«Cudriobakken» er en del av Plankeveien i Østmarka. Den er oppkalt etter Karen Cudrio, som skal ha utbetalt lønningene til skogsarbeiderne her.
**Plankeveien** brukes om særlig to tidligere veier til Oslo/Christiania fra øst. Den ene følger omtrent det som i dag er Strømsveien/Gamle Strømsvei, fra nordenden av Øyeren til Galgeberg. Den andre går gjennom Østmarka fra Kirkebygda i Enebakk via Børter og Rausjøgrenda fram til Rustadsaga og Oslo. Denne veien er ført på kommunens gule liste over verneverdige objekter.

Veiene fikk navnet på grunn av den omfattende transporten av plank til Christiania. Plankelassene skulle til bordtomtene ved munningen av Akerselva, der de ble skipet ut i Europa. Ifølge P. Chr. Asbjørnsen var det ikke noe fornøyelig bekjentskap å treffe på plankekjørerne. De sperret ofte trafikken der de kom i rekker på opptil 50 lass. På 1840-tallet kunne det ifølge Byantikvaren gå hele 1000 lass gjennom Groruddalen hver dag. Dette var en tid den mest trafikkerte vegstrekning i hele Skandinavia. Det skal ha vært over 2000 kjørere og 4-5000 hester i sving med å kjøre plank mellom Øyeren og Christiania. 

Utdypende artikkel: Plankeveien gjennom Østmarka

Karen Cudrio er tillagt mye av æren for etableringen av Plankeveien, den tidligere vinterveien som i hovedsak fulgte vann og myrer gjennom Østmarka, og som var den tids hovedvei til Christiania fra sagene i Rausjøgrenda og Enebakk. Plankeveien var hovedferdselsåren fra Enebakk og Nordre Follo inn til Christiania helt til den nye kjøreveien til Enebakk sto ferdig omkring 1865; dvs. den veien vi i dag kjenner som fylkesvei 155 fra Oslo til Ytre Enebakk.

Mer sannsynlig er det at hun fikk tok initiativ til omleggingen og forkortingen av veien på slutten av 1760-tallet.

Den sørlige veien ble besørget anlagt av Karen Cudrio (født Hofgaard), enke etter Peder Cudrio på Rustad gård. Veien går om vinteren over isen på Børtervanna og opp til Rausjø, hvor den svinger nordover mot Skjelbreia og går videre til Eriksvann, Sør-Elvåga og over til Nøklevann, Rustad gård og Rustadsaga, Østensjøvannet og ned til byen. Plankeveien ble brukt fram til Enebakkveien sto ferdig omkring 1865. Den delen som går i Marka, er ryddet og merket som skiløype. Og hver høst kan man følge «Plankemarsjen», en turmarsj som går fra Kirkebygda i Enebakk til Rausjøgrenda.

Referanser
----------

1. ↑  «Cudriobakken». Skiforeningens markadatabase. Besøkt 31. mai 2014.
2. ↑  (no) «Plankeveien». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
3. ↑  «Plankekjørerne». Runeberg.org. Besøkt 8. januar 2017.
4. ↑  «Fra stier og tråkk til 4-felts motorvei» (PDF). *Kulturminneatlas for Groruddalen*. Arkivert fra originalen (pdf) 27. august 2006. Besøkt 8. januar 2017.
5. ↑  Taugbøl: Kulturminneatlas Follo, s. 86
6. ↑  Karen Cudrio på Lokalhistoriewiki
7. ↑  Ekanger, K.; Helle, E.; Kveim , A; Selgård (2000). *Bøler er stedet*. s. 47-49. ISBN 82-995666-0-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
8. ↑  «Syklistenes Landsforening om Østmarka og Plankeveien». Arkivert fra originalen 3. mars 2014. Besøkt 3. mars 2014.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
* (no) Plankeveien gjennom Østmarka
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |