolefritidsordning** (**SFO**) er et frivillig, kommunalt tilbud for elever på første til fjerde årstrinn i barneskolen i Norge. Barn med spesielle behov har plass frem til 7. klasse. Hver kommune har sin egen skolefritidsordning.

Foresatte som trenger tilsyn til barna lengre enn skoletid, for eksempel på grunn av egen jobb, kan la barna gå på SFO før og etter vanlig skoletid, ofte fra klokka 07 til skolestart og fra skoleslutt til 17 hver skoledag. SFO har vanligvis stengt i romjula, påskeuka og i fellesferien i juli. Selv om skolefritidstilbudet som oftest foregår i skolens lokaler og rektor er formelt ansvarlig, er det ikke et pedagogisk tilbud med undervisning. I stedet kan barna leke, spille, drive med formingsaktiviteter, lese lekser og så videre under oppsyn av voksne. Barna får også mat på SFO.[]

Innholdet samt organiseringen er et kommunalt ansvar, men det eksisterer også private skolefritidsordninger.

Fra 1950- til 1980-tallet var det såkalte fritidshjem i Norge. De var ikke knyttet til skolen. Mot slutten av 1980-årene ble disse erstattet av SFO. Skolefritidsordningene er lovfestet i opplæringsloven og ble innført i Reform 97, og finansieres med foreldrebetaling, øremerkede statlige tilskudd til kommunene og eventuelle lokale tilskudd.

I Oslo ble tilbudet omorganisert i 2008, og navnet endret til Aktivitetsskolen.

Referanser
----------

1. ↑  Opplæringsloven § 13-7

Eksterne lenker
---------------

* Barneombudet om skolefritidsordninga

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
**CGI:IRC** er et Perl/CGI-program som lar brukeren få tilgang til IRC fra en nettleser. Programmet er utviklet med fokus på fleksibilitet og har mange funksjoner som for eksempel en IRC gateway for et IRC-nettverk, et diskusjonsrom for et nettsted eller for å gi adgang til IRC for brukere som befinner seg bak en begrensende brannmur.

CGI:IRC har et grensesnitt likt mange GUI IRC-klienter, med en fane for hver kanal, brukerliste og opsjonsfane (tilgjengelig i moderne, versjon 5+ nettlesere). Gamle nettlesere nedgraderes til et enkelt vindu med tregere oppdatering av brukerlisten.

Bruksanvisning for CGI:IRC
--------------------------

Denne webchat-klienten har et svært begrenset funksjonsområde. Mange vanlige funksjoner man finner i andre fullversjons-klienter, som f.eks. mIRC, er tatt bort – for eksempel valgene for å endre server/nett eller *DCC send/get*. Dette er imidlertid avhengig av hvordan programmet er konfigurert. Ofte kan man finne at serverne i et nett har en side med CGI:IRC for å gi brukerne større valg til å koble seg på sitt favorittnett hvor enn de måtte befinne seg. I tillegg vil enkelte servere automatisk spoofe alle oppkoblinger som kommer fra denne CGI:IRC-klienten (bemerk: dette kommer igjen an på hvordan den enkelte CGI:IRC er konfigurert). De fleste vil vise den vertsmaskinen du er oppkoblet fra. De offisielle webchat-grensesnittklientene på EFnet gir brukeren spoof; ettersom det er dem som kjører serverne har de mulighet til det. Men vær klar over at det er ikke en 100 % spoof. Andre brukere kan lokalisere den originale ip/vertsmaskin ved å bruke */ctcp nick userinfo*. 

Denne webchat-klienten er grei å bruke for dem som er vant til andre IRC-klienter fordi den minner mye om disse, med ett vindu for hver kanal og query (privatsamtaler). Man finner også nicklista på høyre side med alle prefikser vist (@/+v).

Det fins flere hurtigtaster, *tabulatorfullføring* (tab completion) som fullfører et nick (kallenavn) eller kanalnavn når du trykker *tab* samt alt+nummer som går direkte til det vindusnummeret (vinduene er nummerert fra venste – Status er *0* osv.).

  

Følgende servere tilbyr CGI:IRC:

* kjøres av irc.servercentral.net EFNet
* kjøres av xs4all.net EFNet og IRCnet

Andre webchatgrensesnitt (ikke CGI:IRC) kan man finne på:

* 
*

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Skolemassakren i Winnenden** var en skolemassakre ved Albertville realskole i Winnenden i den tyske delstaten Baden-Württemberg, som fant sted 11. mars 2009. 15 personer ble drept av gjerningsmannen, 17-åringen Tim Kretschmer, som tok sitt liv etter massakren. Massakren i Winnenden fant sted dagen etter en lignende massakre i Alabama i USA.

Hendelsesforløp
---------------

### Massakren ved Albertville realskole

En bevæpnet gutt i kamuflasjetøy åpnet ild ved Albertville realskole (48°52′07″N 9°23′56″Ø) ca. kl. 09:30 (sentraleuropeisk tid). Øyenvitner fortalte at han skjøt i korridorene og klasserom, og gikk fra rom til rom. Flere personer ble skutt i hodet.

Ni elever (åtte jenter og en gutt), to kvinnelige lærere og en kvinnelig lærerstudent ble drept. Elevene var mellom 14 og 15 år.

Politiet fikk en nødoppringning fra en elev kl. 09:33, og tre politibetjenter kom til åstedet to minutter senere. Gjerningsmannen åpnet da ild mot politibetjentene og flyktet fra skolebygningen.

### Flukt og nye drap

Etter massakren ved Albertville realskole flyktet gjerningsmannen og drepte en gartner som jobbet for en psykiatrisk klinikk i nærheten i en park.

Kl. 12:04 kapret han en bil ved en parkeringsplass, og tvang sjåføren til å kjøre til Wendlingen, 40 km. fra Winnenden. Etter at bilen skled av veien fortsatte han til fots og etterlot bilføreren, som varslet politiet. Til slutt drepte gjerningsmannen en selger og en kunde i en bilforretning. 12:30 kom det til skuddveksling mellom gjerningsmannen og politiet; to politibetjenter ble såret før gjerningsmannen selv ble truffet og deretter begikk selvmord.

