Serviusmuren synlig nær jernbanestasjonen Termini.
Port i Serviusmuren - Porta Esquilina.
Kart over det gamle Roma med Serviusmuren inntegnet i rødt, innenfor den aurelianske mur som er trukket i sort. (klikk for større bilde)
**Serviusmuren** ( Latin: *Murus Servii Tullii*) , var Romas republikanske mur, som var oppkalt etter Servius Tullius. Serviusmuren var en bymur og forsvarsmur, som ble bygd rundt Roma i 300-tallet f. Kr.

Beskrivelse
-----------

Serviusmuren består fortrinnsvis av grå tuff. Den var 3,6 m tykk, over 10 meter høy, 11 km lang, og hadde mer enn et dusin porter. Muren ble bygget i flere ulike steintyper, hovedsakelig tuff. Millioner av steinblokker ble fraktet fra steinbruddene i Veii tolv km unna, etter at romerne hadde erobret og ødelagt denne byen. Selve konstruksjonen skjedde i regi av greske spesialister fra Syrakus, som har satt sine merker i tuffblokkene den er bygd av. Dette viser at det på den tid må ha hersket fred mellom Latium-regionen der Roma lå, og de greske koloniene i Sør-Italia.

Romas første bymur
------------------

Serviusmuren skal være den første bymuren som helt omsluttet de syv høydene i Roma, Pomerium. Fra eldre tid er det funnet rester av en mur som er omtalt i legenden om Romulus og Remus, og som skal ha omsluttet Palatinhøyden, *Roma Romulea* (= Romulus' by). Rester av en slik mur er funnet under republikanske hus som brant i 64 e.Kr. under det som i dag er Trajans marked. Det tok ikke lang tid før Roma vokset ut over grensene til Serviusmuren. Likevel var Serviusmuren den bymuren, som beskyttede Roma i 800 år.

Anlegg i tilknytning
--------------------

Serviusmuren innbefattet også en *agger* (= jordvoll) bak muren og en *fossa* (= vollgrav) foran muren på strekningen mellom Esquinal- og Viminalhøyden, altså det som nå er plassen foran *Stazione Termini*. Det forekom da heller ingen flere forsøk på å invadere Roma de neste 700 år, og da hadde byen fått nye murer.

Navnet
------

Serviusmuren er oppkalt etter den sjette romerske kongen Servius Tullius (500-tallet f.Kr.).
Selv om muren etter sigende er grunnlagt på 500-tallet f. Kr. er den mest trolig bygd etter 390 f.Kr. for å hindre en gjentakelse av at galliske stammer skulle plyndre Roma, slik de gjorde etter slaget ved Allia.

Bymurens nåværende tilstand
---------------------------

Serviusmuren er bare bevart i fragmenter av den opprinnelige muren. Like til høyre for hovedjernbanestasjonen *Stazione Termini* ligger hundre meter av muren intakt.

Liste over portene i muren
--------------------------

* Porta Flumentana – hit førte Via Aurelia til Roma etter å ha krysset Tiberen
* Porta Carmentalis
* Porta Fontinalis – førte ut til Via Flaminia
* Porta Sanqualis
* Porta Salutaris
* Porta Quirinalis
* Porta Collina – dem nordligste porten; førte til Via Salaria
* Porta Viminalis – (finnes fortsatt)
* Porta Esquilina – førte til Via Labicana, Via Praenestina og Via Tiburtina (finnes fortsatt)
* Porta Querquetulana – førte til Via Tusculana
* Porta Caelimontana (finnes fortsatt)
* Porta Capena – førte til Via Appia og Via Latina
* Porta Naevia – på Aventinen, førte til Via Ardeatina
* Porta Raudusculana – også øst på Aventinen
* Porta Lavernalis
* Porta Trigemina – nær Forum Boarium, førte til Via Ostiensis

Litteratur
----------

* *Aschehoug og Gyldendals Store norske leksikon*. Oslo: Kunnskapsforl. 1980. s. 69. ISBN 8257300349.
* Bjøl, Erling (1983). *Romerriket*. Oslo: Cappelen. s. 21. ISBN 8202049210.  Kart

Referanser
----------

1. ↑  *Verdenshistorien i kart, tekst og bilder*. Oslo: Cappelen. 1991. s. 27. ISBN 8202126509.
2. 1 2 3  L'Orange, H.P. (1978). *Oldtidens bygningsverden*. Oslo: Dreyer. s. 190. ISBN 8209016687.
3. ↑  Pereira, Anthony (1983). *Roma*. Oslo: Schibsted. s. 37. ISBN 8251609445.
4. ↑  L'Orange, H.P. (1932). *Mussolinis og cæsarernes Rom i billeder fra reguleringen og de siste utgravninger*. Oslo: Gyldendal. s. 52.
5. ↑  Aage Hauken: *Det underjordiske Roma* (s. 57), forlaget Aschehoug, Oslo 2008, ISBN 978-82-03-23592-4
6. ↑  Aage Hauken: *Det underjordiske Roma* (s. 58-9), forlaget Aschehoug, Oslo 2008, ISBN 978-82-03-23592-4
7. ↑  *Aschehougs konversationsleksikon*. Kristiania: Aschehoug. 1924. s. 656.
8. ↑
9. ↑  Bjøl, Erling (1983). *Romerriket*. [Oslo]: Cappelen. s. 33. ISBN 8202049210.

Eksterne lenker
---------------

* Livius.org - bilder Arkivert 18. juni 2010 hos Wayback Machine.
* Forelesning i Romersk arkitektur fra Open Yale Courses


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin
 |