recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Havok Physics***, ofte omtalt som bare ***Havok***, er en mellomvare-fysikkmotor utviklet av det irske selskapet Havok, som ble oppkjøpt av Microsoft i 2015 etter å ha vært eid av Intel siden 2007. Det er spesielt laget for videospill ved å legge til rette for kommunikasjon mellom objekter eller andre karakterer i sanntid. Ved å benytte dynamisk simulering, åpner *Havok* for mer realistiske verdener og animasjoner, som for eksempel ragdoll-fysikk. Selskapet har også sluppet *Havok Animation* og *Havok FX*, som bruker *Shader Model 3.0* på spillernes GPU'er for å få til ulike effekter som for eksempel røyk.

Støttede plattformer
--------------------

Versjon 1.0 av Havok-SDK'en ble første gang vist frem på Game Developers Conference (GDC) i 2000. Siden den gang har den utviklet seg til å bli flere forskjellige programmer, men hovedsakelig *Havok Physics 4*. Denne ble sluppet i juli, 2006.
Kildekoden til motoren blir distribuert via lisensiering, og det er foreløpig bekreftet at den virker på Microsoft's Windows, Xbox og Xbox 360, Nintendo's GameCube og Wii, Sony's PlayStation 2, PlayStation 3 og PlayStation Portable, Apple's Mac OS X og på Linux.
Selve motoren er skrevet i C/C++, og er derfor mulig å portere til ethvert system som har en kompatibel kompilator tilgjengelig.

Bruk
----

Siden SDK'ens utgivelse i 2000 har den blitt brukt i mer enn 150 videospill. De fleste av disse spillene er førstepersons skytespill, men motoren har også blitt benyttet i andre sjangre, som for eksempel i sanntidsstrategi-spillet *Company of Heroes*, og i Blizzard Entertainment's *StarCraft II*. Havok finnes også i Autodesk Media & Entertainment's 3D Studio Max som en medfølgende plug-in. En plug-in for Autodesk's animasjonsprogramvare Maya er også tilgjengelig.

Konkurranse
-----------

Havok's største konkurrent på markedet er AGEIA, utviklerne av PhysX-SDK'en og PPU'en (physics processing unit). Tanken bak PPU'en er å hjelpe CPU'en med oppgaver som omhandler fysikk, omtrent slik en GPU hjelper til med 3D- og video-utregninger. Havok har ikke en tilsvarende maskinvare-komponent til deres SDK, men selskapet lager et spesialisert sett kalt *Havok FX* som bruker GPU'ene på ATI og NVIDIA sine videokort til fysikk-utregninger.

Referanser
----------

1. ↑  Mary Jo Foley (2. oktober 2015). «Microsoft acquires Havok from Intel» **(engelsk)**. Besøkt 9. april 2016.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 29. september 2007. Besøkt 1. juni 2007.
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 24. februar 2012. Besøkt 19. mai 2007.
4. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 2. mars 2007. Besøkt 19. februar 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

Portal: Videospill
**Ellipse** (fra gresk: ἔλλειψις, *elleipsis*, «utelatelse») i språk er en markering som synliggjør at deler av et utsagn bevisst er utelatt.

Historie
--------

Ellipse har vært i bruk på engelsk siden 1588, og da besto ellipsen av streker, ikke prikker. (Bruken var i en oversettelse av Terences komedie *Andria*.)

Ellipsetegnet
-------------

Termen ellipse i skrift henviser til en rad med tre punkter (…) som markerer en bevisst utelatelse. Ellipsetegnet er et eget typografisk symbol. Tastekombinasjonen for å skrive ellipsen i Microsoft Windows er Alt+0133,, for Mac Alt + **.** (norsk tastatur) eller Alt + ; (amerikansk tastatur) og for Linux AltGr + **.** (punktum). I norsk typografi skal det være mellomrom før ellipsen når ett eller flere selvstendige ord er utelatt: «Lisa gikk til …» Når bare en del av et ord er utelatt, skal det ikke være mellomrom før ellipsen: «Lisa gikk til sk…»

Ellipsen kan også brukes for å uttrykke ettertanke.

* «Det tror faktisk jeg også …»

Ellipsetegnet kan dessuten være et forsøk på å etterlikne tale i skrift, med naturlige pauser og antydninger som inviterer mottakeren til å delta aktivt i tankeprosessen.

Annet
-----

Aposiopese er et retorisk virkemiddel og en talefigur der en setning blir avbrutt i en syntaktisk sammenheng slik at mottakeren må tenke seg til resten. Da kan avsenderen antyde og hinte slik at andre må bruke fantasien og tolke tankene for å avslutte meningen.[]

Referanser
----------

1. ↑  In her book on the ellipsis, "Ellipsis in English Literature: Signs of Omission" (Cambridge University Press, 2015), Anne Toner
2. ↑  … dot, dot, dot: how the ellipsis made its mark, Research Impact, Cambridge University
3. ↑  «Alt+0133». Arkivert fra originalen 30. juli 2010. Besøkt 7. august 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Ellipsetegnet (…), tre prikker, utelatelsestegnet (Alt+0133) Arkivert 27. mars 2012 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***Ten Nights in a Bar Room*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Oscar Apfel.

Handling
--------

Joe Morgan arbeider ved en tømmerleir i nord, blir påvirket av alkohol når en ny salong åpner i byen. Etter hvert blir han ubrukelig som arbeider, og forsømmer sin kone og barnet deres lille Mary.

Når barnet hans kommer til salongen for å oppfordre faren sin til å reise hjem, blir hun truffet av et kastet ølglass. Mary blir deretter tatt med hjem, men hun dør kort tid senere. Joe innser deretter alkoholens problemer, og han begynner i stedet å søke hevn for de han mener var ansvarlige for datterens dødsfall.

Skuespillere
------------

* Baby Ivy Ward som Mary Morgan
* John Lowell som Joe Morgan
* Nell Clarke Keller som Fanny Morgan
* Charles Mackay som Simon Slade
* James Phillips som Frank Slade
* Ethel Dwyer som Dora Slade
* Charles Beyer som Harvey Green
* John Woodford som Judge Hammond
* Kempton Greene som Willie Hammond

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 18. august 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ten Nights in a Bar Room* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Ten Nights in a Bar Room* på American Film Institute Rediger på Wikidata
***The Speed Girl*** er en amerikansk stumfilm fra 1921 regissert av Maurice Campbell.

Handling
--------

20 år gamle Betty Lee blir kjent for sine film-stunts, som involverer fly og kraftige kjøretøy. Hun blir forelsket i offiser Tom Manley, men han må tilbake til skipet han er stasjonert på til et bestemt tidspunkt. Betty, som ikke innser viktigheten av dette, stiller klokken tilbake slik at de skal få mer tid sammen. Når hun får beskjed om at Tom kommer til å bli stilt for krigsrett, hvis han ikke befinner seg på dekk i tide, forsøker Betty å hjelpe ham. Men i løpet av denne prosessen blir Betty arrestert for å ha kjørt alt for fort, og hun blir derfor arrestert og dømt til 10 dager i fengsel. Men dommer Ketcham som hadde avsagt denne dommen, går snart med på å omstøte dommen mot henne.

Skuespillere
------------

* Bebe Daniels som Betty Lee
* Theodore von Eltz som Tom Manley
* Frank Elliott som Carl D'Arcy
* Walter Hiers som Soapy Taylor
* Norris Johnson som Hilda
* Truly Shattuck som Mrs. Lee
* William Courtright som Ketcham
* Barbara Maier

Referanser
----------

1. ↑  The Speed Girl
2. ↑  THE SPEED GIRL

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Speed Girl* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Speed Girl* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Lotus 1-2-3** er et regnearkprogram som ble laget i 1983. Programmet er basert på et tabellignende regneark med linjer og kolonner der man kan skrive inn tekst, tall, formler og funksjoner. Programmet vil da utføre beregninger, ofte i form av matematiske problemer, analysere informasjon, behandle lister og talldata.

Lotus 1-2-3 har avanserte matematiske, økonomiske og statistiske funksjoner og dessuten muligheter for å lage makroer. Dette var sannsynligvis det programmet som gjorde næringslivet og andre tallbehandlere klar over fordelene med bruk av PC. Navnet «1-2-3» fikk det fordi det både hadde regneark, grafisk fremstilling av tall og en form for databasebehandling. Lotus 1-2-3 var lenge det mest solgte PC-programmet innen sin sjanger, og beholdt denne plassen til Microsoft Excel ble introdusert.

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 20. september 2016.
2. ↑   *National Software Reference Library*, Wikidata Q6978597,
3. ↑  ; besøksdato: 20. september 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** NKC
 |
Ras **Mäkonnen Wäldä-Mika'él Guddisa** (født 8. mai 1852, død 21. mars 1906), også kjent som *Makonnen Wolde Mikael Gudessa* eller bare som *Ras Makonnen*, var en kongelig person i Etiopia. Han var general og guvernør i Harar-provinsen, og far til Tafari Mäkonnen, senere kjent som keiser Haile Selassie I. 

Makonnen Woldemikael Gudessa var født i Derefo Maryam nær Ankober. Hans far var Fitawrari Woldemikael Guddessa, som tilhørte en adelsfamilie av Oromo opprinnelse, og hans mor var Leult Tenagnework Sahle Selassie, som var datter av negus Sahle Selassie av Shewa. Han var en fetter av keiser Menelik II, og tilhørte Det salomonske dynasti. Da han var 14 år ble han sendt til hoffet til Menelik II, som da var hersker i Shewa, hvor han fikk en spesiell stilling nær Menelik.

I 1887 ble han utnevnt til *Shum* («guvernør») av Harar. I denne perioden ble han en nær venn av den franske poeten Arthur Rimbaud, som på denne tiden bodde og var forretningsmann i denne provinsen.

Han var også en periode guvernør av Tigray etter at den opprørske Mangasha Yohannes hadde blitt avsatt. 

Han var til stede ved kroningen av Edward VII i 1902. Han besøkte også land som Tyskland, Frankrike, Tyrkia og Italia.

Han ble syk av tyfus på en reise fra Harar til Addis Abeba og hans medarbeidere tok ham til Kulubi, hvor han døde ved daggry etter ha hviskende ha gitt sin sønn Tafari Makonnen sin velsignelse.

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, oppført som Ras Welde Mikaél Makonnen, BNF-ID 162403229[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Haile Selassie I: *My Life and Ethiopia's Progress: The Autobiography of Emperor Haile Sellassie I*, oversatt fra amharisk av Edward Ullendorff. (New York: Frontline Books, 1999), vol. 1, p. 13.
3. ↑  Nicholl, Charles: *Somebody Else: Arthur Rimbaud in Africa 1880-91*. 1999, s. 231.
4. ↑  Harold G. Marcus: *The Life and Times of Menelik II: Ethiopia 1844-1913* (Lawrenceville: Red Sea Press, 1995), s. 6

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ras Makonnen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Silje Kristine Stang** (født 22. desember 1970) er en norsk programleder på radio og TV. 

Hun jobber siden 15. september 1993 som programleder for *P4s radiofrokost* på P4, hvor hun har ledet ulike programmer i flere år. Hun har har også vært programleder for TV-programmene *Mandagsklubben* på TVNorge (1998–2000), *Silje og Sigurd – et slags reiseprogram* på TVNorge (2000–2001), *Torsdagsklubben* på TV 2 (2002–2004) (2008) og *9 av 10 nordmenn* på TV 2 (2006–2008). Hun har også vært programleder for sesong 2 og 3 av TV 2-serien Sporløs.

Hun har vunnet to Gullruten-priser: *Mandagsklubben* vant publikumsavstemningen folkets favoritt under Gullruten 1999, mens Stang ble beste kvinnelige programleder under Gullruten 2003 for *Torsdagsklubben*. I tillegg ble *Silje og Sigurd – et slags reiseprogram* kåret til beste underholdningsprogram under Gullruten 2001.

Referanser
----------

1. ↑   www.nrk.no[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Silje Stang på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Kurt Tibbetts** (født 1954 på Jamaica) er en politiker fra Caymanøyene i Karibia. 

Tibbetts ble født på Jamaica av medisiske grunner.

Han er leder for den politiske opposisjonen i landet, og har tidligere fungert som leder for regjeringen på Caymanøyene. Tibbetts er den første valgte representant for distriktet George Town, og tjener sin femte periode i den lovgivende forsamling på Caymanøyene. Han har representert distriktet George Town i den lovgivende forsamling for Caymanøyene kontinuerlig siden 1992. 

I 1976, bare 22 år gammel, fant han et utløp for sitt ønske om å tjene allmennheten ved å delta i Lions Club på Grand Cayman, der han fungerte som president i 1988 og mellom 1993 og 1994. Hans skarpsindighet for innsamling av penger hjalp klubben med å samle hundretusener av dollar som senere ble gitt tilbake i samfunnet, hovedsakelig for å øke offentlig velferd på Caymanøyene. 

I 1988 stilte Tibbetts til valg til den lovgivende forsamling på øyene, men klarte ikke å sikre et av de tre setene som skulle representere George Town-distriktet. I 1992, etter opprettelsen av et fjerde George Town-sete, ble Tibbetts valgt som den fjerde representant til den lovgivende forsamling for distriktet George Town. 

Fra november 2001 til mai 2005 satt Tibbetts som leder for den politiske opposisjonen. I 2002 ble han medlem av det politiske partiet People's Progressive Movement (PPM), og i 2003 ble han enstemmig valgt til leder av dette partiet. Etter valget i 2005 ble Tibbetts valgt som leder av departementet med ansvar for administrasjon, planlegging, landbruk og bolig. Han vendte tilbake som leder for den politiske opposisjonen etter valget i 2009. 

Han giftet seg med kjæresten Shirley-Ann i 1984, og de fikk tre barn sammen, døtrene Jacynth, Janelle og sønnen Jared. 

Tibbetts ble i 2010 utnevnt til offiser (OBE) av Order of the British Empire av den britiske dronning Elizabeth II.
Kamilleblomst
**Urter** er en fellesbetegnelse for en rekke plantearter, men i hovedsak planter som brukes til mat, smakstilsetninger, medisiner eller parfymer. Botanisk er det planter som produserer en stengel som ikke er vedaktig, og som formerer seg med frø og dør tilbake (visner om vinteren) etter endt vekstsesong. Urter kan imidlertid være både ett- og flerårige planter. Noen er giftige, mens andre kan være spiselige.

Begrepet «urteaktig» brukes om plantedeler uten vedaktig stengel og om unge planteskudd hvor stengelen ennå ikke har blitt vedaktig. Også planter som danner feltsjiktet i en skog og er lavere enn 30 cm kalles ofte urter innen vegetasjonsøkologien.

Statens legemiddelverk klassifiserer alle urter som legemidler, med unntak av de som blir klassifisert som handelsvare i den såkalte «urtelisten» i Forskrift om legemiddelklassifisering. Noen urter er reseptpliktige.

Eksempler på urter
------------------

* Planter som danner beitegrunnlag for husdyr og villdyr
* Planter som dyrkes på grunn av sine legende eller lindrende egenskaper, se medisinske urter
* Planter som brukes i ulike former for mat og drikke på grunn av sin spesielle aroma, se krydderurter

Eksterne lenker
---------------

* Forskrift om legemiddelklassifisering
* Anti-inflammatory Spices
* Søkbar digitalkopi av *Den store urteboken : dyrking, mat, skjønnhet, helse, dekorasjoner* av Lesley Bremness, utgitt av Gyldendal 1990

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NDL **·** BBC Things
 |
**Jordskjelvet i Indiahavet 2006** var undersjøiske jordskjelv utløst den 17. juli 2006 kl 10:19 (norsk tid), det første sør for øya Java i Indonesia. Skjelvet fant sted ca. 225 km nordøst for Christmasøya og 355 km sør for Jakarta (9.295°S, 107.347°E). Bygningene svaiet i Indonesias hovedstad Jakarta under jordskjelvet som varte i to minutter. Skjelvets episenter ligger omtrent 1400 km unna episenteret til jordskjelvet i Indiahavet 2004, og geologisk sett er det de samme kontinentalplatene som kolliderer denne gangen som i 2004.

Skjelvet målte 7,2 på Richters skala, og er dermed lang mindre enn skjelvet i 2004, som målte 9,0 på samme skala. Et etterskjelv målt til 6,1 på Richters skala ble målt to timer etter hovedskjelvet.

Senere, rammet ca. 2 meter høye tsunamibølger Indonesia. Turiststedet Pangandaran Beach ble rammet, der et hotell ble ødelagt av bølgene. Mange andre hus ble ødelagt av bølgene. Minst 654 mennesker ble drept, om lag 978 skadd og 329 er fortsatt savnet. Om lag 54 254 ble hjemløse.

Referanser
----------

1. ↑  «Dødstallet stiger etter tsunamien i Indonesia». *www.vg.no*. Besøkt 13. september 2022.
2. ↑  «Bloomberg.com: Asia». *web.archive.org*. 30. september 2007. Archived from the original on 30. september 2007. Besøkt 13. september 2022. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)

Eksterne lenker
---------------

* (en) July 2006 Java earthquake – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* VG Nett - Over 100 drept i tsunami
* Aftenposten – Tsunami rammet turiststrand
* VG Nett- Indonesia truffet av tsunami
* BBC News – Dozens dead in Indonesian tsunami
* Dagbladet – Minst 226 drept av tsunami
* Tv2 Nettavisen – Se tsunamiens herjinger
**KDevelop** er et integrert utviklingsmiljø for skrivebordsmiljøet KDE for Unix-lignende operativsystemer. KDevelop inkluderer ikke en kompilator; i stedet bruker den en ekstern kompilator som gcc for å produsere gjennomførbar (executable) kode.

Den nåværende versjonen, 3.5.4-1, støtter mange programmeringsspråk som Ada, Bash, C, C++, Fortran, Java, Pascal, Perl, PHP, Python og Ruby. Utgis under GNU General Public License, KDevelop er fri programvare.

Historie
--------

KDevelop 1.x og 2.x ble utviklet over en periode på fire år.
Bernd Gehrmann startet en fullstendig nyskrivning og annonserte KDevelop 3.x med denne mailen:
Et nytt IDE for et nytt årtusen, den 30. mars, 2001. Den første utgaven kom sammen med KDE 3.2 i februar 2004.
Utviklingen av KDevelop 3.x stoppet i 2008.
KDevelop 4.x har vært under utvikling siden august 2005. Det er en fullstendig omskriving med en bedre kjerne og en mer objektorientert programmeringsmodell. Den første utgaven er planlagt til slutten av 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) KDevelop – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

1. ↑  ; besøksdato: 24. september 2016.
2. ↑  .
**Toril Opsahl** (født 1976) er en norsk lingvist. Hun er ansatt som professor i nordisk språkvitenskap og norsk som andrespråk ved Universitetet i Oslo.

Opsahl ble cand.philol. ved Universitetet i Oslo i 2002. Hovedfagsoppgaven var om de kommunikative funksjonene til diskurspartikkelen 'bare'. I 2010 tok hun en doktorgrad om språkutvikling i multietniske ungdomsmiljøer. Avhandlingen hadde tittelen *Egentlig alle kan bidra!* og inngikk i det nasjonale språkforskningsprosjektet "Utviklingsprosesser i urbane språkmiljø" (UPUS).

Opsahl startet karrieren som lektor ved videregående skole og voksenopplæring (2002–2006). Hun var deretter doktorgradsstipendiat 2006–2009 og redaktør i Norsk ordbok fra 2009 til 2014, hvor hun blant annet var forsker i prosjektet Norsk Ordbok 2014. I 2012 ble hun ansatt som førsteamanuensis II ved Forskingssenter for skriftkultur, Ivar Aasen-instituttet for språk og litteratur, Høgskulen i Volda og i 2014 fikk hun stillingen som førsteamanuensis i Nordisk språk (inkludert Norsk som andrespråk) ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Universitetet i Oslo (UiO). Hun var forskningsleder ved samme institutt fra 2015 til 2017 og har siden 2020 vært leder for NorPol-prosjektet. Hun har også bistilling som førsteamanuensis II ved NTNU, i prosjektet GenVAC. Hun fikk personlig opprykk til professor i august 2023.

Hennes faglige interesseområder er språklig variasjon og endring, flerspråklighet, flerspråklig utdanning, språkholdninger, samtale, ungdomspråk, diskursmarkører, grammatikk og pragmatikk.

Opsahl har sittet i skriftstyret til Landslaget for norskundervisning og er medlem av kjernegruppa ved MultiLing, senter for flerspråklighet.

I 2013 utgav hun (sammen med Stian Hårstad) boka *Språk i byen. Utviklingslinjer i urbane språkmiljøer i Norge*.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Toril Opsahl - Senter for flerspråklighet». *www.hf.uio.no* **(norsk)**. Besøkt 29. juli 2021.
2. 1 2  «Toril Opsahl er ny førsteamanuensis på MultiLing - Senter for flerspråklighet». *www.hf.uio.no* **(norsk)**. Besøkt 29. juli 2021.
3. ↑  «Toril Opsahl - NTNU». *www.ntnu.no*. Besøkt 29. juli 2021.
4. ↑  «Språk i byen (Utviklingslinjer i urbane språkmiljøer i Norge) | Stian Hårstad mfl.». *Fagbokforlaget.no*. Besøkt 29. juli 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** CRIStin
 |
**DISGEN** er et slektsforskningsprogram på svensk for Windows utviklet av Föreningen DIS (Datorhjälp i släktforskning). Programmet er spesielt tilpasset svenske forhold. DISGEN selges kun til medlemmer av foreningen DIS, så man må være medlem for å få tilgang til programmet, men man kan laste ned en demo.

Etter å ha forsøkt slektsforskning på en Datasaab datamaskin, ble den første versjonen av DISGEN utviklet til ABC80 og første versjon kom i 1982. Siden den tid har programmet blitt skrevet om flere ganger og er nå et Windows-program.

DISGEN har direkte støtte for DISBYT og DIStreff, tjenester for å søke etter andre slektsforskere med samme slekter som du har. Programmet har støtte for GEDCOM eksport og import av data. 

Programmet har svenske ledetekster, men kan gi utskrifter på 11 språk, deriblant norsk.

  


| * v
* d
* r
Slektsforskningsprogram |
| --- |
| Windows: | Ancestris **·** Ane **·** Brother’s Keeper **·** DISGEN **·** Embla **·** Familiearkiv **·** FTM **·** Genbox **·** Heredis **·** Legacy **·** PAF **·** Roots Magic **·** TMG **·** WinFamily |
| Linux: | Ancestris **·** Gramps **·** LifeLines |
| Mac: | Ancestris **·** GEDitCOM **·** iFamilyforTiger **·** LifeLines **·** MacFamilyTree **·** Reunion |
| Web-basert: | Geneweb **·** Geni **·** phpGedView **·** TNG **·** dinSlekt.no |
**Morehead State University** er et delstatseid universitet i Morehead i detstaten Kentucky, USA, på Interstate highway 64 midt mellom Lexington (Ky) og Huntington (V-Va). Det ble grunnlagt i 1922 som Morehead Normal School, og skulle gi lærerutdanning i østre Kentucky (Murray fikk tilsvarende lærerskole for vestre Kentucky). *Morehead* har sin forløper i en skole fra 1887.

*MSU* består av fem colleger og skoler:

* Caudill College of Humanities
* College of Business
* College of Education
* College of Science and Technology)
* Institute for Regional Analysis and Public Policy

Ved *Morehead* var det 9 025 studenter fra 40 stater og 27 land, og 528 vitenskapelig ansatte i 2006. Samme år var skolepengene for studenter folkeregistrert i Kentucky, US$ 4 870. Studiene gis opp til Mastergradsnivå.

*MSU* anla i 2004 en kjempeantenne (21 m) for *space tracking* i samarbeid med NASA.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Morehead State University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Space Science Center
* About MSU

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** GeoNames **·** GNIS
 |


1. 1 2   *Intergrert IT-system for akademisk utdannelse*, Wikidata Q6042926,
**Odd Einar Nordheim** (født 5. februar 1972 i Årdal) er en norsk musiker og sanger. Han vant den TV-sendte talentkonkurransen 
*Med blikket mot stjernene* i 1996. Han har blant annet gitt ut tre plater først under artistnavnet "OdD", og så som "Odd Einar Nordheim". Debutalbumet *Mind Your Head* i 2001, *Not All Birds Fly with Ease* i 2005 og *Sognbook* i 2020. Han var nominert til beste popsolist under Spellemannprisen 2001. 

Hans musikalske inspirasjoner er Otis Redding, Billie Holiday, Prince, Jimi Hendrix, The Police, Tom Waits og Joni Mitchell. Nordheim var i 2012 med på TV 2s talentkonkurranse *The Voice – Norges beste stemme*. Hans mentor i programmet var Yosef Wolde-Mariam fra gruppa Madcon. Høsten 2020 var han med i NRK sin direktesendte 9. sesong av Stjernekamp. Han røk ut av konkurransen i den sjette episoden.

Nordheim er i dag bosatt på Siggerud. Han er gift med Frid Nordheim som forøvrig også deltok i *Med blikket mot stjernene* og i The Voice.

Diskografi
----------

* 2001 *Mind Your Head*
* 2005 *Not All Birds Fly with Ease*
* 2020 *Mi Sognbok*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Odd Einar Nordheim på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Odd Einar Nordheim på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Odd Einar Nordheim på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* Odd Einar Nordheims MySpace-side
* OdDs Twitterkonto
* Arkivert 23. juni 2021 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Bergün/Bravuogn** (*Bergün* på tysk og *Bravuogn* på retoromansk) er en landsby og tidligere kommune øverst i Albula-dalen i Sveits. Bergün er i dag overveiende tyskspråklig, men fremdeles forstår cirka 26,7 % av innbyggerne retoromansk.
Den retoromanske hoveddialekten som benyttes her er surmiran-varianten, imidlertid med sterke innslag fra putèr-dialekten fra Øvre Engadin. Dette skyldes at Bergün ble reformert til protestantisk kristendom, og dermed orienterte Bergün seg mot det protestantiske Engadin. Det øvrige surmiran-området forble i det store og det hele katolsk. Som skriftspråk har Bergün etter dette benyttet putèr-normen, til tross for sitt opphav i surmiran-dialekten.

Et liknende fenomen finnes i landsbyen Bivio i det surmiran-språklige Sursés vest for Bergün. I Bivio har også den stedlige surmiran-dialekten innslag fra putèr i Øvre Engadin. Men i Bivio skrives det imidlertid på surmiran. Bivio har for øvrig også en bargajot-talende befolkning i tillegg til retoromansk og tysk. Bargajot er den italienske dialekten i Val Bregaglia syd for Bivio.

Dialekten i Bergün heter bargunsegner, og ca 10 % av befolkninga behersker den. Skolen her er tyskspråklig, men retoromansk undervises som fremmedspråk, og da altså på putèr-dialekten fra Øvre Engadin.

Til Bergün/Bravuogn kommune hører også stedene Stugl, Latsch og Preda.

Bilder fra øvre Val d´Alvra
---------------------------

* Bravuogn / BergünBravuogn / Bergün
* Bravuogn / BergünBravuogn / Bergün
* Bravuogn / BergünBravuogn / Bergün
* StuglStugl
* LatschLatsch
* PredaPreda
* Filisour / FilisurFilisour / Filisur
* Filisour / FilisurFilisour / Filisur
* Filisour / FilisurFilisour / Filisur

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Bergün/Bravuogn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** HDS **·** GeoNames
 |
**Hyre AS** er et norsk selskap innen bildeling. Selskapet ble etablert i 2017 av daglig leder Nils Petter Nordbø i samarbeid med Møller Mobility Group. Selskapet omsatte for 92 millioner NOK i 2021.

Hyre fungerer ved at brukeren finner, bestiller og låser opp bilen i en mobilapplikasjon, og bildelingen er stasjonsbasert (fast oppstillingsplass).

Historie
--------

I 2017 tok Møller Mobility Group initiativ til å opprette et selskap innen bildeling. Hyre ble opprettet som et selvstendig AS av Nils Petter Nordbø, med ledende ansatte og Møller Mobility Group på eiersiden. Høsten 2017 ble en lukket pilot lansert med litt over 40 biler tilgjengelig for leie, før en åpen lansering i Oslo i april 2018.

Ved inngangen til 2022 hadde selskapet over 1100 biler i Norge, fordelt på Oslo, Bergen , Stavanger og Trondheim. I juni 2022 lanserte tjenesten også i Stockholm.

Referanser
----------

1. 1 2  Solem, Lars Kristian. «Gründere, bilimportører og en statseid gigant kjemper mot hverandre i slaget om bildeling. De fleste taper penger». *www.dn.no*. Besøkt 4. april 2022.
2. ↑  Sæter, Embret (6. februar 2018). «Bilbransjen kaster seg på deletrend: – Bilen vil synke raskere i verdi som følge av teknologiutviklingen». *www.dn.no*. Besøkt 4. april 2022.
3. ↑  Mattsson, Per (22. juni 2022). «Norska bildelningsjätten till Sverige – vill bli störst i Stockholm». *Dagens industri* **(svensk)**. Besøkt 7. august 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Job Control Language (JCL) er et sett med setninger som du koder for å fortelle til operativsystemet om arbeidet du vil at det skal utføres. Selv om dette settes med utsagn er ganske stort, kan de fleste jobber kjøres med en veldig liten delmengde. 

JCL-setninger forteller hvor den riktige data skal finnes, forteller hvilket program (programmer) som skal kjøres, og hva de skal gjøre med den resulterende utgangen.

JCL jobb bruker tre hovedtyper av JCL-utsagn:

En JOBB som erklæring for å identifisere arbeids enheten skal utføres;

En eller flere EXEC-setninger, avhengig av antall jobb trinn i jobben;

En eller flere DD-setninger for å identifisere inn- og ut datasettene;

JCL bruker generiske filnavn, som består av SYSIN , SYSOUT og SYSPRINT. Når et program ber om data , får programmet dataene fra SYSIN. Når den produserer data , går dataene til SYSOUT , og trykte rapporter gå til SYSPRINT. 

**EKSEMPEL PÅ JCL JOBB**

//T4395XXX JOBB (6158,TEST),'test',      

// KLASSE=A,                      

// MSGLEVEL=(1,1),              

// MSGCLASS=X,                  

// NOTIFY=&SYSUID                

/\*RUTEUTSKRIFT U920                      

//\*---------------------------------------------

// JCLLIB ORDER=(CFDT.LxxxxPO.JCLLIB)  

//\*                                      

//S01 EXEC PGM=IKJEFT01,DYNAMNBR=20

// INKLUDERE MEDLEM=USTEPLIB              

//SYSPRINT DD SYSOUT=\*                  

//SYSABOUT DD SYSOUT=\*                  

//SYSDBOUT DD SYSOUT=\*                  

//SYSTSPRT DD SYSOUT=\*                  

//ABENDAID DD SYSOUT=\*                  

//SYSOUT DD SYSOUT=\*                  

//SYSTSIN DD \*                        

DSN SYSTEM(DBKT)                        

KJØR PROGRAM(B65XXXX),PLAN(CFXX0000)      

ENN                                      

/\*                                      

//  

**Referanser**
**LilyPond** er et kodespråk og notasjonsprogram for fremstilling av noter og partiturer på papir.

Målet er å gjøre det enkelt å skrive inn noter for hånd.

Språket kan sammelignes med et slags TeX for noter, der målet er å lage utskrifter av håndverksmessig kvalitet. 

Det er laget av nederlenderne Han-Wen Nienhuys og Jan Nieuwenhuizen, og utgitt som fri programvare i GNU, versjon 1 i 1998 og versjon 2 i 2003. Det er skrevet i C++ og Python, som kan lenkes med Scheme-biblioteket GNU Guile for tilpassing og utvidelser.

Arbeidsgangen er gjerne at komponisten skriver inn notene som LilyPond-kode med en teksteditor og ber om å få de skrevet ut eller lagret som PDF eller som bilde (PNG). Koden lagres gjerne i LilyPondfiler som ".ly", disse kan leses inn senere. 

En har også grafiske program som Rosegarden og Denemo der komponisten ikke skriver LilyPond-kode, men kan få laget LilyPond ved behov.

LilyPond er et kodespråk som forstås av andre programmer, som notebiblioteket Mutopia project. Med MediaWiki kan en vise noter i artikler på Wikipedia, og tekstbehandlerne LibreOffice og LaTeX kan ta inn noter i teksten.

Språket LilyPond
----------------

Noter angis som "c", "d", "cis" (hevet) og "ces" (senket). 
Lengde i tid angis med 1, 2, 4, 8, 16, så "a8" er en 1/8-dels "a".

```
{c1 cis2 d2 ees4 e4 f4 fis4 g8 aes8 a8 ais8 b8 c8}

```

{c1 cis2 d2 ees4 e4 f4 fis4 g8 aes8 a8 ais8 b8 c8}Lydavspilling støttes ikke av netteleseren din. Du kan laste ned lydfila.
Språket har ellers mye til felles med TeX og LaTeX der kommandoer starter med "\" (bakover skrå). Taktart angis med "\time", som "\time 3/4" for valsetakt, av andre kommandoer nevnes partiturets tittel (\title), komponist (\composer), papirformat (\paper).

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 17. august 2023.
2. ↑  Jonas Hahnfeld (12. august 2023). «LilyPond 2.24.2 released!».
3. ↑  Jean Abou Samra (31. juli 2023). «LilPond 2.25.7».
4. ↑  «Source tarball». *lilypond.org*. Besøkt March 4, 2016.  Sjekk datoverdier i `|besøksdato=` (hjelp)
5. ↑  .
6. ↑  .
7. ↑  Han-Wen Nienhuys og Jan Nieuwenhuizen, *Lilypond: A system for automated music engraving i* Proc. of the XIV Colloquium on Musical Informatics (XIV CIM 2003)*, Firenze, Italia, 8.–9. mai 2003.*
8. ↑  *GNU/LilyPond Advanced Topics*

Eksterne lenker
---------------

* (mul) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) LilyPond – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Djemaa El Fna en januarkveld i 2003
**Djemaa al-Fna** (arabisk: جامع الفناء *jâmiʻ al-fanâʼ*) er et torv og en markedsplass i Marrakechs gamle bydel (medina). Navnets opprinnelse er uviss; det kunne bety *De dødes forsamling* på arabisk, men da ordet *djema* også betyr *moské* på arabisk, er det også mulig at det betyr *den forsvunne moskes plass* med henvisning til en almoravidisk moské som ble ødelagt.

Plassen er den viktigste i Marrakech og benyttes av både lokale og turister. Om dagen inntas den hovedsakelig av boder med appelsinjuice, unge mennesker med berberaper i lenker, vannselgere i farverike drakter med tradisjonelle vannposer av lær og messingbegre, samt slangetemmere som poserer for turistenes kameraer. Senere på dagen endrer utbudet av underholdning seg, slangetemmerne forsvinner, og om ettermiddagen og henimot aftenen blir plassen enda fullere av mennesker, heriblant dansende Chleuh-gutter (det ville være mot skikk og bruk å la piker tilby denne form for underholdning), historiefortellere (som forteller på berbisk eller arabisk overfor et publikum av interesserte lokale), tryllekunstnere og omvandrende handelsmenn med tradisjonell medisin. Når mørket faller på fylles plassen med et vell av markedsboder, og menneskemengden er på sitt høyeste.

Opp til plassens ene side grenser Marrakechs souk, det tradisjonelle nordafrikanske markedskvarter, som både sørger for bybefolkningens daglige forbruk og handelen med turister. Til plassens andre sider ligger det terrasserte kaféer, hvor man kan flykte fra støyen og mylderet nede på plassen, likesom det ligger diverse hoteller og haveanlegg. Rundt om plassen er det likeledes trange gater som fører inn i medinaens innvoller. På bildet ses inngangen til souk-markedet til venstre, caféer midt på plassen og til høyre inngangen til medinaen via *Olivensgaten* (*derb al zitoun*).

Plassen var tidligere en busstasjon, men ble lukket for trafikk i begynnelsen av 2000-årene. Myndighetene er klar over hvor viktig plassen er for turisthandelen, og en sterk men diskret polititilstedeværelse sikrer de besøkendes sikkerhet.

Diverse
-------

* Plassen forekommer i Alfred Hitchcocks film *Mannen som visste for meget* (1956).
* I Esther Freuds roman *Hideous Kinky* finnes det en interessant fremstilling av plassen i 1970-årene.

Litteratur
----------

* *The Rough Guide To Morocco*, 2001. Rough Guide Publishing ISBN 1-85828-601-8

Eksterne lenker
---------------

* A Night at Djemaa El-Fna – en artikkel på engelsk med mange av foto i god kvalitet
* Artikkel om Djema al-Fna fra reisehåndboken Marrakech Holiday Guide.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Sam Sharpe** (født 1801 på Jamaica, død 23. mai 1832 på Jamaica) var en baptistpredikant som ble lederen for slavene som sto bak slaveopprøret på Jamaica på 1800-tallet.

Liv og virke
------------

Sharpe var slave hele sitt liv, selv om han hadde fått lov til å bli godt utdannet til baptistdiakon. På grunn av utdannelsen ble han høyt respektert av de andre slavene, og han ble en kjent predikant og leder for dem. 

Sharpe arbeidet som diakon ved Burchell Baptist Church i Montego Bay, der presten het Thomas Burchell. Sharpe tilbrakte det meste av sin tid med reiser til ulike eiendommer i St. James-området og utdannet slavene om kristendom og frihet for alle. 

I den feilaktige oppfatning at frigjøring allerede hadde blitt gitt til slavene av det britiske parlamentet,[] organiserte Sharpe en fredelig generalstreik over mange av eiendommene i det vestlige Jamaica i en kritisk tid for plantasjens eiere, nemlig under innhøsting av sukkerrør. Sharpes fredelige protest eskalerte kraftig og anses som det største slaveopprøret på Jamaica.[] Under opprøret ble hundrevis drept, inkludert 14 hvite plantasjeeiere. 

Opprøret ble slått kraftig ned av Jamaicas militære innen to uker, og mange av ledere, inkludert Sharpe, ble hengt i 1832. Like før han ble hengt for sin rolle i opprøret, sa Sharpe «Jeg vil heller dø i galgen, enn å leve i et minutt mer i slaveri».[] Opprøret er blitt sett på som en av hovedårsakene til den endelige avskaffelsen av slaveri i det britiske imperiet.[]

I 1975 erklærte regjeringen av det uavhengige Jamaica at Sharpe var en nasjonalhelt. Han fikk en skole i Montego Bay grunnlagt og oppkalt etter seg. Han er også blitt avbildet på diverse jamaicanske mynter og sedler gjennom tidene.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 1013549473, besøkt 15. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jo20211105809, besøkt 15. mars 2021[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Faceted Application of Subject Terminology, FAST-ID 1677865, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Find a Grave, oppført som Samuel Sharpe, Find a Grave 18476828, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Zense** er et psykoaktivt urte-og kjemisk produkt som, når det forbrukes etterligner effektene av cannabis. Det er best kjent under merkenavnene Zense og Spice, som begge i stor grad har blitt et varenavn som brukes for å referere til syntetiske cannabisprodukter.

Historie
--------

Da syntetiske cannabisblandinger for første gang kom i salg på begynnelsen av 2000-tallet, mente man at de oppnådde en effekt gjennom en blanding av lovlige urter. En Lab-analyse i 2008 viste at dette ikke var tilfelle, og at de faktisk inneholdt syntetiske cannabinoider som virker på kroppen på en lignende måte som cannabinoider naturlig finnes i cannabis, som **THC**.
Ifølge "Psychonaut Web Mapping Research Project", ble syntetiske cannabisprodukter solgt i Europa under merkenavnene **Zense** og **Spice** først i **2004**.

Ingredienser
------------

Syntetisk cannabis er hevdet av produsentene til å inneholde en blanding av tradisjonelt brukte medisinske urter, som alle angivelig gir milde effekter med den generelle blanding som resulterer i cannabis-liknende beruselse produsert av produktet. Urter notert på emballasjen til Spice inkluderer **Canavalia maritima**, **Nymphaea caerulea**, **Scutellaria Nana**, **Pedicularis densiflora**, **Leonotis Leonurus**, **Zornia latifolia**, **Nelumbo nucifera** og **Leonurus sibiricus**.

Bruk
----

Det blir ofte markedsført som "**urte-røkelse**", men produktene blir vanligsvis røkt av brukere. 
Selv om syntetisk cannabis ikke produserer positive resultater i narkotika-tester for cannabis, er det mulig å oppdage dens metabolitter i menneskelig urin.

Utbredelse
----------

En undersøkelse av leserne av Mixmag i Storbritannia i 2009, fant ut at **en** av **åtte** respondenter hadde brukt syntetisk cannabis, sammenlignet med **85%** som hadde brukt cannabis. Bruken i Norge må anslås til å være lav, om ikke svært lav sett i forhold til resten av Europa.

Lovlighet
---------

Syntetisk cannabis-produkter har blitt gjort **ulovlig** i mange europeiske land.
Det er verdt å merke seg at Spice inneholder ingredisenser som er listet på legemiddelloven som reseptbelagte. Zense inneholder angivelig ikke de samme ingrediensene og er ikke regulert av legemiddelloven i Norge pr. 31.12.2010.

Kilder
------

* 
* 
* 
* 
* 
*
Geest i Schleswig-Holstein
**Geest**, eller **gest** (nedertysk: «tørr», «ufruktbar»), betegner en landskapstype som er utbredt over hele det nordeuropeiske slettelandet fra Nederland til Polen.

Geest er de delene av landskapet som hever seg over det helt flate marsklandet. Geest kan både være av glasial eller glasifluvial opprinnelse; det vil si at den enten består av morene avsatt av breen i istidene eller av smeltevannselver ved brefronten som såkalt sandur.

Generelt er geesten mer næringsfattig enn marsken. Geest som består av endemorene eller bunnmorene er likevel mer fruktbar enn geest av glasifluvial opprinnelse, som har et høyt innhold av sand. Der geestformer når helt ut til dagens kystlinje, dannes ofte en brattkant som på tysk kalles «Kliffküste».

Den naturlige vegetasjonen for geesten er furuskog.

Kulturlandskapet
----------------

De eldste bosettingene i områder som veksler mellom marsk og geest ligger på geesten fordi de her var beskytta mot stormfloder. Etter som områdene ble tettere bosatt, utvikla det seg ulike jordbrukskulturer på henholdsvis marsken og geesten.

I dag er geestland for en stor del brukt til potetdyrking. Leplanting for å stoppe sandflukt er utbredt.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Universalis **·** GND
 |
**Olympismen** er et begrep som beskriver en ideologi, eller livsfilosofi som bygger på Pierre de Coubertins grunntanker bak oppstarten av de moderne olympiske leker.

Olympismens ulike dimensjoner
-----------------------------

Olympismen har flere dimensjoner. På en side er dyrkelsen av individets kvaliteter i kropp, vilje og sjel. En annen retning kommer fra mottoet «det viktigste er ikke å vinne, men å delta» der gleden av prestasjon, anstrengelse og fredelig kappestrid blandes med dannelse og respekt for felles, fundamentale etiske prinsipper. Det olympiske mottoet «*citius*, *altius*, *fortius*» – hurtigere, høyere, sterkere, ble formulert av predikanten Henri Louis Didon, men brukt av Coubertin i 1896. Dette danner grunnlaget for en dimensjonen som representerer det grensesprengende, det spektakulære og det grandiose, men også forandring og ekspansjonen.

Olympismen sies å ha et mål om at idretten skal tjene en harmonisk utvikling av mennesket og underbygge utviklingen av et fredelig samfunn som er opptatt av å ivareta den menneskelige verdighet. Dette skal gjøres gjennom utdanning av ungdom gjennom idrett som praktiseres uten noen form for diskriminering, og gjensidig forståelse og vennskap, solidaritet og fair play. Dette blir gjerne beskrevet som konkurranser i den olympiske ånd.

Olympismens bakgrunn
--------------------

Pierre de Coubertin vokste opp i den franske overklassen, men i en samtid preget av politisk og sosial uro. Frankrike kom ut av Den fransk-tyske krig (1870–71) med nederlag, og landet gikk inn i en der nye sosiale klasser utfordret de etablerte makthaverne.

Coubertin hadde et mål om å reformere det franske utdanningssystemet, mye basert på idealer fra de engelske kostskolene. De britiske kostskolene hadde etablert gentlemansidretten som en del av skolehverdagen. Idrettskonkurranser ble betraktet som ypperlig redskap i en moralsk oppdragelse. Coubertin bygget sin ide om å ta opp igjen de olympiske leker rundt idealene om å oppdra det enkelte menneske og bidra til harmoni i samfunnet. Han ønsket at de lekene skulle medvirke til internasjonal fred og fordragelighet.

Det olympiske charter, regelboken til Den internasjonale olympiske komité (IOC), gjenspeiler ideologiene som fremkommer i olympismen.

Se også
-------

* Sportsånd

Eksterne lenker
---------------

* Norges Olympiske Museum om Olympismen
Abisjag og den aldrende David, maleri av Pedro Américo, 1879.
Abisjag, Batseba, Salomo, og profeten Natan ved den Davids dødsleie, ca 1435.
**Abisjag** (hebraisk אֲבִישַׁג, *Avishag*; «min er bortkommen», overført «gitt til») var i henhold til Det gamle testamente en ung og vakker kvinne fra landsbyen Sjunem (identifisert som dagens Sulam i nordøstlige Israel) i oldtidens Israel.

Da kong David av Israel i sin alderdom, i henhold til *Første Kongebok* 1, ikke greide å holde på varmen fant hans tjenere ut at de trengte en vakker jomfru som kunne ligge hos ham og holde ham varm. Abisjag ble denne kvinnen, og hun ble utvalgt nettopp for sin skjønnhet: 

*«Så lette de over hele Israels land etter en vakker ung pike; og da de fant Abisjag fra Sjunem, førte de henne til kongen. Piken var meget vakker, og hun pleiet kongen og tjente ham. Men han hadde ikke omgang med henne.»*
Etter at David døde gikk Davids eldste sønn Adonja til Batseba, mor til kong Salomo som hadde etterfulgt David på tross av Adonjas fødselsrett, for å få henne til overtale kongen til å gi Davids siste kvinne til ham. Salomo mente at dette kravet var en streben etter tronen og han fikk sin eldre bror tatt av dage. Det er mulig at Abisjag deretter ble en av Salomos kvinner, som en del av hans arv etter faren. 

En del bibelforskere har pekt på muligheten om at Abisjag er den kvinnelige hovedfiguren i *Høysangen* («Sangenes sang»), en samling kjærlighetsdikt hvor det fortelles om Salomo, en gjeter og en kvinne fra nettopp Sjunem.

Referanser
----------

1. ↑  Behind the name: «Abishag»; sammenlign med oppslag i *Easton's Bible Dictionary*
2. ↑  Nettbibelen: Første Kongebok 1:3-4 Arkivert 3. mai 2011 hos Wayback Machine.
3. ↑  Nettbibelen: Første Kongebok 2:17-25 Arkivert 3. mai 2011 hos Wayback Machine.
4. ↑  Mitchell, Christopher W. (2003): *The Song of Songs*, Saint Louis: Concordia, ss. 130-132.

Eksterne lenker
---------------

* Abishag i Easton's Bible Dictionary (1897), WikiSource
* Kadari, Tamar: Abishag: Midrash and Aggadah, *Jewish Women's Archive*

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Franz Wendelin «Hanns» Seidel** (1901–1961) var en tysk politiker (BVP og CSU). Han var fra 1955 til 1961 leder av CSU og fra 1957 til 1960 ministerpresident i Bayern.

Da Seidels far døde tidlig vokste sønnen opp i fattigdom, men fikk likevel avlegge abitur i Aschaffenberg i 1921. Etter å ha studert i Würzburg, Freiburg og Jena fikk han juridisk doktograd i Aschaffenburg i 1929.

Seidel gikk i 1932 inn i partiet Bayerische Volkspartei, og møtte som følge av dette motstand fra nasjonalsosialistene. Han satt en tid arrestert, men slapp fri og drev deretter videre sin advokatvirksomhet som han hadde startet i Aschaffenburg i 1929.

I 1945 ble han innrullert i Wehrmacht i en panserdivisjon, og deltok i kampene på Østfronten, der han endte som løytnant. Etter en kort periode i amerikansk krigsfangenskap slapp han fri i juni 1945.

Den amerikanske militærregjeringen oppnevnte i 1945 Seidel som landrat i Aschaffenburg. I 1946 ble han på CSUs liste valgt som medlem av den forfatningsgivende delstatsforsamlingen og Bayerns landdag.

I september 1947 ble Seidel næringsminister (Staatsminister) i Bayern, og fortsatte i vervet etter valget i 1950 og inntil regjeringsskiftet i 1954. Han ble da leder av opposisjonen i Bayerns landdag.

Han ble i 1957 ministerpresident i Bayern med støtte i en koalisjon av CSU, FDP og Gesamtdeutscher Block/Bund der Heimatvertriebenen und Entrechteten, og kunne fortsette i vervet etter valget i Bayern 1958. Seidels mål som regjeringssjef var å sørge for endring i den næringsmessige struktur i Bayern, fra landbruk til industri.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000001531, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.hss.de[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3 4  Schlemme, Thomas (2010). «Seidel, Hanns - Deutsche Biographie». *www.deutsche-biographie.de* **(tysk)**. Besøkt 19. august 2023.
5. 1 2  e.V, Hanns-Seidel-Stiftung. «Hanns Seidel». *www.hss.de* **(tysk)**. Besøkt 18. august 2023.

| * v
* d
* r
CSUs ledere |
| --- |
| Josef Müller (1946–1949) **·** Hans Ehard (1949–1955) **·** Hanns Seidel (1955–1961) **·** Franz Josef Strauss (1961–1988) **·** Theodor Waigel (1988–1999) **·** Edmund Stoiber (1999–2007) **·** Erwin Huber (2007–2008) **·** Horst Seehofer (2008–) |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** Munzinger (iba)
 |