Gjerningsmannen
---------------

Gjerningsmannen, Tim Kretschmer (26. juli 1991–11. mars 2009) fra nabobyen Leutenbach, hadde vært elev ved Albertville til året før, da han gikk ut med dårlige karakterer. Ifølge politiet hadde han blitt behandlet for depresjon, men dette ble benektet av hans foreldre. Han interesserte seg spesielt for bordtennis, og hadde planer om å bli profesjonell bordtennisspiller

Politiet stormet foreldrehjemmet kl. 10.00. Faren er aktiv i en lokal skyteklubb og hadde 15 lovlige skytevåpen. En Beretta 92 pistol kamret for kaliber  9 x 19 mm Luger og flere hundre runder ammunisjon manglet fra hjemmet.

Reaksjoner
----------

Flere land sendte kondolanser. Kong Harald av Norge sendte kondolansetelegram til president Horst Köhler og uttrykte sin medfølelse med ofrenes familier. Europaparlamentet holdt et minutts stillhet. Det ble holdt en økumenisk gudstjeneste med protestantisk, katolsk og muslimsk prest.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑   Arkivert 25. april 2009 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Winnenden school shooting – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Overdekket bro i Ningde
Ningde i Fujian
 **Ningde**  (kinesisk: 宁德, pinyin:  *Níngdé*), også kjent som  **Mindong**  (闽东,  *Mǐndōng* ) er en by på prefekturnivå ved Østkinahavet nord i provinsen Fujian i Folkerepublikken Kina. Den grenser til Fuzhou i sør, Wenzhou i provinsen Zhejiang i nord, og Nanping i vest.

Språket mindong tales i byprefekturet.

Administrasjon
--------------

Byprefekturet administrerer ett distrikt, to byer på fylkesnivå og seks fylker.

* Jiaocheng distrikt (蕉城区)
* Fu'an by (福安市)
* Fuding by (福鼎市)
* Xiapu fylke (霞蒲县)
* Gutian fylke (古田县)
* Pingnan fylke (屏南县)
* Shouning fylke (寿宁县)
* Zherong fylke (柘荣县)
* Zhouning fylke (周宁县)

Samferdsel
----------

### Jernbane

Høyhastighetsjernbanen Wenzhou–Fuzhou-banen fører fjennom området.

### Vei

Kinas riksvei 104 løper gjennom prefekturet. Den begynner i Beijing, løper sørover via Dezhou og så til Jinan, Xuzhou, Nanjing, Hangzhou, Wenzhou og ender opp i Fuzhou.

Eksterne lenker
---------------

* Engelsk turismeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
***Barbarenes invasjon*** (fransk: *Les Invasions barbares*) er en fransk-canadisk dramakomedie-film fra 2003, regissert av Denys Arcand. Filmen ble utgitt i 2003 og vant Oscar for beste fremmedspråklige film i 2004.

Handling
--------

Filmen er en oppfølger til Arcands film *Le Déclin de l'empire américain* («Det amerikanske imperiets nedgang») fra 1986. Handlingen i *Barbarenes invasjon* foregår 17 år senere, og omhandler personene fra den første filmen, samt deres barn, som nå introduseres. Foreldrene er fremdeles hovedsakelig sosialister og tilhengere av uavhengighet for Québéc, men både den politiske og økonomiske utviklingen siden 1970-tallet, og deres egen aldring, gjør at standpunktene nå virker noe anakronistiske.

Filmen dreier seg om rollefiguren Rémys kamp mot en livstruende kreft, og anstrengelsene til Sébastien, hans fremmedgjorte sønn, for å gjøre sin fars siste dager mer komfortable. Far og sønn reiser til slutt til Vermont i USA for medisinsk behandling. På anmodning fra Rémys ekskone Louise har Sébastien har motvillig returnert fra London, hvor han har en suksessfull karriere innen kvantitativ finans – et bannord for hans sosialistisk tenderende far. Denne bakgrunnen er imidlertid til hjelp når Sébastien skal finne ut av og manipulere Quebecs sviktende helsetjenester på sin fars vegne. Undersveis får han også samlet venner og familiemedlemmer fra Rémys fortid som kommer for å besøke han. På Rémys siste dager reiser han og vennene hans til hytta fra den første filmen, og diskuterer filosofi, politikk, og tidligere seksuelle og intellektuelle bedrifter.

Rolleliste
----------

* Rémy Girard som Rémy
* Dominique Michel som Dominique
* Dorothée Berryman som Louise
* Louise Portal som Diane
* Pierre Curzi som Pierre
* Yves Jacques som Claude
* Stéphane Rousseau som Sébastien
* Marie-Josée Croze som Nathalie
* Mitsou Gélinas som Ghislaine
* Micheline Lanctôt som Nurse Carole
* Johanne-Marie Tremblay som Sister Constance
* Roy Dupuis som Narcotics Officer Gilles Levac
* Marina Hands som Gaëlle

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) *Barbarenes invasjon* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Barbarenes invasjon* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Barbarenes invasjon* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Barbarenes invasjon* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Barbarenes invasjon* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Barbarenes invasjon* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Barbarenes invasjon* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Barbarenes invasjon* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Barbarenes invasjon* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Barbarenes invasjon* på Metacritic Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Vekveselva** er en sideelv fra nord til Driva i Oppdal kommune i Trøndelag fylke.

Beskrivelse
-----------

### Geografi

Elven er 12,8 km lang, drenerer et nedbørsfelt på 29,4 km² og har sitt utspring i Botnen sør for Brattskarven, 1 578 moh.. Vekveselva renner først 2,9 km med et fall på 6,5 % sørvestover. Videre flyter den i en stor bue mot sør, 4,4 km gjennom et slakt hellende fjellområde (3 %). På sin vei i dette området passerer den flere små tjern og myrområder og tar opp et større bekkesystem like nord for Kutjønna (1 150 moh.). Den eksterne tilførselen av vann ellers, er et titalls mindre bekker. 
Ned fjellsiden, gjennom et trangt dalføre, går Vekveselva i fosser og stryk til landskapet åpner seg i hoveddalføret Oppdal. Derfra er terrenget mindre dramatisk, men en del stryk forekommer. Vekveselva renner ut i Driva like ved Nåhølan ca. 6 km vest for veikrysset E6 – Rv70.

### Landskap

Vekveselva kommer fra Trollheimens østlige del, den minst dramatiske delen av fjellmassivet. Det høyereliggende landskapet rundt elven består av fjellområder vekslende mellom runde koller, åser og dalbotner hvor elven faller 300 m på 7 km. De siste 5,8 km er fallhøyden over 600 m.

Referanser
----------

1. ↑  «NVE Atlas». Norges vassdrags- og energidirektorat
**Vektårsavgift** er en særavgift til statskassen i Norge.

Vektårsavgiften består av en vektgradert årsavgift og en miljødifferensiert årsavgift. Avgiften gjelder alle kjøretøy og kombinasjoner av kjøretøy med tillatt totalvekt på 7 500 kg og over. Kjøretøy under 7 500 kg er omfattet av årsavgift for motorvogn.

I 2010 var statens inntekter fra vektårsavgiften 334 mill. kroner.

Vektgradert årsavgift
---------------------

Den vektgraderte årsavgiften er gradert etter kjøretøyets totalvekt, fjæringssystem og antall aksler. Denne graderingen er utformet slik at det tas hensyn til veislitasje.

Miljødifferensiert årsavgift
----------------------------

Den miljødifferensierte årsavgiften graderes ut fra vekt og utslippskrav kjøretøyene oppfyller. Utslippskravene følger kjøretøyforskriftens EURO-klassifisering, som stiller krav til maksimalt utslipp av bl.a. nitrogendioksider (NOX)og partikler.

Eksterne lenker
---------------

* Tollvesenets samleside om vektårsavgiften
**Norderhovgata** (1-37, 2-38B) er en gate på Kampen i bydel Gamle Oslo i Oslo. Den går fra Ullensakergata i sør til Sons gate ved Kampen park i nord.

Før byutvidelsen i 1878 lå området i Aker, og denne gaten het Bruns gade. Dagens navn er fra 1879, da gaten i likhet med mange andre i området fikk navn etter steder på Østlandet.

En rekke av husene i gaten er trehus fra før byutvidelsen. Senere var det murtvang. Nr. 1–5 er leiegårder oppført i 1876 som ble renovert i 1978–80. Nr. 27–35 er rekkehus fra 1985. Nr. 32B var et våningshus (enebolig) i sveitserstil fra 1861, ominnredet til arbeidsbolig med ni leiligheter ca. 1875 og deretter til tremannsbolig i 1982. Foran dette huset ligger nr. 32, en leiegård fra 1939. Nr. 38 er en leiegård tegnet av Carl Anian Aaman og oppført i 1894.

Referanser
----------

1. ↑  Lokalhistoriewiki
2. ↑  Artemisia.no

Kilder
------

* Knut Are Tvedt, red. (2010). «Norderhovgata». *Oslo byleksikon* (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 387. ISBN 978-82-573-1760-7.

Eksterne lenker
---------------

* «Oslo kommune – Bydelsoversikt (N)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
* Lokalhistoriewiki

Norderhovgata 1, 3 og 5 på Kampen i Oslo, ca. 1910. Foto: Ukjent / Oslo Museum 
Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Nordep Rennesøy** var et delvis NATO-drevet lageranlegg på Vestre Åmøy og Rennesøy, begge i Rennesøy kommune. Anlegget på Rennesøy var delt i to med et materiell lager på Ormaneset og et ammunisjonslager på Vestre Åmøy. Begge NATO-lagrene ble åpnet i 1964 etter en byggetid på to år og ble finansiert av infrastrukturprogrammet til NATO. Fra før hadde sjøforsvaret et minedepot på Åmøy som var bygget på midten av 50-tallet, NATO depoet var således en forlengelse av det norske lageret. I tillegg til Rennesøy var det liknende materiell & ammunisjonslagre på Håkonsvern og Vestre Bolærne, samt drivstoffanlegg i Langesund, Arendal, Mandal og Risavika. Ansvaret for organiseringen og driften hadde et eget sekretariat ved Sjøforsvarets forsyningskommando, som ble kalt "Norsk Depotservice", forkortet Nordep.

I 1994 ble ammunisjonslageret flyttet fra Vestre Åmøy depot til anlegget ved Ormaneset på Rennesøy, som ble utvidet mellom 1992 og 1994 og som da i alt var på 21 000 kvadratmeter. Allerede i 1995 ble NATO-materielle hentet ut. NATO-delen av lageret ble nedlagt i 1997. Den nasjonale delen, som ble brukt av Rogaland sjøforsvarsdistrikt, hadde lagervirksomhet her helt fram til 1. januar 2009.

Driften av NATO-anlegget for en stor del bevilget over budsjettet til tyske Bundeswehr, da vesentlige deler av Bundesmarines forsyninger lagret i Nordeps installasjoner. Anlegget ble brukt til å lagre torpedoer og miner, men også deler til blant annet båter og fly. Det rommet dessuten et feltsykehus med inntil 1000 senger,samt et verksted.

Transporttunnelene inn til anlegget er formet som en ring og skal kunne narre angripende missiler. Anlegget skal kunne tåle sprengningen av en middels stor atombombe på kaia utenfor, som forøvrig er blant Europas dypeste.

Forsvaret solgt Vestre Åmøy depot i 2000. Det brukes i dag som lagringsplass av museer i Rogaland.

Anlegget ved Ormaneset på Rennesøy ble solgt til Rennesøy kommune høsten 2009. Det leies ut til Smedvig Eiendom, som planlegger å gjøre anlegget om til et datasenter.

Referanser
----------

1. ↑  Fra kald krig til kald data Skifte Eiendom
2. 1 2  Atomsikkert NATO-anlegg blir grønt datasenter  tu.no
3. ↑  Norge Rundt: Vestre Åmøy depot[*død lenke*] NRK.no
4. ↑  Rennesøy kjøper Nato-anlegg Arkivert 6. februar 2010 hos Wayback Machine. Aftenbladet.no
***Priscilla's April Fool Joke*** er en amerikansk stumfilm fra 1911.

Handling
--------

Paul sitter sammen med Priscilla på en benk, på et bortgjemt sted. Paul leser høyt for Priscilla, og hun samler noen blomster for å overraske Paul med. Alice og Harry blir vitne til dette på avstand. Når Priscilla går lenger vekk, får Alice ideen om å ta hennes plass. Når Priscilla kommer tilbake, oppdager hun Paul og Alice sammen.

Paul prøver å forklare, men Priscilla vil ikke lytte. Sannheten om situasjonen kommer imidlertid snart frem, og Priscilla ønsker hevn. Både Paul og Priscilla legger igjen notater på et iøynefallende sted, som antyder at begge to skal ha kastet seg på sjøen.

Skuespillere
------------

* Florence Barker som Priscilla
* Joseph Graybill som Harry
* Edward Dillon som Paul
* Stephanie Longfellow som Alice
* Vivian Prescott

Referanser
----------

1. ↑  Priscilla’s April Fool Joke

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Priscilla's April Fool Joke* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Priscilla's April Fool Joke* på Silent Era Rediger på Wikidata
***Zasjtsjitniki*** (originaltittel: *Защитники*) er en russisk film fra 2017, regissert av Sarik Andreasjan.

Handling
--------

Under den kalde krigen samler en hemmelig organisasjon kjent som «Patriot» en gruppe sovjetiske superhelter, for å forsvare moderlandet mot forskjellige overmenneskelige trusler. Arsenij, med kodenavnet Arsus, kan forandre seg til en enorm, utrolig sterk bjørn. Temirkhan, med kodenavnet Khan, har super-hastighet og bruker et par buede sverd. Lernik, med kodenavnet Ler, har evnen til å kontrollere jord og stein. Ksenija har muligheten til å bli usynlig under vann. Programmet lykkes, men et annet program kalt «Modul-1» mislykkes.

Dette får professor August Kuratov (spilt av Stanislav Sjirin) skaperen av Modul-1, til å flykte til en avsidesliggende villmark, vekk fra sovjetiske myndigheter - hvor han kan fortsette å arbeide med eksperimentene sine. Når militæret blir tilkalt for å arrestere ham, ødelegger Kuratov hele Patriot-laboratoriet. Men han selv overlever, fordi han var dekket med kjemikalier. Han gjenoppbygger den skadde kroppen sin, og gjør seg selv til en cyborg.

Dette gir ham også kraften til å generere elektrisitet og kontrollere maskiner. Han skapte deretter en hær av kloner av seg selv, og setter ut for å bevise for resten av verden at han er et geni. Etter eksplosjonen ved laboratoriet går Arsus, Ler, Khan og Ksenija i skjul. Under deres år i hemmelighold må superheltene skjule deres egen identitet. Men i vanskelige tider må de endelig stå frem igjen.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  .
3. ↑   www.zelluloid.de, besøkt 3. mars 2018[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Online-Filmdatenbank[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  «Майор Гром»: в России можно снимать кинокомиксы, но непонятно, зачем
6. ↑  Защитники (2017)

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Zasjtsjitniki* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Zasjtsjitniki* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Zasjtsjitniki* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Zasjtsjitniki* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Zasjtsjitniki* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
«Egmont» har flere betydninger.
**Egmont** (inntil 1992 kalt *Gutenberghus*) er et dansk mediekonsern og en av Skandinavias store mediegrupper. Det er pr. 6. august 2008 større i Norge enn i Danmark. Virksomheten ble startet i 1878 av Egmont Harald Petersen og har hovedkvarter i København.

Egmont produserer og publiserer blant annet ukeblader, magasiner, tegneserier, bøker, film, TV-programmer, lærebøker, spill, elektronisk underholdning og mobiltjenester. Egmont utgir medier i over 30 land, har 6500 medarbeidere og en omsetning på DKK 10,6 milliarder. I tråd med Egmont Harald Petersens testamente blir deler av overskuddet gitt til formål som skal øke barn og unges livskvalitet.

Egmontkonsernet har eierskap i mer enn 50 norske selskaper. Det eier 100 prosent av aksjene i Hjemmet Mortensen. Egmont er videre eneeier av Norsk Film og har delt eierskap i Mediehuset Nettavisen via TV 2-Gruppen.

Konsernet omfatter dessuten Nordisk Film, Cappelen Damm AS og Egmont Serieforlaget, i tillegg til at det er heleier av norsk TV 2, etter at det 9. januar 2012 kjøpte A-pressens andel på 50 %. Egmont-konsernet kjøpte opp Damm forlag i 1984. Forlaget var i 2006 Norges tredje største målt i omsetning, etter Gyldendal og Aschehoug.

Produksjon og utgivelse av tegneserier
--------------------------------------

I 1948 fikk Egmont tillatelse til å gi ut Disney-tegneserier i Skandinavia. Som et resultat av dette startet utgivelsen av norsk *Donald Duck & Co* samme år. Siden 1961 har Egmont også produsert sine egne Disney-tegneserier, og i dag er danske Egmont Creative en av verdens største produsenter av Disney-tegneserier.

Egmont Serieforlaget er Norges største utgiver av tegneserier, og i tillegg til flaggskipet *Donald Duck & Co* og andre Disney-relaterte blader og bøker, gir forlaget blant annet ut (eller har gitt ut) *Fantomet*, *Pondus*, *Billy*, *Nemi*, *Lucky Luke*, *Sprint*, *Tex Willer*, tegneserieantologien *Tusj*, klassiske julehefter som *Nr. 91 Stomperud* og *Knoll og Tott*, og samlebøker med klassiske serier som *Asterix*.

Referanser
----------

1. 1 2  Harry Fluks. «Production in Denmark». I.N.D.U.C.K.S.: The Disney Comics Database. Arkivert fra originalen 6. desember 2006. Besøkt 21. desember 2006.
2. ↑  «Press». Egmont.com. Arkivert fra originalen 10. mars 2013. Besøkt 7. mars 2010.
3. ↑  «Social responsibility». Egmont.com. Arkivert fra originalen 9. mars 2013. Besøkt 7. mars 2010.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Egmont – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portaler: Tegneserier | Litteratur | Kunst | Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** LCCN
 |
**Paul Giraud & Fils** er et konjakkhus. De har ca. 280 dekar vinmarker øst i Grande Champagne.

Paul Giraud kjennetegnes bl.a. ved sin streben etter høy kvalitet, og omtales gjerne som "den nye Léopold Gourmel", etter en annen kvalitetsprodusent.

Historie
--------

Familien Giraud har drevet med konjakk siden 1650, på samme eiendom. De solgte lenge konjakk i bulk, og først på 1970-tallet begynte de å selge under eget navn.

En særegenhet er at de fortsatt plukker druene for hånd. Dessuten er de opptatt av organiske produksjonemetoder, så de sprayer kun med et minimum av kjemikalier.

Til lagring bruker de fat av Limousin eik, med ca. 30 % nytt trevirke, resten brukt. De tilsetter svært lite tilsettingsstoffer, og tilstreber å lage konjakken så ren som mulig.

De har mange årgangskonjakker på fat på lager, som de kan selge som årgangskonjakk. De er også leverandør av konjakk til Hennessy (10 års lagring) og Remy Martin (20 års lagring) som disse kan bruke i sine blandinger.

Huset ledes i dag av Paul Giraud.

Utvalg
------

* VSOP
* Napoléon – 12 års fatlagring
* XO – 15 års fatlagring, all konjakk kommer fra én vingård
* Vieille Réserve XO – 25 års fatlagring
* Très Rare – 35 års fatlagring

I tillegg har de lagd

* Paul Giraud Christmas Cognac (42%)

Eksterne lenker
---------------

Hjemmeside på Swfrance.com
**Margit Schiøtt** (født 2. mai 1889 i Gjerpen, død 16. september 1946) var en norsk politiker for Venstre. Hun var vararepresentant til Stortinget fra Telemark i 1937–1945 og blei valgt inn som representant i det første valget etter andre verdenskrig. Hun døde imidlertid allerede høsten 1946, og på grunn av sjukdom tok hun aldri sete på Stortinget. Hun var også landsstyremedlem i Norsk Kvinnesaksforening frem til sin død.

Fra 1935 til 1940 var Schiøtt medlem av Gjerpen kommunestyre, de siste par åra også av formannskapet.

Hun vokste opp hos foreldrene på Borgestad gård og var aktiv med dyrestell og jordbruk fra tidlig alder. Margit gikk på skole i England 1906–07 og studerte språk i Frankrike 1909–10. Fra 1921 til sin død dreiv hun Gulset gård i Gjerpen, der hun og ektemannen bodde.

Margit Schiøtt ble kalt «Maggit» av slekt og venner. Hun var født  Knudsen og datter av statsminister Gunnar Knudsen og ektefelle Sofie født Cappelen. Margit var gift med dr. ing. Didrik Cappelen Schiøtt (17.1.1887 – 16.8.1958) fra Skien. De var barnløse og begge er begravet på Borgestad kirkegård. 

Hun opprettet flere legater, bl.a. *Margit og Didrik Schiøtts legat for vanskeligstilte bønder* (tidligere bare for bønder i Gjerpen) og *Margit Schiøtts Legat Til Utvikling Av Matkunnskap*.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsrådet : 1915–1945. B. 1 : Biografier, side(r) 835[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Norsk kvinnesaksforenings årsmøte». *Nationen*. 6. september 1945. s. 5.

Kilder
------

* Ellen Wessel og Lulli Knudsen: *Våre besteforeldre Guro og Christen Knudsen – deres barn og barnebarn*, Oslo 1929. Opptrykk 1999.
* Terje Nordby (red.): *Storting og regjering 1945–1985. Biografier*, Kunnskapsforlaget 1985.
* Hans Cappelen: «Fra tante Majas dagbok i Skien under krigen», Grenland Ættehistorielags medlemsblad *Ætt og Annet* nr. 2-2013 Jubileumsutgave, Skien 2013, side 47-52 (om slektskap Knudsen, Schiøtt og Cappelen)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Margit Schiøtt hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Margit Schiøtt hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata
* Legatsiden med Legat-id:3419
* Lokalhistorie-sider «Gamle Gjerpen» om Gulset og Margit Schiøtt
* Digitalt Museum med foto av henne på Gulset
* Digitalt Museum med foto av henne som ung med foreldre og søsken

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** Stortinget
 |
**The Traders Domain** var et selskap registrert på Saint Vincent og Grenadinene som i 2018 ble opprettet av canadiske Fredirick Safranko. Selskapet oppga å tilby skyhøy avkastning på investerte midler som angivelig skulle komme fra automatisert valutahandel, samt å tjene penger på å verve nye kunder til konseptet. Selskapet hadde ikke lisens til å tilby investeringstjenester, og ble i 2022 satt på varslingslisten til amerikanske CFTC.

I 2023 aksjonerte amerikanske myndigheter mot virksomheten og det ble tatt ut siktelse mot Safranko og flere andre personer og selskaper knyttet til The Traders Domain. Det ble da antatt at 145 millioner dollar var blitt investert i konseptet, med mistanke om at det hele var en Ponzi-svindel der innskutte midler ikke ble spekulert på valutahandel, men ble brukt til å betale ut tidlige investorer. Advokat Kelly Crawford ble gitt oppdraget med å ta beslag i verdier hos de involverte og refundere disse til ofrene.

Jordan Belfort
I juni 2023 publiserte den amerikanske youtuberen Coffeezilla tre videoreportasjer hvor han gikk gjennom de ulike aspektene ved The Traders Domain. Han hadde da fått tilgang til store mengder lekkede data fra selskapet, og fikk også hjelp fra det nederlandske selskapet Crystal som har spesialisert seg på blokkjedeteknologi. Han konkluderte med at det hadde strømmet langt mer penger inn i konseptet enn det CFTC hadde anslått, og at store summer var blitt hvitvasket gjennom fiktive fakturaer fra stråselskaper i skatteparadiser. Han navnga også de personene som hadde akkumulert mest penger i konseptet, blant disse en rekke personer kjent for multi-level marketing.

Blant de involverte var også den bedrageridømte forretningsmannen Jordan Belfort, som også hadde tatt oppdrag som taler for MLM-selskapet OmegaPro som hadde bånd til The Traders Group.

Referanser
----------

1. ↑  «CFTC Adds 34 Illegal FX and Binary Options Platforms to the RED List». *Finance Magnates*. 15. juli 2022.
2. ↑  «CFTC Charges Several People and Companies in a $145 Million Ponzi Scheme». *CFTC*. 23. februar 2023.
3. ↑  «SAEG Receivership».
4. ↑  «Caribbean Firm Used Crypto to Launder $500 Million». *The Street*. 28. juni 2023.
5. ↑  «Scam de 500 M$ : Coffeezilla dénonce l’arnaque Traders Domain». *Business 2 Community*. 1. juni 2023.
6. ↑  «Traders Domain top MLM recruiters named & shamed». *BehindMLM*. 25. juni 2023.
7. ↑  «‘Wolf of Wall Street’ J. Belfort responds to Ponzi scheme allegations». *Finbold*. 28. juni 2023.
Egon Schiele: *Zerfallende Mühle* (Gammel mølle), 1916
**Egon-Schiele-Museum** i Tulln er et museum i Niederösterreich dedisert til østerrikske maleren Egon Schiele som var født i Tulln.

Historie
--------

Planleggingen av *Egon Schiele-Museum* startet i 1980. Fengselet i Tulln, som ble bygget i 1898, har blitt renovert i den forbindelse. Som et apropos hadde Schiele faktisk vært fengslet i 1912 i Neulengbach. Museet ble åpnet 12. juni 1990 som er markering av 100-årsdagen for Egon Schieles fødsel. 

Egon Schiele: *Ich werde für die Kunst und für meine Geliebten gerne ausharren*, 1912
Det er vist mer enn 100 objekter i 12 rom. 90 malerier av Schiele og mange fotografier fra hans og familiens hans liv er utstilt. I første etasje finnes det materiale fra Schieles barndom i Tulln, skoletiden i Klosterneuburg og hans tid som student i Wien. Det finnes blant annet mange tegninger utført av unge kunstnere.

Berømte malerier som er utstilt innbefatter *Blick über verschneite Weingärten auf Klosterneuburg* som Schiele malte i 1907, og *Zerfallende Mühle* fra 1916

Mer informasjon om museet idag
------------------------------

Egon Schiele-Museum befinner seg nær elven Donau. Det er utstillinger av samtidskunstnere hvert år.

Bøker
-----

* Egon Schiele (Bilder), Peter Weninger: *Egon Schiele-Museum, Tulln: eine Dokumentation zu Leben und Werk von Egon Schiele (1890 Tulln-1918 Wien)* 1991. ISBN 978-3-9500088-0-7

Referanser
----------

1. ↑  Reportasje i TV-kanalen ORF fra 20 år med Schiele-Museum (hentet 10. juli 2010)
2. ↑  Wolfgang Krug, i: *Waldmüller bis Schiele, Meisterwerke aus dem NÖ Landesmuseum, 2002*, S. 202
3. ↑  Utstillinger av samtidskunst Arkivert 24. april 2010 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Egon-Schiele-Museum, Tulln – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Egon Schiele Museum hos Niederösterreichs Museen & Sammlungen

Portaler: Kunst | Museum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Sven Brun** (født 20. november 1812 i Bergen, død 2. mai 1894 i Oslo) var den første sokneprest i Trefoldighet menighet i Oslo. Han ble utnevnt den 22. mars 1858 og betjente embetet gjennom 36 år. Gjentatte ganger unnslo han seg å komme på valg til biskop. Den nyopprettede menighet trengte ham, og han valgte å bli i tjenesten der til sin død. 

Etter embetseksamen (1836) hadde Sven Brun virket en tid i sin fødeby dels som privatlærer, dels som personellkapellan hos sin far, stiftsprost Christen Brun (sønn av Johan N. Brun), inntil han i 1849 ble utnevnt til residerende kapellan i Store Næs, Øvre Romerike. Herfra kom han i 1851 til hovedstaden som tredjeprest ved Vår Frelsers kirke inntil han overtok Trefoldighet menighet.

Hans navn er uadskillelig knyttet til arbeidet for kirkelig reform og misjon. Ved de frivillige kirkemøter og store misjonsmøter var han gjennom en hel menneskealder stadig å se på dirigentplassen, og fellesnordiske misjonsmøter hedret ham med samme verv. Som mangeårig medlem av kommunestyret, gjorde han en særlig innsats for allmueskolen.

Han ble utnevnt ridder av St. Olavs Orden og senere forfremmet til kommandør av 1. klasse. Han ble også hedret med den svenske Nordstjerneordenen. Sven Bruns gate i Oslo sentrum er oppkalt ett ham. 

Han var gift med Johanne Marie Widing (1811–1887).

Litteratur
----------

* *Trefoldighetskirken i Oslo 1858-1958*: Festskrift utgitt i anledning kirkens og menighetens 100-årsjubileum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF
 |
To metrotog.
**Bilbaos metro** (**metro bilbao**) er en undergrunnsbane i Bilbao i Spania. Pr. juni 2010 består systemet av 2 linjer med 38 stasjoner fordelt på 40 km med spor (meterspor). De nåværende linjene er lagt ut i en Y-form. Systemet har overganger til trikk, pendertog, buss og tog.

Systemet var den fjerde undergrunnsbanen i Spania (etter Madrid, Barcelona og Valencia). Arkitektarbeidet ved metroen har vært utført av den britiske arkitekten Norman Foster.

I 2007 hadde metroen 86 millioner passasjerer noe som tilsvarer 126 turer pr. innbygger i Bilbao.

Nettverk
--------

Linjekart

| Linje | Endestasjoner | Åpnet | Lengde | Stasjoner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Linje 1 Linje 1 | Etxebarri – Plentzia | 1995 | 31km | 28 |
| Linje 2 Linje 2 | Basauri – Santurtzi | 2002 | 22km | 25 |

### Utvidelser

Fremtidlig linjekart.

Linje 3 er under bygging og er planlagt å åpne i 2012 [*trenger oppdatering*]. Utvidelser av de eksisterende linjene (1 og 2) med to nye stasjoner er også under bygging og er forventet ferdig i løpet av 2010 [*trenger oppdatering*]

I tillegg er Linje 4 og 5 på planleggingsstadiet.

Design
------

En fosterito-inngang ved Bagatza metrostasjon.
Stasjonsinngangene er laget av glass og blir kalt *fosteritos* etter arkitekten Norman Foster som designet dem. Stasjonsområdet med plattformene er bygget som store haller noe som gir mye rom. Billettområdet befinner seg i en halvetasje over plattformene.

I 1998 vant Sarriko metrostasjon Brunelprisen for jernbanedesign.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Bilbao Metro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Bilbao Metro – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
*Se også: Stølhet*
*Hovedartikkel: Setring*
Gammel støl i Seljord.
En **støl** var en melkeplass i utmarka som lå nær nok til gården til at budeia kunne gå frem og tilbake. Prosessen kalles «**støling**», i motsetning til «setring». Det var derfor ingen bygninger for melkestell på en slik støl, men det var vanlig at kyrne ble satt inn i et sommerfjøs om natta. Ofte lå dette sommerfjøset i gjerdet rundt innmarka.

Var beitet eller melkeplassen så langt fra gården at det ikke var mulig å gå fram og tilbake hver gang det skulle melkes, ble melkeplassen en seter. Det var da oppført hus slik at budeia kunne overnatte.

Dette var typisk drift av ei seter som ikke lå alt for langt unna gården: Budeia gikk til setra om ettermiddagen, utførte kveldsmelkinga, overnattet, tok morgenmelkinga og gikk deretter hjem med melka i et melkespann. Så deltok hun i arbeidet hjemme på garden før hun igjen gikk til setra.

Stedvis ble betegnelsen «støl» brukt synonymt med «seter», og artikkelens illustrasjon henviser til en slik lokalitet.

«Støl» kommer av norrønt *stǫðull* som har samme rot som *standa* i betydningen «der kyrne står under melking». Ordet finnes i ulike dialektvarianter som «støl», «støyl», «stule», «stil» og «staule». I Sunnhordland brukes ordet som verb - dyrene «støler seg» når de samler seg for å drikke eller melkes. På Vestlandet, i Valdres, i øvre Hallingdal og Telemark brukes «støl» synonymt med «seter», også om såkalte fullsetre der det både er fast bosetting om sommeren, og melken foredles på stedet til ost og smør. I Gudbrandsdalen og i Hedmark brukes til dels «stil» eller «stule» om selve setervollen.

Referanser
----------

1. ↑  Reinton, Lars: *Til seters. Norsk seterbruk og seterstell.* Oslo: Det norske samlaget, 1969.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
*Må ikke forveksles med fekteren Martina Favaretto*

| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Italia Italia |
| Friidrett: |
| U23-EM i friidrett |
| Sølv | 2015 Tallinn |  4x100 m |

**Martina Favaretto** (født 31. januar 1995 i Mestre) er en italiensk friidrettsutøver, som representerer klubben G.A. Aristide Coin Venezia 1949. Hun fikk sølv på 4 x 100 meter stafett under U23-EM i friidrett 2015, og ble italiensk juniormester på 60 meter innendørs i 2014.

Idrettskarriere
---------------

Favaretto fikk bronse på 60 meter under det italienske U18-mesterskapet innendørs i 2011, og hun kom på sjuendeplass på 100 meter i det italienske U18-mesterskapet utendørs. Hun fikk bronse på 60 meter også under det italienske U18-mesterskapet innendørs i 2012, og kom på sjuendeplass i det italienske U18-mesterskapet utendørs.

Under det italienske juniormesterskapet innendørs i 2013 kom hun på åttendeplass på 60 meter. Hun deltok i det italienske juniormesterskapet utendørs i juni, og kom der på femteplass på 100 meter. I 2014 ble hun italiensk juniormester på 60 meter innendørs i Ancona, der hun løp på 7,66 i finalen. Hun deltok også i det italienske mesterskapet innendørs for seniorer, og kom der på åttendeplass på 60 meter. I mars deltok hun i en innendørs juniorlandskamp mellom Italia, Tyskland og Frankrike, og kom der på femteplass på 60 meter. Hun kom på femteplass på 100 meter under det italienske juniormesterskapet utendørs.

I 2015 kom hun på femteplass på 60 meter under det italienske U23-mesterskapet innendørs. I det italienske U23-mesterskapet utendørs satte hun ny personlig rekord på 100 og 200 meter, med hhv. 11,79 sekunder og 24,19 sekunder, og kom med det på fjerdeplass på 100 meter og sjuendeplass på 200 meter. Hun ble tatt ut til å delta i U23-EM i friidrett 2015 i Tallinn, og fikk der sølv på 4 x 100 meter stafett. Individuelt deltok hun også på 100 meter, men ble slått ut i forsøksheatet. Hun deltok på 100 og 200 meter i det italienske mesterskapet utendørs, men ble også der slått ut i forsøksheatet på begge distansene. Hun konkurrerte mindre i 2016, men vant 100 meter i tre mindre stevner; Meeting Melinda, Memorial Guido Maccan og Triveneto Meeting.

Hun fikk sølv på 60 meter under det italienske U23-mesterskapet innendørs i 2017, og kom på åttendeplass på denne distansen under det italienske seniormesterskapet innendørs. I det italienske U23-mesterskapet utendørs ble hun slått ut i forsøksheatet på 100 meter. I det italienske mesterskapet innendørs i 2018 ble hun slått ut i forsøksheatet på 60 meter.

Referanser
----------

1. ↑   World Athletics Database, World Athletics utøver-ID 302528[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4  IAAF - *Martina Favaretto - Results*, besøkt 9. oktober 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Martina Favaretto – World Athletics Rediger på Wikidata

* (it) Martina Favaretto – FIDAL Rediger på Wikidata
**Gala**, eller *Gaia* (d. 207 f.Kr.), var en berberkonge eller stammehøvding i det området som senere, etter den andre punerkrig, ble kongeriket Numidia i Nord-Afrika, omtrent der dagens Algerie ligger. Han var far til Masinissa som ble Numidias første konge.

Biografi
--------

Udokumenterte kilder hevder at Gala var sønn av massyliernes stammehøvding Zelalsen (344 f.Kr. – ca 274 f.Kr.) i det østlige Numidiske området. Gala var sannsynligvis født omkring 275 f.Kr. I den vestlige delen av Numidia hersket stammehøvdingen eller kongen Syphax over masaesylene.

I 213 f.Kr. under den andre puniske krigen mellom Roma og Karthago, allierte Syphax seg med romerne mot karthagenerne, mens Gala og hans massyliere støttet Karthago. Galas sønn, Masinissa, som da var 17 år gikk til krig mot Syphax og ledet en hær som slo ham i et stort slag. 

Gala døde i 207 eller 206 f.Kr. mens Masinissa med sine numidiske kavaleristyrker kjenpet mot den romerske hærføreren Scipio Africanus i Hispania. Etter numidisk skikk ble Gala etterfulgt av sin bror Oesalces. Oesalces døde kort tid etter og ble etterfulgt av Galas sønn Masinissa.

Referanser
----------

1. ↑  William Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1, Boston: Little, Brown and Company, bd. 2, s. 203.
2. ↑  Ref. bloggsiden Total War Center
3. ↑  Titus Livius, *Ad Urbe Condita*, XXIV, 49.4.
4. ↑  William Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1, Boston: Little, Brown and Company, bd. 3, s. 18.
**Døgnvillhet** er et uttrykk for den fysiologiske reaksjon som inntreffer når man endrer kroppens døgnrytme, som for eksempel ved skiftarbeid eller ved å reise gjennom flere tidssoner med fly (kalt *jet lag*). Døgnvillhet er en døgnrytmeforstyrrelse av ikke-kronisk type.

Typiske tegn på døgnvillhet:

* Tretthet
* Desorientering
* Kvalme
* Hodepine
* Søvnløshet eller meget skiftende søvnrytme.
* Manglende appetitt
* Irritasjon
* Irrasjonalitet
* fordøyelsesproblemer
* forstoppelse
* diaré
* konsentrasjonsvansker
* svimmelhet

Jet lag
-------

Jet lag oppleves ofte verre når man reiser østover enn hvis man reiser vestover. Dette er fordi døgnet blir forkortet hvis man reiser østover og omvendt.

Kroppen har lettere for å tilpasse seg til et lenger døgn enn et kort. Vanligvis klarer man å korrigere døgnrytmen med 1 til 1½ timer hvert døgn.

Behandling
----------

Lys og sosiale faktorer hjelper til med å snu døgnrytmen. Lys om kvelden skyver døgnrytmen fremover i tid så man sover senere, lys om morgenen trekker døgnrytmen tilbake i tid så så man sover tidligere.

Medikamentet melatonin gitt 12 timer faseforskjøvet i forhold til lys kan også ha effekt, men er ikke like effektivt som systematisk lyseksponering.

En annen utprøvet metode er ved avreise å stille klokka likt ankomststedet og innrette søvnen deretter. Bruk sovetablett for å sove godt 6-7 timer på flyet og da forhåpentligvis våkne uthvilt for å gå «rett på jobb». Fordelen med metoden er at man slipper forberedelser og senere omstillingstid ved ankomst.[]

På mange nyere flytyper er det skjermer, enten i stolryggen foran passasjeren eller som nedfellskjermer i taket, og disse viser ofte kart (i forskjellig målestokk) over det området flyet befinner seg i. Her kan og avleses informasjon om klokkeslett på ankomststedet og tiden i den tidssonen flyet flyr over i øyeblikket. 

Et godt tiltak kan derfor være å stille klokken slik at riktig tid vises, fra tidssone til tidssone. Særlig gjelder dette for flyvninger østover, som for eksempel fra Europa til Asia. Dette kan for mange være til hjelp for å tilpasse seg etter tidssonene.

Referanser
----------

1. ↑  Choices, NHS. «Jet lag - Symptoms - NHS Choices». *www.nhs.uk* **(engelsk)**. Besøkt 3. mars 2017.
2. ↑  Norsk Legemiddelhåndbok for helsepersonell

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Sven Broman** (født 1922, død 1994) var en svensk sinolog.

Broman studerte under den internasjonalt kjente sinologen Bernhard Karlgren ved Stockholms universitet og doktorsdisputerte i 1961 på avhandlingen *Studies on the Chou Li*. Som student i Kina hadde han opplevd den kommunistiske maktovertagelsen i Shanghai. Deretter var han i en periode ansatt som sinolog og oversetter ved den svenske diplomatiske stasjon i Beijing. Han arbeidet siden en tid for Unesco på Borneo og i Uganda, og deretter som lektor i kinesisk ved forskjellige læresteder i Sverige og Danmark. I årene 1972–1989 var han intendant ved Etnografiska museet der han blant annet beskjeftiget seg med forskning rundt kinesisk skyggespillteater.

Verk
----

* *Chinese shadow theatre*. Stockholm: Etnografiska museet, 1981. ISBN 91-85344-01-X.

Referanser
----------

1. ↑   Sveriges befolkning 1990[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Svenskagravar.se, www.svenskagravar.se, oppført som Broman, Sven Uno Birger, besøkt 2. mai 2019[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Sveriges dödbok 1901–2013[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Göran Malmqvist: *Bernhard Karlgren: ett forskarporträtt*. Stockholm:Norstedts, 1995. ISBN 9119550928.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** LIBRIS **·** KulturNav
 |