recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Organisasjonsledd (ORGL)** er en organisasjonsform som benyttes ved registrering i Enhetsregisteret for de fleste norske etater, forvaltningsorganer og forvaltningsbedrifter, i stat, fylke og kommune, der disse er skilt ut som egne enheter.

Dette gjelder også blant annet:

* Direktoratene
* Politidistriktene
* Offentlige universiteter, høgskoler og forskningsinstitutter
* Forskjellige råd og nemnder

Det var per 1. januar 2021 registrert 1 751 enheter med denne organisasjonsformen i Enhetsregisteret, noe som utgjør 1,7 promille av alle hovedenheter.

Referanser
----------

1. 1 2  «Data fra Enhetsregisteret – Last ned – Alle hovedenheter (XLSX)». Brønnøysundregistrene. Besøkt 1. januar 2021.

| * v
* d
* r
Selskapsformer i Norge |
| --- |
| 
* ADOS
* ANNA
* ANS
* AS
* ASA
* BA
* BBL
* BO
* BRL
* DA
* ENK
* ESEK
* EØFG
* FKF
* FLI
* FYLK
* GFS
* IKJP
* IKS
* KBO
* KF
* KIRK
* KOMM
* KS
* KTRF
* NUF
* OPMV
* ORGL
* PK
* PRE
* SA
* SAM
* SE
* SF
* SPA
* STAT
* STI
* SÆR
* TVAM
* UTLA
* VPFO

 |
**Oxford Circus undergrunnsstasjon** er en stasjon i Londons undergrunnsbane, som ligger under og har navn etter Oxford Circus i City of Westminster, London. Hele stasjonsanlegget ligger under bakkenivå, og det er nedganger ved alle fire hjørner i krysset. Den betjener linjene Bakerloo, Central og Victoria. Den ligger i kollektivsone 1.

Stasjonen åpnet 30. juli 1900, og betjente da Central-linjen. *Baker Street and Waterloo Railway*, som senere skiftet navn til Bakerloo, tok den første gang i bruk 10. mars 1906. De to selskapene hadde separate stasjonsbygninger og heiser, men det var gangtunneler mellom plattformene slik at man lett kunne bytte linje. Victoria-linjen tok i bruk stasjonen 7. mars 1969. Det ble da også bygget en ny billetthall under bakkenivå, og ettersom alle linjene da var under samme eierskap ble det en felles hall. 

I forbindelse med rehabiliteringsarbeid i 1984 ble en av plattformene totalskadet av brann. 


| **Forrige stasjon** |   |  London Underground |   | **Neste stasjon**
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regent's ParkHarrow & Wealdstone |  | Bakerloo-linjen Bakerloo-linjen |  | Piccadilly CircusElephant & Castle |
| Bond StreetWest Ruislip/Ealing Broadway |  | Central-linjen Central-linjen |  | Tottenham Court RoadWoodford–Epping/Hainault–Woodford |
| Warren StreetWalthamstow Central |  | Victoria-linjen Victoria-linjen |  | Green ParkBrixton |

Eksterne lenker
---------------

* Oxford Circus Underground Station Transport for London (Engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Sentralstedsteorien** er en teori lansert av geografen Walter Christaller i 1933. Teorien søker å forklare byer og steders relative størrelse og plassering i forhold til hverandre som en funksjon av menneskers handlemønster. 

Christaller forutsetter at både selgere og forbrukere ønsker størst mulig økonomisk utbytte. Begrepene rekkevidde (range) og terskelverdi (threshold) er to sentrale begreper i denne teorien. For at en bedrift skal kunne gå med overskudd er butikkeieren avhengig av at rekkevidden ligger utenfor terskelverdien. Etableringer kan bli klassifisert etter rekkevidde og terskelverdi. Etableringer av funksjoner med lav orden, med kort rekkevidde og lav terskelverdi, møter de daglige behovene som forbrukere ikke er villig til å reise så langt for. Etableringer av funksjoner med høyere orden er forbrukere villig til å reise lengre for å skaffe. På denne måten oppstår det et hierarki av sentralsteder.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
**Oxford Vaccine Group** er en forskningsenhet innen *Department of Paediatrics* ved universitetet i Oxford i Storbritannia. Den samarbeider blant annet med Jenner Institute ved Oxfords universitet. Den holder til ved *Centre for Clinical Vaccinology and Tropical Medicine p*å Churchill Hospital i Headington i Oxford.

Oxford Vaccine Group forsker på vaksiner og gjennomfører kliniske forsøk med vaksiner for barn og voksne. Det ble grunnlagt i 1994 basert på forskning av Richard Moxon om folkehelseeffekter av *Haemophilus influenzae* type b (Hib) i Storbritannis og studier om Hib-vaksinens effektivitet hos britiske barn.

Oxford Vaccine Group har spesialisert seg på vaksiner mot sykdom forårsaket av Neisseria meningitidis. Den var engasjert i arbeidet med den nye MenB-vaksinen mot hjernehinnebetennelse som ble godkjent i Europa i 2013.

**Koronavaksine:** Oxford Vaccine Group er engasjert i fase 3-studier som skal gjennomføres annen del av 2020 av Covid-19-vaksinekandidat AZD1222, som er adenovirusbasert og ble utviklet av Jenner Institute. Oxfords universitet inngikk i april 2020 en avtale med AstraZeneca om utvikling og produksjon av denne. Den 8. september ble alle tester av AstraZeneca-vaksinen satt på vent etter sykdom hos en deltager i fase 3-studien i Storbritannia. Dagen etter kunngjorde man at testingen muligens skulle gjenopptas uken etterk.

Referanser
----------

1. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
2. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
3. ↑  *The Oxford COVID-19 vaccine is 'progressing very well,' according to the lead scientists, who said 10,000 more people would be inoculated* på www.businessinsider.com 22. mai 2020
4. ↑  *AstraZeneca and Oxford University announce landmark agreement for COVID-19 vaccine* på Astra Zenecas nettsted 30. april 2020
5. ↑  «AstraZeneca’s Covid-19 trials may resume next week». *www.ft.com*.
6. ↑  «AstraZeneca may resume COVID-19 vaccine trials next week: FT». *Reuters* **(engelsk)**. 9. september 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Oxford Vaccine Groups nettsted
En **organisasjonsstruktur** er en fremstilling av en organisasjons oppbygging. En slikt struktur er ment å skaffe et overblikk over organisasjonen for å skape innsikt til interne brukere som ansatte og ledere, men også eksterne brukere som offentlige myndigheter, kunder og leverandører. Strukturer gir oversikt over hvem som tar beslutninger og har ansvar, hvordan informasjon flyter innenfor og mellom organisasjonsenheter og antyder hva som skal til for å forflytte seg mellom avdelinger. Det skilles ofte mellom formelle og uformelle strukturer. Formelle strukturer er strukturer som man jobber mot og angir formelle posisjoner i organisasjonen, mens uformelle strukturer er strukturer som ikke blir skapt av organisasjonen selv, men som utvikler seg naturlig. En formell organisasjonsstruktur fremstilles ofte grafisk i et organisasjonskart.

Formelle organisasjonsstrukturer
--------------------------------

### Funksjonell struktur

Organisasjoner som er inndelt funksjonelt har delt sine avdelinger etter spesialisering. Typiske avdelinger man ser i organisasjoner som dette er regnskap, produksjon, forskning og utvikling, salg og distribusjon. Dette skaper spesialiserte enheter som innehar spisskompetanse innenfor respektive felt. Det kan derimot oppstå problemer og noen ganger konflikter mellom avdelinger da disse ikke alltid har samme fagbakgrunn og mål. Dette er også en veldig rigid struktur som ikke er egnet for organisasjoner i konstant endring. Det er vanskelig å minske og øke organisasjonen i raske vendinger da dette krever endringer i alle organisasjonens enheter.

### Divisjonalisert struktur

Dette er organisasjoner som er inndelt i forretningsenheter med mennesker med ulike spesialiseringer i alle avdelinger. Dette kan være å inndele en bedrift i enheter med fokus på to ulike basert på produkt eller kunder. I motsetning til en funksjonell struktur er det her større rom for endringer i organisasjonen. Det er enklere å legge ned og opprette nye enheter innenfor organisasjonen uten at resten av organisasjonen berøres. Det finnes derimot liten fokus på spesialisering da kompetansen spres utover organisasjonen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN
 |
En animert fremstilling av sentrallåsens funksjonsvis
**Sentrallås** er en elektronisk innretning som stenger og åpner en rekke låser i kjøretøy e.l. som reaksjon på et elektronisk signal, ofte fra en fjernstyringsenhet.

Dørlåser (også kjent som elektriske dørlåser eller sentrallås) lar føreren eller passasjeren låse opp alle dørene på en bil eller lastebil, ved å trykke på en fjernkontroll-knapp eller vri på en nøkkelbryter.
Sentrallås ble introdusert på det luksuriøse Scripps-Booth i 1914, men ble ikke vanlig på luksusbiler før Packard gjeninnførte den i 1956. Nesten hver eneste bilmodell i dag tilbyr denne funksjonen som standardutstyr.
Tidlig systemer låste opp og stengte bare den enkelte bildør. Mange biler i dag har også systemer som kan låse opp bagasjerommet og drivstoffdekselet.
Det er også vanlig på moderne biler at sentrallåsen(stenges) aktiveres automatisk når bilen settes i gir eller når man når en viss hastighet. Automatisk opplåsing når bilen er parkert er vanligvis også med på slike systemer.
**Pendivere** er et slakt høyland i det nordlige Estland. Det er skapt av kalkstein-dannelse og videre bølget av isen med forekomst av noe morener. Gjennomsnittlig høyde over havet er bare 60 meter. Pandivere-fjellkjeden er om lag 60 km lang og klimatisk tørr, men er viktig ved at den er kilde for en tredjedel av alle elvene i Estland. Dermed kan høydedraget kalles «Estlands vanntårn».

Vannet absorberes i bakken siden selv høydedragene er relativt flate, og følger underjordiske sprekker fram til kanten av området hvor det oppstår naturlige kilder, med vannet filtrert i kalkstein. Mange steder er vannet i bakken under trykk, og mange kjente kilder er i bruk i området. I noen av dem har man funnet unike organismer, som *Ilyodromus estonicus*, en endemisk art av ostrakoder.

De mange små innsjøene rundt høydedraget har vært et yndet motiv for malerkunsten, ikke minst fordi mange av sjøene er helt næingsfattige og dermed uvanlig klare. Blant disse er Äntu blåsjø *(Äntu Sinijärv)* som regnes for å være blant landets klareste.

Referanser
----------

1. 1 2  Kokk, Aavo og Eilart, Andres: *Brushstroke Estonia*, forlaget Regio. Tallinn, 2011, side 160.

Portal: Estland
Skjematisk framstilling av en sentralvulkan
Geologisk kart over Island med vulkansystemer og noen utvalgte sentralvulkaner
**Sentralvulkan** er en vulkan hvor magmaen strømmer gjennom et rør slik at det dannes en enkeltstående vulkankjegle.

Sentralvulkaner utvikler seg over hundretusen års aktivitet over aktive magmakamre. Sentravulkaner kan dermed ha en stor vulkankjegle, som eksempelvis Hekla, eller bare være små forhøyninger, som Reykjanes-systemet.

Sentralvulkaner kan danne kalderaer dersom overflatenære magmakamre kollapser.

Vulkaner opptrer ofte i systemer forbundet med underjordiske magmarør, og særlig på Island brukes begrepet «sentralvulkan» om vulkanene med de største magmakamrene.

Tilhørigheten til et bestemt vulkansystem fastslås vanligvis ved hjelp av vulkansteinens kjemiske sammensetning, da hvert system har sitt eget «fingeravtrykk».

Se også
-------

* Spaltevulkaner er motsatsen til sentralvulkaner. I disse tilføres magma via sprekker i jordskorpa.
* Skjoldvulkan
* Stratovulkan

Litteratur
----------

Þorleifur Einarsson: *Geology of Iceland. Rocks and landscape.* Reykjavík, Mál og Menning, 2005

Referanser
----------

1. ↑  Þorleifur Einarsson, s. 63

* Sentralvulkanen Krafla på Nord-Island med kaldera, flyfotoSentralvulkanen Krafla på Nord-Island med kaldera, flyfoto
* Sentralvulkanen Askja med kalderaSentralvulkanen Askja med kaldera

Kilder
------

* (no) Sentralvulkan i Store norske leksikon

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Falchs juniorpris og Falchs seniorpris** (egentlig «Søren Falch og øienlæge Sigurd Falchs fonds Juniorpris for unge forskere» og «Søren Falch og øienlæge Sigurd Falchs Prisbelønning for fremragende lederskap innen medisinsk forskning») er to hedersbevisninger som deles ut av Det medisinske fakultet ved Universitetet i Bergen til forskere innen medisin som har utmerket seg spesielt. Juniorprisen deles ut hvert år, mens seniorprisen deles ut annethvert år. Fondet finansierer også en årlig gjesteforelesning.

Bakgrunn
--------

Sørens Falch og øienlæge Sigurd Falchs fond for medisinsk vitenskap ble opprettet i 1952 på grunnlag av Søren Falchs testamente, og har siden opprettelsen delt ut ulike priser til anerkjente forskere og leger.

Seniorprisen
------------

Seniorprisen (Søren Falch og øyenlege Sigurd Falchs Prisbelønning for fremragende lederskap innen medisinsk forskning) deles ut annethvert år etter søknad. Det er en personlig tildeling, og per 2020 er prisen på 150 000 norske kroner. Blant de tidligere vinnerne er Jarle Ofstad, Dagfinn Aarskog og Jon Lekven.

### Tildelingskriterier

Seniorprisens nåværende form ble fastsatt i 1991, med følgende kriterier

* Lederskap innenfor eget forskningsområde
* Lederrolle i forskningsutvikling, forskerrekruttering og kompetanseoppbygging
* Lederrolle i internasjonalisering av norsk medisinsk forskning
* Forskningspolitisk lederrolle

Juniorprisen
------------

Juniorprisen (Søren Falch og øienlæge Sigurd Falchs juniorpris for yngre forskere) ble første gang delt ut i 1996. Den deles ut hvert år, og består av 50 000 norske kroner i driftsmidler. Prisen kan gis til spesielt dyktige forskere yngre enn 40 år. Det kan tildeles pris til flere forskere hvert år; i 2020 var det for eksempel to forskere som mottok 50 000 kroner hver. Blant forskerne som har mottatt prisen finner man Halvor Sommerfelt, Vidar Steen, Nina Øyen, Eystein Husebye og Guri Rørtveit. 

### Tildelingskriterier

Juniorprisens form ble fastsatt i 1996, med følgende kriterier

* Dybde, originalitet og metodisk kompleksitet
* Forskningsfunn som har ført til anvendte resultater

Falch-forelesningen
-------------------

Forelesningen ble første gang holdt av professor Leroy Hood i 2001. Senere har forelesningen blitt holdt blant annet av nobelprisvinnerne Edvard Moser (2011) og Françoise Barré-Sinoussi (2014).

Forelesningen avholdes og prisene deles ut som regel i forbindelse med Fakultetets dag ved Det medisinske fakultet, Universitetet i Bergen, i juni, og er åpen for alle interesserte.

Referanser
----------

1. ↑  «Falchs seniorpris til Stein Ove Døskeland». *Universitetet i Bergen*. Besøkt 26. november 2020.
2. ↑  «Fakultetets dag 2020 – prisvinnere : Søren Falch seniorpris». *Universitetet i Bergen*. Besøkt 26. november 2020.
3. 1 2  «Falch-priser og forelesning». *Universitetet i Bergen*. Besøkt 26. november 2020.
4. ↑  «Fakultetets dag 2020 – prisvinnere : Søren Falch juniorpris». *Universitetet i Bergen*. Besøkt 26. november 2020.
**Sentralenheten for barneverns- og helsenemnda**, tidligere **Sentralenheten for fylkesnemndene**, er et norsk statlig forvaltningsorgan underlagt Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, med ansvar for administrativ styring av fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker.

Den første direktøren i Sentralenheten for fylkesnemndene var Ingunn-Sofie Aursnes, som tiltrådte den nyopprettede stillingen 15. mars 2010. Tidligere har den administrative styringen av fylkesnemndene ligget direkte under departementet, og etatstyringen av fylkesnemndene ligger fortsatt under departementet.

Fylkesnemndene ble etablert 1. januar 1993. Det er i dag tolv fylkesnemnder; den enkelte fylkesnemnd dekker ett eller to fylker. Fylkesnemndene er statlige organer som i faglige spørsmål har en uavhengig stilling, og deres vedtak kan bare overprøves av domstolene.

Referanser
----------

1. ↑  «Delegering av myndighet etter barnevernsloven til Sentralenheten for barneverns- og helsenemnda - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 4. januar 2023.
Gallon-standard tidligere benyttet av tollvesenet i den australske delstaten Victoria.
**Gallon** (fra engelsk *gallon*, fra normannisk fransk *galon*) er et er flertydig hulmål kan vise til flere ulike væsker – mest anvendt i USA og Storbritannia med omregningsfaktor som avhengig av landet. De to vanligste er imperial gallon og US gallon. Mens en imperial gallon er basert på vekt (ikke masse), så er en US gallon definert basert på et fast volum.

En amerikansk gallon tilsvarer 3.785411784 liter, mens en «britisk gallon» tilsvarer 4.54609 liter. Den britiske varianten er brukt i Storbritannia, Canada og enkelte karribiske land. Den amerikanske varianten er brukt i USA, samt enkelte latinamerikanske og karribiske land. Det finnes også en variant som heter «US dry gallon», men den er mindre brukt.

* **1 amerikansk gallon**, *US gallon*, tilsvarer til 3,78541 liter.
* **1 engelsk gallon**, *UK gallon* eller *Imperial gallon*, tilsvarer til 4,54609 liter.

Engelsk gallon benyttes i Storbritannia, Canada, Australia, New Zealand og enkelte karibiske land.

Amerikansk gallon = 231 kubikktommer = 3.785411784 L (eksakt) brukes i USA, samt enkelte latinamerikanske og karibiske land.

* US dry gallon = 0.125 US bushel = 4.40488377086 L (eksakt), mindre brukt.

Referanser
----------

1. ↑  gallon, *NAOB*
2. ↑  Thompson, E Ambler; Taylor, Barry N (2008): Guide for the use of the International System of Units (SI), *National Institute of Standards and Technology*. doi:10.6028/nist.sp.811e2008.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin
 |
***Gallia rundt*** er den norske tittelen på Asterix-albumet som i den franske originalversjonen hadde tittelen «Le Tour de Gaule d'Astérix». Historien ble første gang publisert som føljetong i det det franske tegneseriebladet Pilote i 1963 for deretter å komme ut som tegneseriealbum i 1965. Noe lignende skjedde i Norge, der historien først ble utgitt som føljetong i bladet Tempo i 1971, før det kom som album i 1974. Albumet var det femte i den franske originalversjonen, men ble i Norge utgitt som album nummer 12.

Handling
--------

Asterix vedder med overgeneralfeltinspektør Publicus Necegrus om at han og Obelix, tross en romersk beleiring, kan reise Gallia rundt og samle matvarer fra de forskjellige delene av landet. Underveis på reisen møter de galliske forrædere, romerske tåper og naturligvis også de allestedsnærværende sjørøverne. Dette er forøvrig det første albumet der Idefix, den lille hunden til Obelix, er med. Han dukker opp midt under reisen og følger etter de to vennene, men det er først helt på slutten av historien at Obelix legger merke til ham.

Hentydninger i albumet
----------------------

Albumets franske originaltittel hentyder til sykkelløpet Tour de France og det kan nevnes at den reiseruten som Asterix skisserer ligner et tilsvarende kart over sykkelrittet gjennom Frankrike. Men emnet ga framfor alt en mulighet til satire over særdrag som anses typiske for ulike deler av Frankrike, historisk eller kulturelt: Paris med sitt trafikkork, invasjonen av ferierende på Rivieraen, Lyon med sin underjordiske motstandsbevegelse som ble legendarisk under den tyske okkupasjonen under andre verdenskrig og Marseille, med hentydninger til fransk film fra 1930-tallet.
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for USAs flagg USA |
| Kjelkehockey |
| Paralympiske vinterleker |
| Gull | 2018 Sør-Koreas flagg Pyeongchang | Kjelkehockey |
| VM i kjelkehockey |
| Sølv | 2017 Sør-Koreas flagg Gangneung | Kjelkehockey |
| Gull | 2015 USAs flagg Buffalo | Kjelkehockey |

**Billy Hanning jr.** (født 18. april 1985 i St. Louis i Missouri) er en kjelkehockeyspiller fra USA. Han har én paralympisk gullmedalje i kjelkehockey for USA, og et VM-gull.

Bakgrunn
--------

Hanning måtte operere bort nedre del av høyre bein da han var 18 år gammel, på grunn av kreft. Han begynte med kjelkehockey i 2008, og debuterte på USAs landslag i 2012.

Han er gift og har to døtre.

Idrettskarriere
---------------

Han deltok i World Sledge Hockey Challenge i 2012 og 2015, der USA vant. Han deltok også i VM i kjelkehockey 2015, der USA vant, etter seier 3-0 over Canada i finalen. 

USA vant begge World Sledge Hockey Challenge-turneringene i 2016, og Hanning deltok i begge disse. USA vant også Stillehavsmesterskapet i kjelkehockey (IPC Pan-Pacific Championship) i 2016, der han spilte i alle fem kampene for USA. 

USA vant World Sledge Hockey Challenge 2017, og han deltok i VM i kjelkehockey 2017, der USA tapte finalen 1-4 mot Canada. 

I 2018 deltok han i Turin Para Ice Hockey International Tournament, som USA vant. Han representerte USA under Paralympiske vinterleker 2018 i Pyeongchang. USA vant der finalen 2-1 over Canada.

Referanser
----------

1. ↑  IPC - *Jack Wallace*, besøkt 29. mars 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Biografi hos IPC
* Profil hos Team USA
* Profil hos Team USA Hockey
* Profil hos Pyeongchang 2018 Arkivert 30. mars 2018 hos Wayback Machine. (PL 2018)
**Palle Christiansen** (født 25. juni 1973 i Taastrup i Danmark) er en grønlandsk liberal politiker og tannlege. Han har vært medlem av Grønlands regjering og landsting for partiet Demokraatit. 

Han har grønlandsk mor og dansk far. Han har dansk som morsmål og snakker ikke grønlandsk. Han vokste opp i Nuuk og Sisimiut på Grønland, men flyttet til Danmark for å gå gymnaset. Han studerte odontologi ved Københavns Universitet, der han ble uteksaminert i 2001. Christiansen var offentlig tannlege i Nuuk og Sisimiut, deretter privatpraktiserende tannlege i Sisimiut.

I 2002 var han med på å stifte partiet Demokraatit. Samme år ble han innvalgt i Grønlands landsting. Christiansen var medlem av Sisimiut kommunestyre 2005–2008 og Qeqqata kommunestyre 2009–2013.

I 2009 ble han finansminister i Kuupik Kleists regjering. Han foreslo blant annet å fjerne avgiftsfri handel med alkohol på flyplasser og redusere overføringene til de minste bygdene. I 2011 inngikk Christiansen en avtale med Air Iceland om kjøp av flybilletter for statsansatte på tjenestereise, fremfor en mer kostbar avtale med Air Greenland. Valget ble ansett som upatriotisk, og Christiansen gikk til posten som minister for kultur, utdannelse, forskning og kirke. Han var minister for nordisk samarbeid fra 2009 til etter landstingsvalget i mars 2013.

I 2013 kjøpte han en andel av en tannklinikk i Græsted og flyttet til Danmark. Han sa fra seg mandatet i Grønlands landsting og meldte seg inn i det danske partiet Liberal Alliance. Han har vært politisk kommentator for den grønlandske avisen *AG*. Han har også sittet i hovedstyret for den danske tannlegeforeningen.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Sørensen, Helle Nørrelund (17. januar 2012). «Grønland skal stoppe nationalklynkeriet». *Dagbladet Information* **(dansk)**. Besøkt 22. desember 2014.
2. 1 2  «Palle Christiansens CV» **(dansk)**. Grønlands regjering. Arkivert fra originalen 5. mars 2016. Besøkt 22. desember 2014.
3. ↑  Whyte, Tim (14. oktober 2009). «Grønlands nye selvstyre vil gøre op med bygderne». *Dagbladet Information* **(dansk)**. Besøkt 22. desember 2014.
4. ↑  «Palle Christiansen» **(norsk)**. Nordisk råd. Arkivert fra originalen 23. mars 2013. Besøkt 22. desember 2014.
5. 1 2  Uldum, Simon (13. september 2013). «Palle Christiansen takker af - Andreas Uldum tager over» **(dansk)**. KNR. Besøkt 22. desember 2014.
6. ↑  «Palle: Derfor forlader jeg landet». *Sermitsiaq* **(dansk)**. 13. september 2013. Besøkt 22. desember 2014.
7. ↑  Hannestad, Adam (7. august 2014). «Ny lov: Grønlandsk minister lover åbenhed om råstoffer» **(dansk)**. Besøkt 22. desember 2014.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Pallas** (gresk: Πάλλας) var i gresk mytologi sønn av Pandion II, konge av Athen og hans hustru Pylia. Om man skal tro de greske og romerske kildene fra romertiden levde han i det 13. århundre f.Kr. Pandion II var ifølge Kastor fra Rhodos konge i Athen fra 1307-1282 f.Kr. men årstallene er svært diskutable.

Familie og kampen om kongemakten
--------------------------------

Pandion II og Pylia hadde fire sønner: Aigevs, Nisos, Lykos og Pallas. Pandion ble avsatt og sendt i eksil av sin bror eller onkel Metion og/eller hans sønner.. Da Pandion døde gikk de fire brødrene til motangrep på Metions sønner og tok tilbake kongemakten i Athen. De delte riket mellom seg, men Aigevs ble konge.

Aigevs var lenge barnløs, og han fryktet etter hvert at brødrene – med Pallas i spissen – skulle overta makten for sine sønner. Aigevs fikk etter hvert sønnen Thesevs som Thesevs utpekte til sin etterfølger. Pallas hadde femti sønner som planla angrep på Thesevs, men Thesevs drepte både Pallas og hans sønner. Grunnen til Pallas’ angrep på Thesevs skulle ha vært at han bestred at Aigevs var (ektefødt) sønn av Pandion.

I en annen versjon av historien hevder Servius at Pallas ikke var bror, men sønn, av Aigevs og dermed bror til Thesevs. Han skal her ha blitt utvist fra Attika og dro til Arkadia hvor han grunnla et kongedynasti. Han skal ha blitt etterfulgt av sin sønn Evander og av sin sønnesønn Pallas.

Referanser
----------

1. ↑   Mythes de la Grèce archaïque, side(r) 1387[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Harding 2007 s. 14
3. ↑  Slektsforholdene er motstridende i kildene. Pausanias, 9.33.1. hevder at Pandions far Kekrops II var sønn av Erekteus II men det er uklart om Metion var sønn eller sønnesønn til Erekteus II
4. ↑  Apollodorus III.15.5
5. ↑  Apollodorus Epitome 1.10.
6. ↑  Apollodorus Fotnote s. 244 (Robin Hard)
7. ↑  Servius, *Commentary on the Aeneid of Vergil*, 8. 54

Kilder
------

* Apollodorus (2008). *The Library of Greek Mythology*. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-953632-0.
* Harding, Phillip. *The Story of Athens: The Fragments of the Local Chronicles of Attika* **(engelsk)**. Routledge. ISBN 0-203-44834-0.
«Falken» omdirigeres hit. For sportsklubben, se Sportsklubben Falken (Trondheim).
«Falken berger en bil fra sjøen utenfor kai 12 på Brattøra», trolig på 1960-tallet. Foto: Trondheim byarkiv 
**Falck Redning AS** (tidligere **Falken redningskorps A/S**) var et norsk selskap som tilbød tjenester som veiredningstjenester for biler og motorsykler, trygghetsalarmer, og vaktmestertjenester. Selskapet drev også det norske sykkelregisteret, og var fra 1996 heleid av det danske konsernet Falck.

I 2023 ble Falck / Falck Redning AS innlemmet i det internasjonale selskapet Redgo, og skiftet samtidig navn til Redgo Norway AS.

Historie
--------

Etter mønster av det danske redningsselskapet Falck stiftet Arne Andresen virksomheten *Falck Norsk Redningskorps A/S* den 17. november 1949. Fra desember 1952 endret virksomheten navn til *Falken Redningskorps A/S*.

Falken drev den første tiden med veihjelp overfor bilister. Virksomheten ble utvidet med ambulansetjenester i 1950 og med dykker- og froskemannstjenester i 1954. Falken tilbød vakt- og vektertjenester fra 1997.

I 1989 kjøpte det danske Falck-konsernet en minoritetsandel i Falken Redningskorps A/S, og Falck Danmark A/S overtok selskapet 100% i 1996.

1. juni 2003 ble vektervirksomheten utskilt som selskapet Falck Norge, etter at Group 4 Securicor overtok vektervirksomheten internasjonalt, før de senere også skiftet navn til Group 4 Securicor.

I 2022 ble selskapet innlemmet i det internasjonale selskapet Redgo, og skiftet navn til Redgo Norway AS. 

Redningsvirksomheten omfatter i dag assistanse til bil og hjem, skadebegrensning, sikkerhetsprodukter, og sykkelregister.

Litteratur
----------

* Christensen, Dag; *Hele døgnet - hele året. Falken/Falck 1949-2009*, Orion forlag 2009 ISBN 978-82-458-0933-6

Referanser
----------

1. ↑  Larsen, Erik Wiggo (6. oktober 2018). «Historiske bilder fra redningsselskapet Falken». *Demokraten* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 6. oktober 2018. Besøkt 16. mars 2019.
2. ↑  «Presse». *Gjensidige* **(norsk)**. Besøkt 27. februar 2023.
3. ↑  Christensen (2009) side 10
4. ↑  annonse i Aftenposten 17.12.1952
5. ↑  Christensen (2009) side 24
6. ↑   Falck Norge ble i 2022 til REDGO Norge (se Facebookinnlegget deres på )

Eksterne lenker
---------------

* Fellesportal Norge
* Portal Falck Redning Arkivert 25. juni 2005 hos Wayback Machine.
* Hovedportal konsern

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
Side av *Graduale Cisterciense* med Introitus for første søndag i adventstiden: *Ad te levavi*
**Introitus**, fra latin 'inngang', er navnet på det første leddet i den katolske messe. Introitus er sammensatt av

a) en antifon, oftest et vers eller to fra dagens epistel
b) et vers fra en davidsalme etterfulgt av
c) Gloria Patri før
d) antifonen blir gjentattn.
Tidligere ble introitus sunget under inngangsprosesjonen. Introitus kom inn i liturgien på 400-tallet, den første tid ble det sunget en hel davidssalme, som gjennom tiden ble nedkortet. Det finnes mange melodier til introitus, ofte blir gregoriansk sang benyttet.

I den lutherske kirke brukes i stedet for det katolske introitus en inngangssalme som synges på morsmålet. Tematisk kan likevel disse inngangssalmene ta opp i seg trekk fra de bibelske salmene som blir brukt i det katolske introitus.

Kilder
------

* *Kristen sang og musikk* Runa forlag 1962

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC
 |
***Congeria kusceri*** er en sjelden ferskvannsmusling som lever i et underjordisk grottesystem i De dinariske alpene i Kroatia og Bosnia-Hercegovina. Der har den levd isolert fra omverdenen i så mye som opptil fem millioner år.

Grottene er fylt av vann, og temperaturen på vannet varierer mellom 6 og 19°C. Muslingen henger fast til grotteveggen med tynne tråder. Den tynne tråden gjør den ganske stasjonær; den beveger seg lite når den først har festet seg til grotteveggen.

*Congeria kusceri* er en liten musling, opptil 22 millimeter i diameter, med små runde skjell og blekt kjøtt. Dens morfologi (struktur, oppbygning og form på vev og organer) har ikke har endret seg mye på flere millioner år. Men som mange andre grottedyr har *Congeria kusceri* tilpasset seg miljøet den lever i, ved blant annet albinisme, synstap (andre muslinger har lyssensitive organ) og lang levetid - den kan bli opptil 40 år gammel, kanskje enda eldre. Til tross for disse særtrekkene er *Congeria kusceri* nært beslektet med mange overflatemuslinger. Ved å sammenligne den med nære slektninger kan man finne ut mer om arters tilpasning til grottemiljø, herunder eventuell genetisk evolusjon.

Den skjermede tilværelsen i vannfylte grotter har gjort at *Congeria kusceri* har overlevd miljøendringer som har utryddet alle andre arter av typen *Congeria*. Grottemuslingen er imidlertid meget følsom for miljøforurensning, og menneskeskapt forurensning av grunnvannsmiljøet har ført til at denne muslingearten er en meget truet art.

Allmennhetens kjennskap til *Congeria kusceri* økte betraktelig da en internasjonalt sammensatt jury nominerte den som 1 av 5 bløtdyr til tittelen *Mollusc of the Year 2021* («Årets bløtdyr 2021»). Hvis den hadde fått topp-plassing på den listen, ville hele arvematerialet (genomet) til dette vesenet bli kartlagt, noe som blant annet kunne ført til at det ble gjennomført en dybdestudie av denne og andre arters tilpasning til grottemiljø. Imidlertid var det blekkspruten The Greater Argonaut som til slutt ble rangert på førsteplass på listen.

Referanser
----------

1. ↑  LOEWE Centre for Translational Biodiversity Genomics. «Mollusc of the Year 2021». Besøkt 1. september 2021.
2. ↑  «Species summary for Congeria kusceri». Staats- und Universitätsbibliothek Göttingen. 26. oktober 2013. Besøkt 1. september 2021.
3. ↑  «Mollusc of the year 2021: The Greater Argonaut». Senckenberg – Leibniz Institution for Biodiversity and Earth System Research. 1. februar 2021. Besøkt 1. september 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Congeria kusceri* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Congeria kusceri* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Congeria kusceri* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Congeria kusceri* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Congeria kusceri* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Congeria kusceri* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Bilde av *Congeria kusceri*
**Drikkevareavgift** (produktavgift på alkoholfrie drikkevarer) er en norsk særavgift til statskassen.[*trenger oppdatering*]

Avgiften på alkoholfrie drikkevarer omfatter drikkevarer som er tilsatt sukker eller søtstoff. Det innebærer at brus, lettbrus, fruktnektar, saft, enkelte melkeprodukter mv. avgiftslegges dersom de er tilsatt sukker eller søtstoff. Drikkevarer som naturlig inneholder sukker, f.eks. presset fruktjuice, avgiftslegges ikke. Sirup tilsatt sukker eller søtstoff til ervervsmessig framstilling av alkoholfrie drikkevarer i dispensere mv. omfattes også av avgiften. Melkeprodukter som kun er tilsatt en mindre mengde sukker (til og med 15 gram sukker per liter) og varer i pulverform er fritatt for avgiften.

Avgiftsplikten omfatter også alkoholholdige drikkevarer med alkoholstyrke til og med 0,7 volumprosent alkohol. Drikkevarer som f.eks. alkoholfritt øl, avgiftslegges derfor kun dersom de er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff. I all hovedsak produseres alkoholfritt øl uten at sukker eller søtstoff tilsettes.

Drikkevareavgiften innbragte i 2010 henhold til revidert nasjonalbudsjett for 2011 ca. 1,78 mrd. kroner.

I 2021 er satsen 1,82 kroner per liter ferdig vare på produkter med sukker eller kunstig søtstoff og 0,91 per liter på saft og sirup basert på frukt, bær eller grønnsaker uten tilsatt sukker.

Avgiften opphører 1. juli 2021.

Referanser
----------

1. ↑  Revidert nasjonalbudsjett 2011
2. ↑
3. ↑  Regelendringer fra 1. juli 2021 fra Finansdepartementet. regjeringen.no. Besøkt 29. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Særavgiftsloven
* Vedtak om særavgifter, 2010
* Forskrift om særavgifter
***Conflict*** er en spillserie bestående av fem uavhengige spill, og er utviklet av Pivotal Games. Det første spillet i serien, Conflict: Desert Storm, ble utgitt den 13. september 2002 i Europa og 30. september 2002 i Nord-Amerika, og det siste spillet i serien, Conflict: Denied Ops, ble utgitt den 8. februar 2008 i Europa og 13. februar 2008 i Nord-Amerika. Spillserien har totalt solgt mer enn seks millioner eksemplarer.

Spill
-----

### Conflict: Desert Storm (2002)

Utdypende artikkel: Conflict: Desert Storm

***Conflict: Desert Storm*** er satt til Gulfkrigen, og man spiller som John Bradley, Paul Foley, Mick Connors og David Jones.

### Conflict: Desert Storm II (2003)

Utdypende artikkel: Conflict: Desert Storm II

***Conflict: Desert Storm II***, også under navnet «Conflict: Desert Storm II Back to Baghdad», tar også plass under Gulfkrigen, hvor de samme karakterene returnerer tilbake til Irak og Kuwait.

### Conflict: Vietnam (2004)

Utdypende artikkel: Conflict: Vietnam

***Conflict: Vietnam*** finner sted under Vietnamkrigen, og man spiller som Frank "Ragman" Wier, Bruce "Junior" Lesh, Will "Hoss" Shafer og Harold "Cherry/Doc" Kahler.

### Conflict: Global Storm (2005)

Utdypende artikkel: Conflict: Global Storm

***Conflict: Global Storm*** er satt til nåtid, og handler om kontraterrorisme fremfor én spesifikk krig. Her gjenforenes karakterene fra **Conflict: Desert Storm** og **Conflict: Desert Storm II**, og i tillegg møter vi en ny karakter, Carrie Sherman.

### Conflict: Denied Ops (2008)

Utdypende artikkel: Conflict: Denied Ops

***Conflict: Denied Ops*** er også satt til nåtiden. I stedet for å ha fire spillbare karakterer, er det kun to, og disse er begge fra CIA.

Referanser
----------

1. ↑

Portal: Videospill
**Thomas Conrad Hirsch** (født 1813 i Stjørdal, død 1889 på Norderhov) var en norsk prest som var kapellan i Strinda, sogneprest i Snåsa og Norderhov og prost i Ringerike. Mens han var i Snåsa var han også ordfører i Snåsa 1868–1871.

Hirsch var lærer ved *Trondhjems borgerlige realskole* i tiden 1841–1852. Fra 1852–1866 var han residerende kapellan i Strinda, og fra 1866–1872 sogneprest i Snåsa. Deretter avsluttet han prestegjerningen som sogneprest ved Norderhov kirke i Norderhov prestegjeld i tiden 1872–1889 og prost i Ringerike og Hallingdal prosti i perioden 1878–1884. 

Thomas Conrad Hirsch var sønn av Nicoline Hornemann og Robertus Hirsch og bror til Robert Nicolai Hirsch og Christian Hirsch. Han giftet seg i 1841 med Anna Lovise Bjerkebek, hun var søster av Rasmus Brochmann Parelius Gaarders kone Henriette Jacobine.

Referanser
----------

1. 1 2   www.disnorge.no[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Jørn Sandnes (1960). *Bygdehistorien etter år 1800*. [Snåsa]: Kommunen.
* *Biografiske Efterretninger m.m. vedkommende Studenterne fra Aaret 1831*. Kristiania: Jacob Dybwads Forlag. 1881. s. 16.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
*Flere personer har hatt samme navn. For artikkel om lensherren på Agder på 1600-tallet, se Palle Rosenkrantz (1588–1651)*

**Palle Rosenkrantz** (født 22. april 1867 i Helsingør i Danmark, død 1. oktober 1941 i Charlottenlund) var en dansk baron, jurist, forfatter og oversetter.

Etter en offentlig skandale der han ble beskyldt for underslag, måtte Rosenkrantz oppgi sitt virke som jurist. Han begynte å skrive for å brødfø familien, og utga etterhvert et åttitalls bøker. Han arbeidet også for avisen Politiken, oversatte, skrev teaterstykker og hørespill. I perioden 1911–25 skrev han dessuten manuskript til tolv stumfilmer. Fram til første verdenskrig skal han ha vært Danmarks mest produktive og mest solgte forfatter.

Rosenkrantz regnes som forfatter av den første danske kriminalroman, med *Hvad Skovsøen gemte* i 1903. 

Flere av Rosenkrantz bøker hadde tilsnitt av sosialkritikk. Utover sitt forfatterskap arbeidet han i den offentlige debatt og holdt foredrag for en reform av den danske strafferettspleien, særlig for en adskillelse av den dømmende makt og anklagerembedet som ikke ble gjennomført før i 1919.

Han var sønn av baron Iver Holger Rosenkrantz (1813–73).

Se også
-------

* Palle Rosenkrantz-prisen

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 145595601[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Palle Rosenkrantz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Palle Rosenkrantz på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Palle Rosenkrantz i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Palle Rosenkrantz på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Palle Rosenkrantz på danskefilm.dk Rediger på Wikidata

* (da) Palle Rosenkrantz på danskfilmogtv.dk Rediger på Wikidata

* (da) Palle Rosenkrantz på Scope Rediger på Wikidata

* (en) Palle Rosenkrantz hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (da) Kochs krimier – Om Hvad Skovsøen gemte og Rosenkrantz
* (da) Kriminallitterære nyheder: «Rosenkrantziana I»
* (da) Kriminallitterære nyheder: «Rosenkrantziana II»
* (da) Palle Rosenkrantz gravsted

  

Portaler: Litteratur | Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Gyldendals Teaterleksikon **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE
 |
**Dahlhaug** eller Dahlhaugen er et sted på Byåsen i Trondheim som har falt ut av dagligtale. Stedet har sitt navn etter en høyde over byen som Baker Dahl i Trondheim skal ha kjøpt til sin kone, antagelig som et landsted. Stedet ble også kalt «Cathrinegave» etter hustruens navn. 

Stedet ble senere kjøpt av Erik Eriksen fra Oppdal i Sør-Trøndelag og ble deretter kalt for Dahlhaugen. Erik var gartner og navnet Gartnerhaugen eksisterer også fra rundt århundreskiftet til 1. verdenskrig. Gården ble ved et senere skifte delt mellom to brødre: Dahlhaug Nordre og Dahlhaug Søndre. Begge småbrukene er nå regulert til boligformål, og ingen av småbrukenes opprinnelige bygninger er bevart.

Det du nå finner i dette området er en vei som misvisende heter Dalhaugveien (uten h i Dahl), som sikkert ble bestemt av noen som trodde at det var stedets topografi og ikke historie som var navnets opphav.

Det er noe uklart hvor de opprinnelige grensene for dette landstedet var, men det nevnes i gamle kart som navn på stedet fra Sommersetra(N) til Kyvannet(S) og mellom Torshaug(V) og Havstadplass.(Ø)
**Thomas Joseph Cooke** (født 22. august 1885 i St. Louis i Missouri, død 15. juli 1964 i New Rochelle i New York) var en amerikansk fotballspiller som deltok i de olympiske leker 1904 i St. Louis.

Cooke vant en olympisk bronsemedalje i fotball under OL 1904 i St. Louis. Han var med på det amerikanske laget *St. Rose Parish*, som kom på tredjeplass i fotballturneringen bak det canadiske laget *Galt Football Club* og *Christian Brothers College* fra USA. *St. Rose Parish* tapte første kampen med 0-4 til det canadiske laget som også vant over det andre amerikanske laget, *Christian Brothers*, med 7-0 og ble olympiske mestere i fotball.

De amerikanske lagene *St. Rose Parish* og *Christian Brothers College* spilte siden tre kamper innen de kunne kåre en sølvvinner. De to første kampene endte 0-0 og den tredje kampen vant *Christian Brothers College* med 2-0. Det var kun tre lag som deltok i fotballturneringen som ble gjennomført 16. til 23. november 1904. 
Cooke ble skadet i den første kampen, han brakk benet, mot *Galt Football Club*. Hans eldre bror George var også med på laget.

OL-medaljer
-----------

* 1904 USAs flagg St. Louis - Bronse Bronse i fotball, USAs flagg USA

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thomas Cooke – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Thomas Cooke – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Thomas Cooke – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
*Se også: Hemulen (linjeforening)* Den botaniske Hemulen i temaparken Muminvärlden i Nådendal, Finland
**Hemulen**  er en av figurene i Tove Janssons bøker om Mummitrollet, utgitt fra 1945 til 1970. Hemulen, eller egentlig hemulene, introduseres allerede i den første av bøkene, *Småtrollene og den store oversvømmelsen* (1945), der de er distré samlere. 
Hemulen er et egennavn som brukes om flere figurer av arten *hemuler* i bøkene. De er sjefete, humørløse og glade i å samle og organisere. De «representerer det ordnede samfunn. Pliktmenneskene.» De er velmenende, men uten evne til å lytte og uten følelse for nyanser. I de første bøkene framstår de mest som samlere, men etter hvert, fra og med *Farlig midtsommer* (1954), framstår de mer som et ordenspoliti.

Hemulene ligner på mummitrollene, men er slankere og høyere. De er kledd i en blå kjortel. Navnet *Hemulen* viser til det svenske ordet *hemul*, som er et juridisk faguttrykk noenlunde tilsvarende «rettmessig».

I *Småtrollene og den store oversvømmelsen* og *Kometen kommer* (1946) opptrer en hemul som var frimerkesamler, men som har gått over til å samle planter. I *Mummipappa på eventyr* (1950) forteller Mummipappa om sin oppvekst på barnehjem, hvor en kvinnelig hemul var bestyrer. I *Trollvinter* (1957) opptrer en sportslig, friskfyraktig hemul som skiløper. I den siste boken, *Sent i november* (1970), symboliserer Hemulen motsetningen mellom trygghet og eventyrlyst.

Referanser
----------

1. ↑  Hemulen; moomin.org
2. 1 2 3  Sonja Hagemann (1967). *Mummitrollbøkene: en litterær karakteristikk*. Oslo: Aschehoug. s. 16.
3. ↑  Hemulen; *Tove Janssons mumintroll*; zein.se
4. ↑  «Hemul»; Wiktionary

  


| * v
* d
* r
Bøkene om Mummitrollet av Tove Jansson |
| --- |
| Bøkene | 
* *Småtrollene og den store oversvømmelsen* (1945)
* *Kometen kommer* (1946)
* *Trollmannens hatt* (1948)
* *Mummipappa på eventyr* (1950)
* *Farlig midtsommer* (1954)
* *Trollvinter* (1957)
* *Det usynlige barnet* (1962)
* *Pappaen og havet* (1965)
* *Sent i november* (1970)

 |
| Bildebøker | 
* *Hvordan gikk det?* (1952)
* *Hvem skal trøste Knøttet?* (1960)
* *Den farlige reisen* (1977)
* *Skurken i Mummihuset* (1980)

 |
| Figurer | 
* Mummitrollet
* Snorkfrøken
* Mummimamma
* Mummipappa
* Snusmumrikken
* Lille My
* Hemulen
* Hufsa

 |
| Tv og film | 
* *Die Muminfamilie* (1959-61)
* *Mumintrollet* (1969)
* *Mumindalen* (1973)
* *Mūmin* (1969-72)
* *Mumi-troll* (1978)
* *Die Mumins* (1977-82)
* *Shlyapa Volshebnika* (1980-83)
* *I Mummidalen* (1990-91)
* *Kometen kommer* (1992)
* *Mummitrollet på Rivieraen* (2014)

 |
| Annet | 
* *Mummitrollet (tegneserie)*
* Muminvärlden
* Mummimuseet
* Lars Jansson
* Tuulikki Pietilä

 |
**Per H. Bergman** (født 15. mai 1886, død 18. oktober 1950) var en svensk seiler som deltok i OL 1912 i Stockholm. 

Bergman vant en olympisk sølvmedalje i seiling under OL 1912 i Stockholm. Han var med på den svensk båten «Erna Signe» som kom på andreplass i 12-metersklassen bak den norske båten «Magda IX». Mannskapet på «Erna Signe» var; Per Bergman, Dick Bergström, Kurt Bergström, Hugo Clason, Folke Johnson, Sigurd Kander, Nils Lamby, Erik Lindqvist, Nils Persson og Richard Sällström.

Det var tre båter i 12-metersklassen, en svensk, en finsk og en norsk. Den norske båten «Magda IX» vant begge seilasene som ble avviklet 20. og 21. juli utenfor kysten ved Nynäshamn. «Erna Signe» kom på andreplass og den finske «Heatherbell» tok bronse etter å ha kommet sist i begge seilasene.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 1912 Sveriges flagg Stockholm - Sølv i seiling, 12-metersklassen Sveriges flagg Sverige

Eksterne lenker
---------------

* (en) Per Bergman – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Per Bergman – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Per Bergman – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Per Bergman – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Dahanu kraftverk**, egentlig Dahanu Thermal Power Station (DTPS), er et kullkraftverk beliggende ved havet nær utløpet av elva Surya, i delstaten Maharashtra i India. Anlegget ligger 32 km fra Surya-demningen. Det har en installert produksjonskapasitet på 500 MW fordelt på to like store blokker/turbiner à 250 MW. Operatør er det indiske selskapet Reliance Energy.

Anlegget ble utbygd i årene 1990–1996, med ISO 9001-sertifisering i 1998 og 2001. Brenselstypen er årlig 2,1 millioner tonn bitumenøst kull, som fordeles på 1,7 millioner tonn fra andre steder i India, og 0,4 millioner tonn importert fra utlandet. Det brukes også noe fyringsolje, men ikke mye. Hver time brukes 84 000 m³ sjøvann til kjøling. Utnyttelsesgraden er ekstremt høy, med en load-faktor (PLF) tidvis over 102 %.

Årlig produksjon i 2006–07 var totalt 4,118 TWh, og utslippene av CO2 var 3,8523 millioner tonn.

Se også
-------

* Liste over verdens største kullkraftverk

Referanser
----------

1. ↑   www.adanielectricity.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Reduction of Greenhouse Gas Emissions through Adoption of Supercritical Technology in Coal Fired Thermal Power Plants in India - Sonia Chopra, Lunds universitet, 2009.

Eksterne lenker
---------------

* Industcards – «Coal-Fired Plants in India – Karnataka & Maharashtra»
* EMT India – presentasjon, se slide nr 8 og 22. Besøkt 30. juni 2010.
**Manfred Steiner** (født 27. november 1962 i Wörgl) er en østerriksk tidligere skihopper.

Han deltok i verdenscupen i årene 1980 til 1985, med 24.-plass i 1983/84 som beste sammenlagtplassering. Han vant ett verdenscuprenn, i storbakken i Sapporo 22. januar 1984. I den tysk-østerrikske hoppuka var 25.-plass i 1982/83 hans beste sammenlagtplassering.

I VM i skiflyging i Harrachov i 1983 ble han sist av 39 deltakere. I OL i Sarajevo i 1984 ble han nummer 41 (av 53 deltakere) i storbakken.

Referanser
----------

Kilder
------

* Jens Jahn, Egon Theiner: *Enzyklopädie des Skispringens*. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider
* Sports Reference: Manfred Steiner Arkivert 17. desember 2012 hos Wayback Machine. (besøkt 18. april 2011)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Manfred Steiner – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Manfred Steiner – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Manfred Steiner – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata