*Nehemjas bok*, illustrasjon fra kapittel 2:1.
*Nehemjas bok*, illustrasjon fra kapittel 2:3.
*Nehemjas bok*, illustrasjon fra kapittel 4:2.
**Nehemja** (hebraisk: נְחֶמְיָה – *Nĕḥæmyâ*) er en bok i Den hebraiske Bibelen og Det gamle testamentet i Bibelen. Siden 1500-tallet har den vært en adskilt bok i Den hebraiske Bibelen. Før denne tiden var den inkludert i Esras bok, men i de kristne biblene fra 1200-tallet og framover ble bøkene med Esra og Nehemja skilt fra hverandre. Dette skillet ble kanonisert med de første trykte biblene på hebraisk og latin.

*Nehemjas bok* er hovedsakelig fortalt i førsteperson og handler om gjenoppbyggingen av Jerusalems murer av Nehemja, en jøde som hadde en høy posisjon ved det persiske hoffet, og som den persiske kongen Artaxerxes I ga tillatelse til å dra hjem til Jerusalem for å hjelpe til med gjenoppbygningen. Omtales blir også byens innvielse og om Guds lover (*Tora*). Hendelsene som er beskrevet skjer i løpet av den andre halvparten av 400-tallet f.Kr. og den opprinnelige kjernen av boken, den selvbiografiske formen, kan ha blitt kombinert med kjernen i *Esras bok* en gang rundt 400 f.Kr. skjønt ytterligere redigering skjedde langt inn i den hellenistiske tiden.

Sammendrag
----------

Hendelsene utspiller seg i løpet av andre halvpart av 400-tallet f.Kr. Listet sammen med Esras bok som Esra-Nehemja, representerer verket det siste kapittelet i den historiske fortellingen i Den hebraiske Bibelen.

Den opprinnelige kjernen i boken, de personlige opptegnelsene i første person, kan ha blitt kombinert med kjernen i Esras bok en gang rundt 400 f.Kr. Ytterligere redigering fortsatte antagelig inn i hellenistisk tid.

Boken forteller om hvordan Nehemja ved hoffet til kongen i Susa ble informert om at Jerusalem er uten murer og om hans beslutning om å gjenoppbygge dem. Kongen utpeker ham til guvernør av Judea og han reiser til Jerusalem. Der setter han i gang gjenoppbyggingen av bymurene til tross for motstand fra Israels fiender. Videre fortelles det om de reformer som samfunnet iverksatte i overensstemmelse med lovene til Moses. Etter å ha reist tilbake til Susa for en tid kommer Nehemja tilbake til Jerusalem og finner ut at samfunnet har forfalt; de har tatt ikkejødiske hustruer, og han sørger for å få håndhevet lovene.

Teksthistorie
-------------

Den samlede boken Esra-Nehemja, da kalt for «Esra», ble oversatt til gresk en gang på midten av 100-tallet f.Kr. Den ble først foreslått som to adskilte bøker av den tidligkristne lærde Origenes på 200-tallet e.Kr. Hieronymus, som skrev tidlig på 400-tallet, merket seg at Esra og Nehemja hadde blitt skilt ad av gresk og latinske kommentarer, skjønt i alle bevarte kristne gresk og gammellatinske manuskripter er Esra-Nehemja en bok betegnet som «Esdras B». Hieronymus selv avviste delingen i hans latinske bibeloversettelse som ble kalt for Vulgata og følgelig var det ingen av de tidlige manuskriptene av Vulgata hvor Esra-Nehemja ble delt i to bøker.

De forble udelt som en enkelt bok i Bedas kommentar på 700-tallet, og biblene til Alkuin av Tours og Theodulf av Orleans på 800-tallet. Imidlertid fra midten av 800-tallet og framfor begynte latinske bibelmanuskripter å gjeninnføre delingen av de to bøkene slik Origenes hadde foreslått. Det ble standard i Paris-biblene på 1200-tallet. Det var ikke før 1516-1517, i den første trykte rabbinske bibel (*Mikraot Gedolot*, «Store skrifter») av Daniel Bomberg, at denne delingen ble introdusert i hebraiske bibler.

Referanser
----------

1. ↑  Albright, William (1963): *The Biblical Period from Abraham to Ezra: An Historical Survey*, Harpercollins College Div. ISBN 0-06-130102-7, s. 90-91
2. ↑  Cartledge, Paul; Garnsey, Peter; Gruen, Erich S. red. (1997): *Hellenistic Constructs: Essays In Culture, History, and Historiography*, University of California Press, ISBN 0-520-20676-2, s. 92
3. ↑  Graham, M.P.; McKenzie, Steven L. (1998): *The Hebrew Bible today: an introduction to critical issues*, Westminster John Knox Press, s. 202
4. ↑  Bogaert, Pierre-Maurice (2000): "Les livres d'Esdras et leur numérotation dans l'histoire du canon de la Bible latin", *Revue Benedictine*. **110**, s. 5–26.
5. ↑  Graham, M. Patrick (1998): «The ’Chronicler's History’: Ezra-Nehemiah, 1–2 Chronicles» i: Graham, M.P.; McKenzie, Steven L.: *The Hebrew Bible today: an introduction to critical issues*, Westminster John Knox Press, s. 201–202

Eksterne lenker
---------------

* Nehemjas bok, *Nettbibelen*

  


| * v
* d
* r
Det gamle testamentet |
| --- |
| Tanákh(jødisk) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tora *(Loven)* | 
* Mosebøkene: 1
* 2
* 3
* 4
* 5

 |
| Nebiim *(Profetene)* | 
* Josva
* Dommerne
* Samuelsbøkene (1–2)
* Kongebøkene (1–2)
* Jesaja
* Jeremia
* Esekiel

* *De 12 mindre profetene:* Hosea
* Joel
* Amos
* Obadja
* Jona
* Mika
* Nahum
* Habakkuk
* Sefanja
* Haggai
* Sakarja
* Malaki

 |
| Ketuvim *(Skriftene)* | 
* Salmenes bok
* Salomos ordspråk
* Job
* Høysangen
* Rut
* Klagesangene
* Forkynneren
* Ester
* Daniel
* Esra–Nehemja
* Krønikebøkene (1–2)

 |

 |
| GT(kristen) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Historiske bøker | 
* Mosebøkene: 1
* 2
* 3
* 4
* 5
* Josva
* Dommerne
* Rut
* 1. Samuelsbok
* 2. Samuelsbok
* 1. Kongebok
* 2. Kongebok
* 1. Krønikebok
* 2. Krønikebok
* Esra
* Nehemja
* Ester

 |
| Poetiske bøker | 
* Job
* Salmenes bok
* Salomos ordspråk
* Forkynneren
* Høysangen

 |
| Profetbøker | 
* Jesaja
* Jeremia
* Klagesangene
* Esekiel
* Daniel
* Hosea
* Joel
* Amos
* Obadja
* Jona
* Mika
* Nahum
* Habakkuk
* Sefanja
* Haggai
* Sakarja
* Malaki

 |

 |
| GTsapokryfer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Katolsk kanon | 
* Tobit
* Judit
* Tillegg til Esters bok
* Visdommens bok
* Sirak
* Baruk
* Jeremias brev
* Tillegg til Daniels bok
* 1. Makk.
* 2. Makk.

 |
| Andre apokryfer | 
* Manasses bønn
* Tredje Esra
* Fjerde Esra
* Salme 151
* 3. Makk

 |

 |

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC
 |