**Christian Muus** (født 26. oktober 1656 i Christiania, død 11. desember 1717 i Odense) var en norsk prest og dansk biskop.

Virke
-----

Muus var født i Christiania (Oslo) og kom i voksen alder i kontakt med Ulrik Frederik Gyldenløve (1638–1704) som var stattholder i Norge fra 1664 til 1699, et bekjentskap som etter all sannsynlighet var medvirkende til at Muus fikk flere gode embeder.[] Christian fikk sin magistergrad omkring 1678 og ble i 1679 tilsatt som prest i Aurskog og Blaker. Han flyttet i 1686 til Ås og ble i 1694 den første sognepresten i Vår Frelsers kirke – Oslo domkirke som ble oppført i tiden 1694 til 1697. Her overtok samtidig som prest i Hellig Trefoldigheds kirke som hadde brent ned i 1686, etter Hans Munch. Etter sin første hustrus død i 1701 ble han samme høsten utnevnt til biskop i Ribe. Her var han til 1712 da han ble biskop over Odense stift, der han døde i 1717.

Det er forøvrig Muus som har skrevet verset som står på døren inn til prekestolen i Oslo domkirke, han hadde det med å uttrykke seg på versefot. Da han søkte om stillingen som biskop i Ribe skrev han:

Stormægtigste Monarch, Bisp Ancher siges død,  

Og Riber Stift vacant, Ens Død en Andens Brød,  

Vil Gud, Kong Frederik, jeg bliver lykkelig,  

Indtil jeg også døer, jeg takker ham og Dig.

Familie
-------

Han var sønn av Søren Larsen/Lauridsen (va/n der) Muus (1609–1693) og Øllegård Olufsdatter (1621–1703), begge fra danske Viborg. Faren ble kornhandler i Christiania og kjøpte gården Vinderen. Han døde i Christiania i 1693. Moren flyttet vel med Christian til Ribe der hun døde i 1703. 

Selv var Christian gift fra 1680 til 1701 med Helle Christensdatter (1662–1701), som var datter av byfogd Christen Christensen. Christian giftet seg igjen i 1702 med den tyve år yngre Wibeke/Wiweche Lund (1677–1755) som var datter av justitiarius i Christiania, han Christian Madssøn Lund (1624–1691), som igjen var sønn av biskopen i Lund, han Mads Jensen Medelfart (1579–1638).

Se også
-------

* Muus (slekt)

Utgivelser
----------

* Muus, Christian (1693). *Lyck-Ønskning, der Hands Kongelige Høyhed ... Herr Friderich ... Arve-Printz til Danmark og Norge ... fra Udlændiske Steder til disse Rigers store Glæde lyckeligen til Kjøbenhavn ankom den 14 April Anno 1693: Hvor ved og er anførdt de Longobarders Udgang af Danmarck, først til Rügen, derefter til Bejren og endelig ind i Italien*. Kiøbenhavn: Trykt hos Joachim Schmedtgen.

Referanser
----------

1. 1 2   Dansk biografisk leksikon, Dansk Biografisk Leksikon-ID Christian\_Muus[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Christianiæ Dom-Kirkes Bog 1632-1677*. Oslo: I kommisjon hos Forlagsentralen. 1978. ISBN 8270612774.
3. ↑  At faren hadde etternavnet *von der* (Muus) er nevnt i *Tingboken for Aker* av 1681, jamfør Kornhandler Søren Muus ca. 1608-93, en diskusjon blant slektsgranskere hos arkivverket.no, der Tore Vigerust (1955–2010) antyder at det kan ha kommet av det flamske *van der Meuse*.
4. ↑  Christian Lund hos geni.com

Kilder
------

* A. Jantsen, Christian Muus i Dansk biografisk lexicon, 1887–1905
* Christian Muus i 2. utgave av Dansk biografisk leksikon / Den Store Danske, 1933
* Arno Berg og Bernhard Hagtvedt: *Vår Frelsers kirke*, forlaget Land og kirke, Oslo 1950, side 288–290
* Bjørn Løkken, Christian Sørensen Muus

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |