**Kaziranga nasjonalpark** er en nasjonalpark som ligger i distriktene Golaghat og Nagaon i delstaten Assam i India og ble grunnlagt i 1905. Nasjonalparken har en av de høyeste tetthetene av tigre blant alle de vernede områdene i verden og ble erklært som et tigerreservat i 2006. Parken er hjemmet for store avlspopulasjoner av elefanter, vill vannbøffel og sumphjort. Kaziranga er blitt anerkjent som et viktig fugleområde av BirdLife International på grunn av parkens bevaring av alle fugleartene som holder til der. Sammenlignet med andre verneområder i India har Kaziranga oppnådd en betydelig suksess i innen stell av viltet.

Historie
--------

Historien om Kaziranga som et beskyttet område kan spores helt tilbake til 1904 da Mary Victoria Leiter Curzon som var kona til visekongen av India, lord Curzon, besøkte området. Etter å ha mislyktes i å se ett neshorn der i et område som var beryktet på grunn av sine neshorn overtalte hun sin mann til å ta i bruk hastetiltak for å beskytte den minskende arten. Dette gjorde han ved å starte planleggingen av neshornets beskyttelse. 

Parken het til å begynne med Kaziranga Game Sanctuary før den ble omdøpt til Kaziranga Wildlife Sanctuary i 1950. I 1985 ble Kaziranga nasjonalpark erklært som en del av UNESCOs verdensarvliste på grunn av parkens unike naturmiljø. Kaziranga-parken har vært vitne til flere naturlige og menneskeskapte katastrofer i løpet av de siste tiårene. Flom forårsaket av overfylte elver har ført til betydelige tap av dyreliv. Inngrep begått av mennesker langs periferien har også ført til redusert skog og villmark og tap av dyrenes habitat. 

Parken feiret sitt hundreårsjubileum med mye brask og bram i 2005 da innbydde etterkommere av baronessen og lord Curzon under feiringen. I begynnelsen av 2007 ble elefanter og to neshorn flyttet til Manas National Park og er den første forekomsten av flytting av elefanter mellom to nasjonalparker i India.

Klima
-----

Parken opplever tre årstider i løpet av året. Det er sommer, monsun og vinter. Vintersesongen, mellom november og februar er mild og tørr med en gjennomsnittlig temperatur på rundt 25° C. Sommersesongen mellom mars og mai er varm med temperaturer som for det meste er over 37° C. Monsun-sesongen varer fra juni til september og er ansvarlig for størstepartene av Kazirangas årlige nedbørsmengde på 2220 millimeter. 

I månedene juli til august er vanligvis cirka tre fjerdedeler av den vestlige regionen av parken lagt under vann på grunn av den stigende vannstanden i Brahmaputra. Flommen forårsaker at de fleste dyrene migrerer til høyere og mer skogkledde områder utenfor den sørlige grensen av parken, blant annet til Mikir-åsene. Men sporadiske tørkeperioder skaper også problemer, blant annet matmangel for dyrelivet i parken.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kaziranga National Park – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kaziranga Centenary 1905–2005. Besøkt 22. mai 2013.

| * v
* d
* r
Verdensarvsteder i India (liste) |
| --- |
|  | 
* Agra fort (1983)
* Ajantahulene (1983)
* Ellorahulene (1983)
* Taj Mahal (1983)
* Soltemplet i Konark (1984)
* Monumenter i Mamallapuram (1984)
* Kaziranga nasjonalpark (1985)
* Keoladeo nasjonalpark (1985)
* Mana nasjonalpark (1985)
* Fatehpur Sikri (1986)
* Kirker og klostre i Goa (1986)
* Monumenter i Hampi (1986)
* Khajuraho (1986)
* De store Chola-templene (1987)
* Elephanta-grottene (1987)
* Monumenter i Pattadakal (1987)
* Sundarbans nasjonalpark (1987)
* Nanda Devi nasjonalpark og Blomstenes dal nasjonalpark (1988)
* Buddhistiske monumenter ved Sanchi (1989)
* Humayuns grav (1993)
* Qutb-komplekset (1993)
* Darjeeling Himalayan Railway (1999)
* Kalka-Shimla Railway (2008)
* Nilgiri Mountain Railway (2005)
* Mahabodhitempelet (2002)
* Bhimbetka (2003)
* Champaner-Pavagadh (2004)
* Chhatrapati Shivaji Terminus (2004)
* Det røde fortet (2007)
* Jantar Mantar (2010)
* Festningsverk i Rajasthan (2013)

 | Indias flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** SUDOC
 |