**Randi Evensmo** (født Schreiner) (1910–2009) var en norsk journalist, redaktør, lærer og sakprosaforfatter. Etter andre verdenskrig var hun i seks år sekretær i Statens Filmkontroll.

Som ung kom hun inn i et sosialistisk miljø der Kyrre og Rachel Grepp var sentrale skikkelser. Fra 1935 frem til begynnelsen av andre verdenskrig arbeidet hun i Norsk Film som redaktør for *Norsk Filmblad.* Fra 1936 var hun også kasserer i Kommunale Kinomatografers Landsforbund (KKL) – det senere Film & Kino. Etter at Norge var blitt okkupert av tyskerne i 1940, sørget tyskerne og de norske nazistene for å nazifisere hele den norske filmbransjen, og avsette nordmenn som ikke støttet okkupantene. I 1941 var Randi Evensmos karriere i filmbransjen midlertidig over. Hun sørget imidlertid for å ta hånd om KKLs arkiv, slik at det ikke skulle kunne komme til nytte for nazistene.

I 1938 hadde hun giftet seg med Sigurd Evensmo, og ekteparet var aktive i motstandskampen under andre verdenskrig. I 1942 ble Sigurd Evensmo tatt til fange av okkupasjonsmakten, og i første omgang dømt til døden. Dødsdommen ble imidlertid ikke satt ut i livet, og etter 22 måneder i Grini fangeleir ble han løslatt. At han unngikk henrettelse, og til sist ble løslatt, skyldtes at Randi Evensmo gjennom hele perioden iherdig hadde troppet opp hos den fryktede Gestapo-lederen Wolfgang Fehmer og klart å overbevise ham om at hennes mann overhodet ikke hadde deltatt i noe illegalt arbeid. Underveis hadde Sigurd Evensmo to ganger nær blitt sendt til konsentrasjonsleire i Tyskland, og det hadde også vært en overhengende risiko for at han skulle bli henrettet. I rettsoppgjøret etter andre verdenskrig ble Randi Evensmo stevnet som vitne av forsvarerne til Fehmer, for å fortelle hvordan Fehmer hadde «hjulpet hennes mann». I erindringsboken hun utga mange år senere, fortalte Randi Evensmo om hvor ubehagelig hun syntes det hadde vært å måtte stille som forsvarets vitne i Fehmer-saken.

Etter krigen ble hun våren 1945 gjeninsatt i stillingen som sekretær i Statens filmkontroll, og etter noen år der var hun en periode hospitant som filmklipper i produksjonsselskapet ABC-Film. Hun sluttet i Statens filmkontroll i 1951. I 1955 ble hun ansatt som lærer ved Vålerenga skole i Oslo, og i 1961 tok hun lærerskoleeksamen. I 1966 tok hun grunnfag i norsk ved Universitetet i Oslo, og i 1968 tok hun grunnfag i tysk samme sted. Hun var undervisningsinspektør ved Vålerenga skole i mange år.

På begynnelsen av 1980-tallet var hun medlem av redaksjonen i Framtiden i våre henders tidsskrift *Folkevett*.

Bibliografi
-----------

* 1984: *Spør du meg –* (erindringer), Gyldendal Norsk Forlag
* 1988: *Peter – en kjærlighetshistorie* (biografi), Gyldendal Norsk Forlag – om Kyrre og Rachel Grepps sønn Peter Andreas Grepp, som døde av tuberkulose i 1933, 22 år gammel

Familie
-------

Randi Evensmo var datter av handelsreisende Thomas Konrad Hirsch Schreiner og Augusta Caroline Stoesen.

Hun var gift med journalisten og forfatteren Sigurd Evensmo, og mor til blant andre kybernetikeren, økonomen og jazzhistorikeren Jan Evensmo.

Referanser
----------

1. ↑  Hirsti, Reidar (27. januar 2023). «Sigurd Evensmo». *Norsk biografisk leksikon* **(norsk)**. Besøkt 6. februar 2024.
2. 1 2 3  «En sterk kvinne gjør opp sitt bo». *Telemark Arbeiderblad*. Skien. 8. november 1984.
3. 1 2 3 4  «75 år : Tidligere undervisningsinspektør Randi Evensmo (---) fyller 75 år 21. desember.». *Nordstrand Østre Aker Blad*. Oslo. 20. desember 1985.
4. 1 2  «Hele Norges filmanmelder». *Aktuell*. 1955. s. 26.
5. 1 2 3 4 5 6  «EVENSMO, Randi». *Studentene fra 1929*. (Tryggve Juul Møller). 1954.
6. ↑  «For 50 år siden». *Film & kino*. xx. 1985. s. 41. «Randi Schreiner heter nå Randi Evensmo. Hun var redaktør i Norsk Filmblad fra 1931 til krigen.»
7. 1 2 3  Evensmo, Sigurd (1967). *Det store tivoli : film og kino i Norge gjennom 70 år*. Gyldendal.
8. ↑  «Sigurd Evensmo - forfatteren av "Englandsfarere"». *Urd*. 1945. s. 385.
9. 1 2  Evensmo, Sigurd (1976). *Inn i din tid*. no: Gyldendal. ISBN 8205089957.
10. ↑  «Lauritz Sand var langt inn i døden etter torturering av Fehmer.». *Ringerikes Blad*. 19. juni 1947. s. 1.
11. 1 2  Brauteset, Steinar (1986). *Gestapo-offiseren Fehmer*. Cappelen. s. 139. ISBN 8202092612.
12. 1 2 3  Evensmo, Randi (1984). *Spør du meg-*. Gyldendal. ISBN 8205150745.
13. ↑  «Redaksjon». *Folkevett*. 1980. s. 3.
14. ↑  Evensmo, Randi (1988). *Peter – en kjærlighetshistorie*. no#: Gyldendal. ISBN 8205177171.