**Kvam** er et tettsted i Nord-Fron kommune i Innlandet. Tettstedet har 759 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger i Gudbrandsdalen midt mellom Oslo og Trondheim. Navnet kommer fra norrønt: *hvammr* som betyr *kort dal*.

Stedet
------

Kvam jernbanestasjon er ubetjent stasjon på Dovrebanen. Tettstedet ligger langs europavei 6 og buer seg langs med Gudbrandsdalslågen. Ny europavei 6 mellom Frya og Sjoa ble åpnet 17. desember 2016 og den går utenfor Kvam sentrum. Europavei 6 fra sør går i tunnel gjennom Teigkampen på sørsida av bygda og bru over Gudbrandsdalslågen vest for Kvam sentrum hvor det er avkjørsel til Kvam, fylkesvei 2522 (gamle E6) og fylkesvei 2598 «Baksidevegen». Herfra kjører en av til Kvam sentrum og videre i Slettakrysset går fylkesvei 2602 til Kvamsfjellet, som ligger inntil Rondane nasjonalpark. Seterveien er en del av «Peer Gynts setervei» som kommer ned igjen på Vinstra. Siden bygda ligger øst-vest omtales som regel vest som nord og øst som sør lokalt. Typisk sier en «nordafor» og «synnafor» brua som krysser Veikleåa som lokalt kalles Storåa eller Store Veikleå .

På «baksia» mot sør ligger Teigkampen som stenger vollene som utgjør sentrum for sola fra tidlig i november til langt ut i februar.

### Flom

Veikleåa som kommer ned fra Kvamsfjellet, har flere ganger flømmet, med skader på terreng og bygninger i Kvam sentrum, i 1789, 1934, 2011 og 2013.

### Næringsliv

Den største arbeidsplassen sponplatefabrikken Forestia Kvam med om lag 50 arbeidsplasser stengte dørene 12. juli 2013. På det samme industriområdet ligger også Kvam Talc (klebermølle).

Kvam er kjent for Vertshuset Sinclair som ble åpnet i 1972, og er bygget på tomten til tidligere Kvam Hotell som brant ned i 1970. Kroa var et populært stoppested langs E6. Kroa ble nedlagt etter at E6 ble lagt utenom Kvam senrtum og i dag er det kafe i lokalet. I 1999 åpnet Punter Kro i bygningen som tidligere huset Sletten landhandleri, kroen skiftet senere navn til Mors Kro. Punter Kro gjenoppstod i 2007, da Kvam samvirkelags lokaler ble omgjort til serveringssted, men ble stengt igjen jula 2008. Mors kro ble nedlagt i 2013. Samme år etablert Ødegaarden bakeri & konditori kafe i Gammelbua i Slettakrysset. På Kvamsfjellet ligger Rondablikk Høyfjellshotell.

Kiwi Rudland er eneste dagligvarebutikk. I lokalene er det også post i butikk. Bensinstasjonen er Circle K som ligger i Kvam sentrum. Kvam Mekaniske Verksted er forhandler for Nissan og Suzuki.

### Kvamværsvitser

En person som kommer fra Kvam, blir gjerne kalt «kvamvær». Kvamværsvitser er et kjent begrep i Gudbrandsdalen, som kjennetegnes med slagferdigheten og de ofte avvæpnende kommentarene som avslutter det hele.

Krigshandlinger i Kvam
----------------------

Kvam i Gudbrandsdalen er historisk kjent for kamphandlinger under andre verdenskrig i 1940 og skottetoget i 1612.

### Krigen i Kvam i 1940

Utdypende artikkel: Kampene ved Kvam

Noen av de hardeste kampene i Sør-Norge foregikk i Kvam 25. og 26. april 1940 mellom tyske og britiske soldater. Under kampene gikk ca. 70 hus tapt i branner, deriblant kirken fra 1775.

### Skottetoget og massakren ved Klomstadlåven i 1612

I forbindelse med skottetog og slaget i Kringen sør for Otta i 1612 ble det tatt 134 fanger. Disse ble ført vekk fra slagstedet til gården Klomstad i Kvam. Ved Klomstadlåven ble de fleste drept i en massakre dagen etter.

Bilder
------

* Gudbrandsdal krigsminnesamling på KvamGudbrandsdal krigsminnesamling på Kvam
* KvamshallenKvamshallen
* Mors kroMors kro
* Europavei 6 krysser Gudbrandslågen over Lågen bru på KvamEuropavei 6 krysser Gudbrandslågen over Lågen bru på Kvam
* Hesjer langs Dovrebanen ved Kvam  Foto: Jac BrunHesjer langs Dovrebanen ved Kvam  Foto: Jac Brun
* Dalførets og Lågens tydelige sving ved Kvam  Foto: Jac BrunDalførets og Lågens tydelige sving ved Kvam  Foto: Jac Brun
* George Sinclairs grav  Foto: Knud KnudsenGeorge Sinclairs grav  Foto: Knud Knudsen

Severdigheter
-------------

* Kvam kirke vigslet i 1952.
* Ved Kvam kirkegård er det minnelund over briter som falt under andre verdenskrig.
* Fredspark ved Kvam Kirke, her finnes bl.a. minnesmerke over gudbrandsdøler som falt under andre verdenskrig.
* Det er også minnesmerker på Stølane (Kvamsfjellet) der russiske soldater ble skutt av tyskerne, og på Hillingen der tre norske soldater mistet livet i kamp mot tyske tropper.
* Ved Vik gård sør for Kvam sentrum står det et minnesmerke over George Sinclair, som feilaktig ble tatt for å være leder av skottetoget. Kirka i Kvam sto der fram til 1775.

Kjente kvamværer
----------------

* Helge Stormorken (1922–2019), lege og veterinær, professor i medisin ved UiO
* Ola O. Røssum (1926–2006), stortingsrepresentant (Sp) 1969-1981
* Ingar Sletten Kolloen (f. 1951), redaktør og forfatter
* Kjersti Stenseng (f. 1974), politiker og organisasjonskvinne, partisekretær i Arbeiderpartiet

Referanser
----------

1. ↑  «Tettsteder. Folkemengde og areal, etter kommune.». Statistisk sentralbyrå. 14. desember 2022. Besøkt 21. desember 2022.
2. ↑  Lars Andreas Roald (mars 2015). «Flommen på Østlandet i mai 2013» (PDF). NVE.

Litteratur
----------

* Rasch-Engh, Rolf (1992): *Skottetoget og kampene ved Kringen 1612*, ISBN 82-91091-18-8
* Ringdal, Nils N. (1949): *Ei bygd opplever krigen: Kvam i Gudbrandsdalen*, Dølaringen

Eksterne lenker
---------------

* Historiske fotografier, bl.a. av kirken
* Kvam Idrettslag
* Gudbrandsdal krigsminnesamling, Kvam
* Flom i Kvam – gjennom tidene


| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Kvam |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Kvam | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012-****2000** |
| Bosatte | 812 | 825 | 814 | 851 | 844 | 832 | 833 | 819 | 801 | 812 | 802 | -10 |
| Areal av tettsted (km²) | 1,3 | 1,37 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,44 | 1,46 | 1,48 | 1,48 | 1,54 | 1,59 | 0,29 |
| Befolkningstetthet | 625 | 602 | 581 | 608 | 603 | 578 | 571 | 553 | 541 | 527 | 504 | -121 |
| Bosatte årlig endring i % |  | 0,8 | -1,33 | 4,55 | -0,82 | -1,42 | 0,12 | -1,68 | -2,2 | 0,68 | -1,23 | -1,23 |
| Areal årlig endring i % |  | 2,66 | 2,19 | 0 | 0 | 2,86 | 1,39 | 1,37 | 0 | 2,01 | 3,25 | 22,31 |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  | -1,86 | -3,49 | 4,65 | -0,82 | -4,15 | -1,21 | -3,15 | -2,17 | -1,3 | -4,36 | -19,36 |
| Rang bosatte | 395 | 397 | 400 | 396 | 397 | 401 | 401 | 412 | 425 | 427 | 432 | 698 |
| Rang areal | 283 | 279 | 279 | 278 | 278 | 275 | 273 | 276 | 276 | 277 | 269 | 200 |
| Rang befolkningstetthet | 753 | 801 | 816 | 783 | 791 | 800 | 803 | 823 | 829 | 847 | 871 | 787 |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 % - 40 % |  40 % - 60 % |  60 % - 80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012-2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |