«Brann» har flere betydninger.
Brann i bygning i Massueville i Quebec i Canada
**Ildebrann**, ofte simpelthen **brann**, er ild som er ute av kontroll. Brann er en uønsket eller ukontrollert eksoterm forbrenningsprosess.

Branntyper
----------

*Flammebrann* oppstår når et stoff varmes opp tilstrekkelig til at det avgir gasser, som igjen antennes. Forbrenningsprosessen som oppstår er en oksidasjon av brenselet. Ved flammebrann avgis det gass som forbrenner i det den blandes med oksygen. Den synlige flammen er i realiteten synlig lys fra glødende sotpartikler i forbrenningssonen. Forbrenningssonen er et tynt sjikt (et par millimeter) hvor den avgitte *gasskyen* blander seg med oksygen. Strålevarme fra flammen varmer opp det brennbare materialet slik at mer gass avgis og forbrenningsprosessen opprettholdes.

*Glødebrann* er en forbrenning i materialer som skjer uten flammer, men har varme og lys. Porøse materialer inneholder mye oksygen, og en glødebrann kan pågå i lang tid uten å komme til syne. Materialet rundt en glødebrann vil virke varmeisolerende og vannavvisende, og av den grunn hindre effektiv slokking.

*Ulmebrann* gir omtrent ikke fra seg stråleflamme og utvikler nærmest kald, grå-aktig røyk som fyller rommet uten sjiktdannelse. Giftige forbrenningsgasser utvikles.

Skogbrann i en nasjonalpark i Montana, USA i august 2000

Brannforløp
-----------

Med brannforløp menes brannens utvikling fra antennelse til den har slokket. Brannforløpet er avhengig av hvilket miljø brannen oppstår i. Det skilles spesielt mellom brann i det fri og brann i et rom. Dette fordi oppsamling av røykgasser og tilgang på oksygen er svært viktig for brannforløpet.

For brann i et rom deles brannforløpet inn i antennelsesfasen, vekstfasen, fullt utviklet brann og utbrenningsfasen. 

### Antennelsesfasen

En brann begynner med at et stoff antennes. Dette kan skje med en fysisk tennkilde (pilotantennelse), spontanantennelse eller selvantennelse. 

### Vekstfase

Betinget at det er tilstrekkelig tilgang på brensel og oksygen kan brannen vokse, og den vil etter hvert danne et varmt røyksjikt i øvre del av rommet. Røyksjiktet vil avgi strålevarme og på den måten forvarme andre overflater i rommet. Forvarmingen bidrar til hurtigere utvikling av brannen inntil overtenning oppstår. Hvis tilgangen på brensel ikke er tilstrekkelig, vil brannen få et langsommere forløp, uten overtenning.

### Fullt utviklet brann

I en fullt utviklet rombrann er alle brannbare materialer involvert i brannen. Brannen vil være begrenset av tilgangen på oksygen, og som følge av dette vil det oppstå ufullstendig forbrenning. På grunn av ufullstendig forbrenning i brannrommet vil røyk som strømmer ut kunne antenne når den blandes med oksygen.

### Utbrenningsfasen

Når mengden gass som avgis fra materialene i brannrommet avtar går brannen over i utbrenningsfasen. Uten aktiv slokkeinnsats kan utbrenningsfasen vare svært lenge og vil forløpe som glødebrann. Den kan også blusse opp igjen.

Statistikk
----------

I 2017 omkom 120 000 mennesker i branner verden over, mens 9 millioner fikk brannskader.

I Norge tar boligbranner hvert år rundt 40 menneskeliv. Størstedelen av de omkomne er personer over 70 år.

Se også
-------

* Skogbrann
* Bråtebrann
* Bybrann
* Pipebrann
* Mordbrann
* Pyromani
* Kirkebranner i Norge
* BLEVE

Referanser
----------

1. ↑  «Kollegiet for brannfaglig terminologi». Besøkt 16.06.2015.
2. 1 2 3  hagen, Bjarne Christian (2004). «Kapittel 12. Brannkjemi». *Grunnleggende brannteknikk*. ISBN 82-996645-1-9.
3. ↑  Pedersen, Kjell Schmidt (2012). «Kapittel 2. Brannfysikk og brannkjemi for etterforskere». *Håndbok i brannetterforskning*. Norsk brannvernforening. ISBN 978-82-7485-061-3.
4. ↑  Drysdale, Dougal (2011). «9 the pre-flashover compartment fire». *An introduction to fire dynamics*. Wiley. ISBN 978047031931 Sjekk `|isbn=`-verdien: length (hjelp).
5. ↑  «Nearly 9 million injured worldwide by fire, heat, and hot substances in 2017». *IHME*. 18. desember 2019.
6. ↑  «Brannstatistikk 2019». Direktoratet for samfunssikkerhet og beredskap.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |