**Rubidium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Rb** og atomnummer 37. Atommassen (u) er 85,4678.

Historie
--------

Stoffet ble oppdaget i 1861 av Robert Bunsen og Gustav Kirchhoff ved hjelp av spektroskopisk analyse av lepidolitt (en type glimmer). Rubidium i form av salt opptrer som forurensing av mineralet, og blir vasket ut av regn- og grunnvann. For å felle ut 9 gram rubidiumsalt (**RbCl**) måtte Bunsen bearbeide 44 200 liter kildevann. Rubidium i ren metallisk form ble fremstilt ved kjemisk reduksjon av rubidiumsalt med kalium.

Navnet kommer fra latin *rubidus* – dyprød, på grunn stoffets to karakteristiske røde spektrallinjer.

Rubidiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Rubidium er et mykt sølvhvitt alkalimetall som lett oksiderer (og kan selvantenne) i luft, og som har et lavt smeltepunkt på 39,3 °C. Det reagerer voldsomt med vann, og i likhet med kalium og cesium er reaksjonenen kraftig nok til kunne antenne frigjort hydrogen. Rubidium kan danne amalgam med kvikksølv og lar seg legere med gull, cesium, natrium og kalium. 

På grunn av dets reaktive egenskaper oppbevares rubidium i tørr mineralolje, vakuum eller i edelgass-atmosfære.

### Isotoper

Rubidium har to isotoper som forekommer naturlig. Den ene er stabil: 85**Rb** (72,17 %), mens den andre er ustabil (og dermed radioaktiv): 87**Rb** (27,83 %) med halveringstid 4,9277 × 1010 år. Den henfaller til 87**Sr** (strontium) under utsendelse av betastråling. Den lange halveringstiden betyr at strålingen er meget svak. I tillegg er 30 kunstig fremstilte ustabile isotoper kjent. De mest stabile av disse er 83**Rb** med halveringstid 86,2 døgn, 84**Rb** med halveringstid 32,77 døgn og 86**Rb** med halveringstid 18,631 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 8 timer, og de fleste kortere enn en halvtime.

Forholdet mellom rubidium- og strontium-isotoper i stein og mineraler kan brukes til radiometrisk datering.

CAS-nummer: 7440-17-7

Forekomst
---------

Rubidium er det 16. mest vanlige grunnstoffet i jordskorpen, omtrent like vanlig som sink, og mer vanlig enn kobber.
Rubidium finnes naturlig i mineralene leukitt, pollukitt, zinnwalditt og lepidolitt. Lepidolitt inneholder 1,5 % rubidium og er det mineralet som blir benyttet til kommersiell utvinning av stoffet. Også enkelte kalium-mineraler og kaliumsalter inneholder rubidium i kommersielt drivverdige mengder.

Siden det ikke foregår noen handel med rubidium, er det vanskelig å fastslå markedsprisen. Et selskap solgte i 2007 1 grams ampuller med 99,75 % rent metallisk rubidium til 58,20 USD, og 100 gram for 1 118 USD. Canada har store rubidiumforekomster i form av pollukitt-felt ved Bernic Lake i provinsen Manitoba, og er verdens ledende produsent.

Anvendelse
----------

99,99% rent rubidium i glassampulle
Før 1920-årene hadde ikke rubidium noen kommersiell anvendelse. Selv i dag har rubidium begrenset anvendelse utenfor forskningslaboratoriene, men noen bruksområder finnes:

* Rubidium er ett av metallene som benyttes i atomur (cesium er det andre).
* Getter (altså kjemisk vakuumbeskyttelse) i radiorør.
* Rubidiumsjikt på katoder.
* Positronkilde i positronemisjonstomografi.
* Komponent i fotoceller.
* Komponent i spesialglass.
* Rubidiumnitrat i fyrverkeri gir purpur farge.

Referanser
----------

1. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for rubidium Arkivert 11. mai 2008 hos Wayback Machine.
2. ↑  US Geological Survey – Mineral Commodity Summary 2008 (pdf)

Kilder
------

* Lenntech: Rubidium (Rb) - Chemical properties, Health and Environmental effects Besøkt 20. mai 2023
* Royal Society of Chemistry: Rubidium - Element information, properties and uses Besøkt 20. mai 2023

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |