recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Inge Johnsen** (født 1969) er norsk kokk som blant annet blitt tildelt André Enghs gullnål, Norske kokkers høyeste utmerkelse i 2022, Ingrid Espelid Hovigs Matkulturpris i 2017, og Norges bondelagskokk i 2009. Royal Garden hotell 1991 og konditor, Erichsen konditori 1994. Han er bosatt i Trondheim.

Bakgrunn
--------

Inge Johnsen er født og oppvokst i Bjugn kommune, nå Ørland kommune i Trøndelag. Johnsen er blant de første kokkene i Norge som tok ett bevist valg i bruken av lokale råvarer, kultur, språk og tradisjoner ut fra ett norsk perspektiv inn på spisekartet.[]

Virke
-----

Lian Restaurant i Trondheim eide og drev Johnsen fra 2005-2021. Utenom det å drive restauranten hadde han flere tusen barn på matnyttigskoledag, opplæring av måltidsopplevelser til ansatte på sykehjem. Det ble årlig arrangert Liandager med utdeling av kokarkjærringpris, ambassadør av taus kunnskap og go’hjetapris for å hedre det norske og trønderske måltidene. Johnsen valgte mitt i pandemien å selge restauranten å gikk da ut mot måten myndighetene behandlet næringen på med å slamre med dørene. Dette ble en av de viktigste stemmene til en næring i krise under pandemien. «Elefant på menyen» er ett innlegg Johnsen lagde for å få restaurantbransjen til å innse at de må rydde opp i egen organisasjon for å få fart på rekrutteringen. 

Etter salget har Johnsen etablert selskapet «Måltidskultur AS» der han hjelper bedrifter, fylke/kommuner, ulike organisasjoner m.m. med produktutvikling, konsepter og strategier som skaper måltider som er bra for mennesker, kloden og økonomisk tilgjengelig for folk. 
Johnsen liker å ha en folkelig tilnærming å kaller seg Måltidskokk. 

Inge Johnsen er kjent fra en rekke radioprogram i blant annet NRK P1 Norgesglasset med Tron Soot-Ryen og NRK P1+ Godt selskap. Han er ved flere anledninger benyttet som kokk i ulike TV-program som, ikke gjør dette hjemme, ANNO, Newton, God morgen Norge og barne-programmet litt av en jobb. Johnsen har gitt ut flere ulike kokebøker, vært kokk for landslag og klubber i fotball og håndball.

Referanser
----------

1. ↑   Virtual International Authority File, oppført som Johnsen, Inge 1969-, besøkt 22. juni 2023[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
**Round robin** er en konkurranseform der alle deltagere møter alle andre deltagere i interne kamper i en turnering.

Turneringsformen forekommer både i lagidretter/spill og i individuelle turneringer, og anses for den mest rettferdige turneringsformen.

Dersom alle lagene møter hverandre to ganger *(f.eks. på hjemmebane og bortebane)*, kalles turneringsformen for **dobbelt round robin**. Denne turneringsformen er vanlig i lagidretter der det er opprettet ligaer (divisjoner).

Algoritmer
----------

Hvis **n** er antall deltagere i en turnering, vil en ren round robin-turnering kreve {\displaystyle {\begin{matrix}{\frac {n}{2}}\end{matrix}}(n-1)} kamper. Hvis n er et partall, blir det {\displaystyle (n-1)} runder, der {\displaystyle {\begin{matrix}{\frac {n}{2}}\end{matrix}}} kamper kan avvikles parallelt. Hvis n er et oddetall, blir det n runder med {\displaystyle {\begin{matrix}{\frac {n-1}{2}}\end{matrix}}} kamper, og i hver runde vil en av deltagerne ha walk over.

Standard algoritme for round robin-turneringer innebærer at hver deltager (lag) tildeles et nummer, og rundene spilles så med følgende motstandere *(eksempel 14 deltagere)*: 

```
Runde 1. (1 spiller mot 14, 2 spiller mot 13, ... )
 **1**  2  3  4  5  6  7  
 14 13 12 11 10 9  8
```

… deretter vil hver deltager *(bortsett fra deltager nr.1)* møte en deltager med 2 nummer lavere betegnelse enn i forrige runde…

```
Runde 2. (1 spiller mot  13, 2 spiller mot  11, ... )
 **1**  14 2  3  4  5  6
 13 12 11 10 9  8  7
```

```
Runde 3. (1 spiller mot 12, 13 spiller mot 11, ... )
 **1**  13 14 2  3  4  5
 12 11 10 9  8  7  6
```

… inntil en ender opp med motstandere med 2 nummer høyere enn i starten.

```
Runde 13. (1 spiller mot 2, 3 spiller mot 14, ... )
 **1**  3  4  5  6  7  8
 2 14  13 12 11 10 9
```

Dersom antall deltagere er et oddetall, vil det bli tildelt et ekstra nummer (en dummy), som inngår i formelen over, og der den deltageren som møter dummy vil få en walkover-runde.

Andre turneringsformer
----------------------

* **Cup** – utslagsmetode.
* **Monrad** – Ved svært mange deltagere – De beste i turneringen møter de nærmeste beste *(som de ikke tidligere har møtt)*, og de dårligste møter de nærmest dårligste *(som de ikke tidligere har møtt)*, inntil et visst antall runder er spilt.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Rennebumartnan** (tidligere **Bygdemartnan i Rennebu**) er en martna på Berkåk i Rennebu som har blitt arrangert årlig en helg i august siden 1986. Martnan har i underkant av 20 000 besøkende hvert år.

Rennebumartnan skriver at «I løpet av 25 år har Rennebumartnan utviklet seg til å bli en av Norges viktigste arenaer for salg og markedsføring av husflid og håndverk. Dette er en unik møteplass hvor over 150 norske håndverkere presenterer sine produkter for et kjøpesterkt publikum med sans for god kvalitet.» De skriver videre at «Rennebumartnan tilbyr ulike spesialutstillinger, håndverksaktiviteter spesielt tilrettelagt for de yngste, og et rikholdig tilbud av kortreist mat. Daglig tilbys kulturarrangement av høy kvalitet, ulike konserter, foredrag og visninger. Alt dette er med på å gi publikum de gode martnasopplevelsene. Rennebumartnan tilbyr også flere kulturarrangement også på kveldstid.» Martnan arrangeres i 2012 17.–19. august.

Rennebumartnan ble til etter initiativ fra en arbeidsgruppe nedsatt av Rennebu Næringsforening. I gruppa satt Sivert Hansen, Alf Gunnes og Ingebrigt Bakk. Da martnan startet het den Bygdemartnan i Rennebu.

Arrangementet vant Sør-Trøndelag fylkes kulturpris i 2003. Arrangøren av martnen var initiativtaker til etableringen av Birka (senter for kunst og håndverk) i 2003.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Over 25 år med Rennebumartna». Rennebumartnan. Besøkt 19. august 2012. [*død lenke*]
2. ↑  «NOK EN VELLYKKET MARTNA». Rennebumartnan. 2006. Besøkt 19. august 2012. [*død lenke*]
3. ↑  «Hvorfor Rennebumartna?». Rennebumartnan. Besøkt 19. august 2012. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Et **termisk reservoar**, også kaldt **termisk energireservoar** eller **termisk bad**, er et termodynamisk system med en varmekapasitet så stor at temperaturen i reservoaret ikke endres når en rimelig mengde varme tilsettes eller ekstraheres. Det er et effektivt uendelig basseng av termisk energi ved en gitt, konstant temperatur. Siden det kan fungere som en kilde og en varmekilde, blir det ofte også referert til som et **varmebeholder** eller **varmebad**.

Innsjøer, hav og elver fungerer ofte som termiske reservoarer i geofysiske prosesser, for eksempel været. I atmosfærisk vitenskap fungerer store luftmasser i atmosfæren ofte som termiske reservoarer.

Siden temperaturen i et termisk reservoar {\displaystyle T} ikke endres under varmeoverføringen, vil endringen av entropi i reservoaret være {\displaystyle dS\_{Res}={\frac {\delta Q}{T}}}.

Den mikrokanoniske partisjonssummen {\displaystyle Z(E)} av et varmebad med temperatur {\displaystyle T} har egenskapen

{\displaystyle Z(E+\Delta E)=Z(E)e^{\Delta E/k\_{B}T},}
hvor {\displaystyle k\_{B}} er Boltzmanns konstant. Det endres dermed med samme faktor når en gitt mengde energi tilsettes. Den eksponensielle faktoren i dette uttrykket kan identifiseres med gjensidigheten av Boltzmann-faktoren.

Referanser
----------

1. ↑  C, Yunus A.; Boles, Michael A. (2002). *Thermodynamics: An Engineering Approach*. Boston: McGraw-Hill. s. 247. ISBN 0-07-121688-X.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
***Sladkaja zjensjtsjina*** (originaltittel: *Сладкая женщина*) er en sovjetisk film fra 1977, regissert av Vladimir Fetin.

Handling
--------

Anna Dobrokhotova vokste opp i en landsby, hvor livet hele tiden er fylt med hardt og utmattende arbeid. Men i motsetning til de fleste andre hardtarbeidende landsbyboere er Anna lat og lite organisert. Å sole seg og spise god mat, er hennes aller største ambisjoner i livet. Men en tilfeldig affære med en ung student fører til Annas graviditet, og hun føder deretter et barn. Men disse relasjonene utvikler seg ikke videre, fordi Anna ikke ønsker å gifte seg eller slå seg til ro enda.

Anna flytter til en by, og finner seg arbeid ved en fabrikk. Annas inntekt forbedres, men dette forandrer ikke hennes syn på livet. Hun er fremdeles lat, likegyldig til omverdenen og andre menneskene. Anna blir et klassisk eksempel på småborgerskapet; en selvsentrert kvinne hvis hele eksistens er redusert til formålet å samle mest mulig materiell rikdom for seg selv. og skape personlig komfort. Under et besøk hos en venn, møter Anna en ensom funksjonshemmet Nikolai Egorovich Kushakov - en militærveteran.

Anna og Nikolai blir raskt forelsket, og i begynnelsen ser det ut til at Annas personlige liv endelig er i orden. Deres nye leilighet, møbler og kjøleskap blir oppnådd på grunn av Nikolai Egorovich, noe som gleder Anna veldig. Men det tilsynelatende lykkelige ekteskapet faller raskt fra hverandre. Kushakov forlater familien, fordi det å leve sammen med en Narsissistisk personlighetsforstyrrelse blir uutholdelig for ham. Sønnen hennes, Yuri, støtter sin ste-far fullt ut i denne konflikten - og forlater også hjemmet deres. Kort tid senere dør hennes gamle mor i landsbyen, og Anna sitter helt alene igjen.

Skuespillere
------------

* Natalya Gundareva som Anna Aleksandrovna Dobrokhotova
* Svetlana Karpinskaya som Lidiya Nikolaevna Dyadkina, Annas venn
* Pyotr Velyaminov som Nikolai Egorovich Kushakov, Annas første ektemann
* Oleg Yankovsky som Tikhon Dmitrievich Sokolov, Annas kjæreste.
* Rimma Markova som moren til Anna.
* Georgy Korolchuk som Larik Shubkin, Annas første kjæreste. Far til hennes sønn
* Nina Alisova som Raisa Ivanovna Shubkina, Lariks mor.
* Fyodor Nikitin som Shubkin, Lariks far.

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 8. april 2016.
2. ↑  Наталья Гундарева. 5 ролей «сладкой женщины»
3. ↑  СЛАДКАЯ ЖЕНЩИНА

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Sladkaja zjensjtsjina* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Sladkaja zjensjtsjina* på AllMovie Rediger på Wikidata
Ordenstegn for storkors
Ordensstjerne
**Fortjenstordenen** (fransk: *Ordre du Mérite*) er en senegalesisk orden innstiftet 22. oktober 1960 til belønning av innsats til Senegals beste. Ordenen rangerer etter Løveordenen. Den tildeles av Senegals president.

Inndeling
---------

Den senegalesiske Fortjenstordenen er inndelt i fem trinn:

* Storkors (*grand-croix*)
* Storoffiser (*grand officier*)
* Kommandør (*commandeur*)
* Offiser (*officier*)
* Ridder (*chevalier*)

Insignier
---------

Ordensbåndet til den senegalesiske Fortjenstordenen
Ordenstegnet for Fortjenstordenen består av en forgylt, svartemaljert femtagget stjerne, med kuler i endene og med stråler i vinklene mellom taggene. Midtmedaljongen er i gull og viser et baobabtre omgitt av en grønnemaljer bord med omskriften «REPUBLIQUE DU SENEGAL» i den øvre buen og nasjonalmottoet «UN PEUPLE UN BUT UNE FOI» (*ett folk, ett mål, én tro*) i den nedre halvbuen. På revers har midtmedaljongen Senegals flagg som motiv.

Ordenstegnene har samme utforming, men varierer i størrelse og er opphengt i bånd av forskjellig utforming avhengig av grad. Ordensbåndet er grønt med en smal, gul midtstripe.

Ordenstegnene er utformet etter samme modell som insigniene for Løveordenen, men har annet motiv i midtmedaljongen.

Tildeling
---------

Fortjenstordenen kan tildeles for sivil så vel som militær innsats og for innsats i offentlig så vel som privat sektor.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Senegal» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage & Gentry, 2006, 1555.

Eksterne lenker
---------------

* Les Ordres Nationaux, Senegals president
**Slagelse Forenede Håndboldklubber** er en dansk håndballklubb fra Slagelse. Tidligere ble A-laget også kalt **Slagelse Dream Team**.

Historie
--------

Slagelse Forenede Håndboldklubber er et resultat av sammenslåing av klubbene Slagelse HK og Marievang IF, to klubber som hadde litt suksess, spesielt på aldersbestemte nivåer. Slagelse HKs damelag var to ganger i 1. divison i årene omkring 1990, men begge gangene rykket laget direkte ned. 

1997 var året de to klubbene slo seg sammen under navnet Slagelse FH, og i starten av 2000 inngikk klubben en avtale med Anja Andersen som startet oppbygningen av det som skulle blir verdens beste håndballklubb. Hun skulle klare det på 3 år. Med Anja Andersen som sjef, trakk Slagelse FH til seg masse sponsorer og spillere som lå på et nivå som var mye høyere enn tidligere. Det ble direkte opprykk fra 2. divisjon det første året for Anja Andersen, og året etter rykket de opp fra første divisjon.

Slagelse FH vant sin første tittel i 2003, nemlig DM. Året etter gikk laget til topps i EHF Champions League, og ble med denne seieren verdens beste klubblag. Det tok altså 4 år for Anja Andersen å skape verdens beste klubblag. Andersens personlighet var en av hovedgrunnene til at stjerner som Camilla Andersen, Ausra Fridrikas og Bojana Popovic kom til klubben. Samtidig har hennes temperament vært en stor belastning for henne selv og klubben. Det mest spesielle og minneverdige øyeblikket Anja Andersen stod for skjedde våren 2006 når Slagelse DT møtte Aalborg DH. Andersen fikk rødt kort, og hun beordret hele laget i garderoben midt i første omgang. Denne skandalen ble belønnet med karantene, både fra nasjonal og internasjonal håndball. Slagelse tapte dette året både DM og EHF Champions League mot Viborg HK.

Lagets hjemmebane er Antvorskov-Hallen, som har 1500 sitteplasser og 750 ståplasser. Under store kamper bruker de en av de store hallene i Københavnområdet.

Resultater
----------

* 2002 Cupgull
* 2003 DM gull, EHF cup-vinner
* 2004 DM sølv, EHF Champions League vinner
* 2005 DM gull, EHF Champions League vinner
* 2006 DM sølv, Cupsølv
* 2007 DM gull, EHF Champions League vinner

Spillerstall 2007/2008
----------------------

**Målvakter:**

* Cecilie Leganger, Norge
* Carina Friis, Danmark

**Utespillere:**

* Mette Melgaard, Danmark
* Melanie Smith, Danmark
* Anne Loft, Danmark
* Helle Svensson, Danmark
* Christina Krogshede, Danmark
* Maja Savić, Montenegro
* Tatiana Bennedsen, Danmark
* Line Hovgaard, Danmark
* Ana Batinic, Serbia
* Marianne Bonde, Danmark
* Emiliya Turey, Russland
* Gabriela Rotis, Østerrike
* Svetlana Ognjenovic, Serbia

Wall of Dream Team
------------------

* Bojana Popovic
* Cecilie Leganger
* Camilla Andersen
* Maja Savić
* Ausra Fridrikas
* Irina Poltoratskaya
* Kamilla Kristensen
* Carmen Lungu
* Anne Loft
* Mette Melgaard

Disse spillerne har fått sine drakter hengt opp i Antvorskovhallen som en hyllest for sine prestasjoner for klubben. Enkelte spillere har fått draktnummeret fredet etter at de har forlatt klubben, blant annet Bojana Popovic, Kamilla Kristensen og Ausra Fridrikas.

Portal: Danmark
Gresk *komboskini* med 100 knuter.
**Komboskini** (gresk: κομποσκοίνι, russisk: вервица) er en bedekrans brukt av kristne i de orientalske katolske kirker og ortodokse kirker for å telle repetisjoner av Jesusbønnen: *Herre, Jesus Kristus, Guds Sønn, forbarm Deg over meg, en synder*. Den er som regel laget av ull eller silke, bundet sammen i en rekke knuter.

Beskrivelse
-----------

En komboskini har som regel 100 knuter, men 33 og 50 er også vanlig. Knutene er laget ved å krysse tråene slik at hver knute består av flere små kors. Knutene er ofte delt opp av små perler i rekker av 10 eller 25, for å forenkle telling. I enden på komboskinien henger det gjerne et kors med dusk på. Dusken blir brukt til å tørke vekk omvendelsens tårer. Forbindelsen mellom Jesusbønnen og tårer er et mye omtalt emne i kirkefedrenes skriverier.

Komboskinien er tradisjonelt laget av ull for å symbolisere Kristi flokk, og burde være farget svart på grunn av våre synder. Perlene er gjerne røde til minne for Jesu blod. I dag blir det ofte laget komboskinier i alle slags farger.

Hvem som helst kan lage en komboskini, men det har oftest vært en oppgave tilknyttet munker og nonner.

Bruk
----

Komboskinien holdes i venstrehånden slik at høyrehånden er fri til å lage korstegnet. Når den ikke er i bruk kan man surre den rundt håndleddet eller putte den i lommen. Man burde helst ikke henge den rundt nakken eller bære den rundt på en annen synlig måte, siden det er upassende å reklamere sin personlige fromhet i et kristent sammenheng.

I den ortodokse kirke, når det ikke er mulig å be de daglige gudstjeneste, kan de erstattes med et visst antall Jesusbønner. Det finnes mange forskjellige skikker, og antallet varierer ettersom hvilken av disse man tar i bruk. Dette er et vanlig eksempel:

* Alle de 151 bibelsalmene: 6 000
	+ 300 for hver kathisma, 100 for hver stase
* Vesper: 600
* Den Store Aftenbønn: 700
* Den Lille Aftenbønn: 400
* Midnattstimen: 600
* Matutin: 1 500
* Timebønnene uten mellomtimene: 1 000
	+ med mellomtimene: 1 500

Komboskinien blir også brukt til å telle bøyninger til marken. De troende sier Jesusbønnen mens de går ned på hender og kne og rører hodet i bakken. Etter gammel russiskortodoks skikk blir hendene og hodet lagt på en liten bønnepute (podruchnik) for å holde dem rene.

Referanser
----------

1. ↑  Per Kværne og Kari Vogt (1992). *Kunnskapsforlagets religionsleksikon: religion og religiøsitet i vår tid*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 62. ISBN 8257304301.
2. ↑  Comboschini (The Prayer Rope); orthodoxinfo.com

Eksterne lenker
---------------

* (en) Komboskini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Ei lærebok i grammatikk til bruk i 7. og 8. klasse for komipermjakiske elever.
**Komipermjakisk** er et permisk språk i den uralske språkfamilien, som snakkes i Perm kraj i Russland. Ved den russiske folketellinga i 2010 var det 94 000 komipermjaker, hvorav 63 000 hadde komipermjakisk som morsmål.

Historie
--------

Sammen med syrjensk (komi) og udmurtisk danner komipermjakisk den permiske språkgruppa. Språka har sannsynligvis skilt seg fra ei felles språkform, urpermisk, rundt år 1000. Syrjensk og komipermjakisk er fortsatt så nære hverandre at de er innbyrdes forståelige, selv om de har forskjellige skriftspråk.

Det komipermjakiske skriftspråket ble utvikla på 1930-tallet, først med det latinske alfabetet, deretter med det kyrilliske.

Grammatikk
----------

Komipermjakisk er det uralske språket som har flest kasus, ca. 7 flere enn syrjensk.

Referanser
----------

1. ↑  Владение языками населением Российской Федерации Arkivert 15. mars 2013 hos Wayback Machine. (ru)

| * v
* d
* r
Permiske språk |
| --- |
| Komipermjakisk **·** Syrjensk **·** Udmurtisk |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** SUDOC **·** NKC **·** UNESCO lang
 |
Komikeren Charlie Chaplin
En **komiker** (fra gresk κωμῳδία (*kōmōidía*) er en artist eller skuespiller som prøver å få mennesker til å le ved hjelp av komediens ulike virkemidler. Slike virkemidler kan være planlagt, eller improvisert historefortelling, sang, mimikk, bevegelser, eller bruk av rekvisita.

En komiker som henvender seg direkte til publikum kalles en stand-up-komiker.

Historie
--------

Antikkens greske komedie stammer fra 500-tallet f.Kr. eller tidligere. Aristofanes spesialiserte seg påkomiske skuespill. Han skrev førti komedier. Elleve av dem har overlevd og blir fortsatt framført. Aristofanes' komediestil tok form av satyrspill.

Beslektede begreper
-------------------

En komiker på sirkus kalles en klovn. De fleste klovner (i motsetning til komikere i vaudeville eller på scenen) i sirkuset snakker imidlertid ikke, men er komiske i handlingene.

Forfattere som skriver humoristiske tekster kalles humorister.

Referanser
----------

1. ↑  Aristophanes (1996). *Lysistrata*. s. ix. ISBN 9781854593252.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Comedians – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |
**Fortjenstordenen** (urdu: *Nishan-i-Khidmat*) er en pakistansk orden. Den ble innstiftet 19. mars 1957 til belønning av sivile fortjenester av Pakistan. Den rangerer som den sjette og siste av Pakistans ordener.

Inndeling
---------

Ved innstiftelsen fikk *Fortjenstordenen* to grader. Antallet ble i 1960 utvidet til fire. Etter dette har *Fortjenstordenen* gradene:

* Ordenen for fortjenester (*Nishan-i-Khidmat*, forkortet *N.K.*)
* Halvmånen for fortjenester (*Hilal-i-Khidmat*, forkortet *H.K.*)
* Stjernen for fortjenester (*Sitara-i-Khidmat*, forkortet *S.K.*)
* Medaljen for fortjenester (*Tamgha-i-Khidmat*, forkortet *T.K.*)

Insignier
---------

Ordenstegnene for *Fortjenstordenen* er endret en rekke ganger. Siden 1986 består ordenstegnet av en sølvstjerne med ni større tagger, som hver er en samling av fem mindre stråler. Stjernen har seks stråler i grønn emalje og tre i svart. Midtmedaljongen består av en laurbærkrans der ordensgraden er innskrevet. Ordensstjernen er en større utgave av ordenstegnet, men har i tillegg halvmåne og stjerne mellom de emaljerte strålene. Ordensbåndet er svart, hvitt og svart, med en smalere grønn stripe i midten.

Tildeling
---------

*Fortjenstordenen* tildeles i hovedsak sivile til belønning av innsats for staten Pakistan. Også utlendinger kan tildeles ordenen. Innehavere av *Fortjenstordenen* har rett til å sette initialer tilsvarende graden de er utnevnt til bak sitt etternavn

Norske innehavere
-----------------

Khalid Salimi ble i 2005 utnevnt til *Fortjenstordenens* tredje klasse, *Sitara-e-Khidmat*.

Litteratur
----------

* (en) «Pakistan» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 1448.
* (en) «Pakistan» i Robert Werlich: *Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military*, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974, s. 334.
Nueva Cádiz, 1523
Ruiner etter Nueva Cádiz
**Nueva Cádiz** er et arkeologiske område og en tidligere havneby på Cubagua, utenfor kysten av Venezuela. Den ble etablert rundt 1515 og var en av de første europeiske bosettingene i Amerika.

Så tidlig som i 1502 ble rancheríaer (små bebyggelser) opprettet på Cubagua, og bebodd 3–4 måneder hvert år i forbindelse med handel. Øyen var av spesiell interesse for de rike forekomstene av perlemuslinger. Etterhvert ble bosettingene permanent og i 1520, etter det store indianske opprøret, oversteg befolkningen 300. Den 12. september 1528 ble en kongelig resolusjon utstedt av Karl V, der Nueva Cádiz ble innlemmet i riket og fikk bystatus under navnet Nueva Cádiz. Den ble den første spanske byen i Sør-Amerika.

I 1530 hadde Nueva Cádiz en befolkning på 223 europeere og 700 innfødte. På det meste (rundt 1535) hadde den over 1500 innbyggere. men utarmingen av perlemuslinger-forekomstene, ble stadig mer omfattende, noe som førte til redusert perleproduksjon. I kombinasjon med oppdagelsen av nye perleforekomster på Guajirahalvøyen, ledet dette til en nedgang for Nueva Cádiz. I 1539 fantes det færre enn 50 mennesker igjen på Cubagua. Etter at en orkan ødela de gjenværende bygningene i 1541, ble kolonien fullstendig forlatt.

Ruinene, som delvis var under sjøen, ble erklært å være et Venezuelansk nasjonalmonument i 1979. I 1950-årene og 1960-årene ble området undersøkt av José María Cruxent som publiserte verk som *Nueva Cádiz, testimonio de piedra* (1955) og *Cubagua y el poblamiento oriental de Venezuela en las comienzos* (1961) om Nueva Cádiz. Museo de Nueva Cádiz i La Asunción inneholder gjenstander som er gravd opp på dette området.

Se også
-------

* La Isabela
* Roanoke Colony

Referanser
----------

1. 1 2  Rouse, Irving; Cruxent, José María (1963). *Venezuelan archaeology*. New Haven: Yale University Press. Besøkt 9. juni 2011.
2. ↑  G. Jiménez Graziani Jiménez (1986). *La esclavitud indígena en Venezuela, siglo XVI*. Fuentes para la Historia Colonial de Venezuela. ISBN 978-980-222-001-4. Besøkt 9. juni 2011.
3. ↑  *Transactions of the Caribbean Geological Conference*. Queen's College Press. 1968. s. 33. Besøkt 9. juni 2011.
4. ↑  *Transactions of the Caribbean Geological Conference*. Queen's College Press. 1968. Besøkt 9. juni 2011.
5. 1 2 3  Raub, Kevin (1. august 2010). *Venezuela*. Lonely Planet. s. 203. ISBN 978-1-74179-158-7. Besøkt 9. juni 2011.
6. 1 2  Simón, Pedro (1992). *Noticias historiales de Venezuela*. Fundacion Biblioteca Ayacuch. s. 167–. ISBN 978-980-276-208-8. Besøkt 9. juni 2011.

Videre lesning
--------------

* Otte, E. (1977). *Las perlas del Caribe: Nueva Cádiz de Cubagua*. Caracas: Fundación John Boulton. ISBN 84-399-6754-3.  (spansk)
* Romero, Aldemaro (2003). «Death and Taxes: the Case of the Depletion of Pearl Oyster Beds in Sixteenth-Century Venezuela». *Conservation Biology*. 17 (4): 1013–1023. doi:10.1046/j.1523-1739.2003.01406.x.
Før-og-etterbilde av en hudtransplantasjon på en britisk soldat i 1917.
Før- og etterbilde av en brystimplantasjon med saltløsning, 2009.
**Kosmetisk kirurgi** er en gren av **plastisk kirurgi** der hovedindikasjonen er å forme kroppen og forandre utseendet etter kulturelle skjønnhetsidealer. Plastikkirurgi betegner kirurgiske inngrep for å reparere ytre fysiske skader og misdannelser. Betegnelsen kosmetisk kirurgi blir ofte brukt når det ikke foreligger noen tungtveiende medisinsk indikasjon for operasjonen. De vanligste kosmetiske inngrepene er brystforstørrelse med silikonimplantater, fettsuging og øyelokksoperasjoner. Andre eksempler på kosmetisk kirurgi er neseplastikk (rhinoplasty), bukplastikk og ansiktsløft (facelift).

Plastisk kirurgi utføres ikke nødvendigvis alltid kun av estetiske grunner, men kan også ha funksjonelle indikasjoner. Dette kan være rygg- og nakkesmerter på grunn av tunge bryst, intertrigo (sår- og soppdannelse) i hudfolder samt psykiske plager på grunn av fysiske forhold som skiller seg klart fra hva som oppfattes som normalt. 

Kosmetisk kirurgi er ikke en egen medisinsk spesialitet, men er en del av fagfeltet plastikkirurgi. De leger som har tillatelse til å utføre faget er spesialister i plastikkirurgi.

I Norge er de fleste kosmetiske plastikkirurger organisert gjennom Norsk Forening for Estetisk Plastikkirurgi, www.nfep.no.

Historie
--------

Kosmetisk kirurgi har lange røtter tilbake til antikken i Hellas og middelalderens India. Bruken av slik kirurgi var imidlertid begrenset av mangel på effektiv bedøvelse for pasienten. I Europa ble slik kirurgi i utgangspunktet utviklet for å reparere krigsskader, særlig brannskader, under første og andre verdenskrig.

På 1980- på 1990-tallet var kirurgiske metoder blitt såpass velutviklet at rene kosmetiske inngrep ble vanlig. Blant de vanligere inngrepene er injeksjoner for å forstørre lepper, fylle eller strekke ut rynker og hudfolder til hårtransplantasjon og større inngrep som brystimplantasjoner, brystreduksjon og fettsuging.

Det ble den 1. januar, 2021 innført 25% merverdiavgift på alle typer kosmetisk kirurgi og kosmetisk behandling i privat sektor. Dette gjelder imidlertid ikke dersom inngrepet eller behandlingen er medisinsk begrunnet, og finansieres helt eller delvis av det offentlige.

Referanser
----------

1. ↑  Øveraasen, Siv Merethe (15.01.2021). «Moms på alternativ behandling og kosmetisk kirurgi». *Finansavisen*.

Se også
-------

* Tannregulering
* Kroppsmodifikasjon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Plastic surgery – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kosmetisk kirurgi - Norsk Helseinformatikk Arkivert 6. november 2014 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
Gloppefjorden i Gloppen kommune i Sogn og Fjordane, sett fra Utsikten i Fjellbygda. Foto: C. Hill, 2008 
Gloppefjorden med Sandane i øst, sett fra Austrheim. Fortegnet panoramabilde april 2015.
**Gloppefjorden** (også Gloppenfjorden) er en fjordarm til Hundvikfjorden og Nordfjord i Vestland. Den er ca. 14 km lang, og ligger i sin helhet i Gloppen kommune. Innerst i fjorden ligger kommunesenteret Sandane.

Fjorden får tilført mye ferskvann fra omliggende vassdrag, der lakseelva Gloppeelva fra Breimsvatnet er den største. Elva munner ut en kilometer sør for Sandane like ved Sandane Camping og badestranda *Fitjesanden*. Mellom Fitje og Sandane ligger *Selvågane*, et våtmarksområde med en ubebodd holme. Dette er et fredet fuglereservat for flere arter sjøfugl.

Langs fjorden ligger gode jordbruksområder. Sørsida er preget av høyere fjell og gårdsnavn som Arnestad, Gimmestad, Rygg, Sande ligger ved fjorden langs det som kalles Sørstranda. Videre utover langs fjorden ligger Devik og lengst mot vest, Hestenesøyra som skiller innløpet til Gloppefjorden fra Hyefjorden. Nordsida av fjorden har lavere fjellformasjoner. Gårder langs nordsida av fjorden fra Sandane og Øyrane i øst er Austrheim, Hauge, Gloppestad, Slagstad, Tystad, Vereide, Apalset, Andenes, og lengst mot vest ligger Hjelmeset. Her ligger Sandane lufthavn og Anda med fergeforbindelse til Lote på nordsida av Nordfjord.

Området ved Hjelmeset har tidvis hekkende havørn. Fjorden har en egen lokal sildestamme.

Referanser
----------

1. ↑  Gloppefjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  «Stadfestar at det er lokal sildestamme i Gloppefjorden». *firdatidend.no*. Firda Tidend. 4. mars 2015. Arkivert fra originalen 2. april 2015.

Eksterne lenker
---------------

* naturogferie.no om kajakkpadling på Gloppefjorden

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
Dramatisk fotomontasje av et kosmisk nedslag, bearbeidet bilde fra NASA
**Kosmisk nedslag** er en kollisjon mellom en stor meteor, asteroide, komet eller annet objekt fra rommet med Jorden eller en annen planet. Kosmiske nedslag av større objekter på Jorden kan få dramatiske følger for livsvilkårene på planeten, men de fleste nedslag involverer meteoroider og små asteroider som sjelden gjør skade. Kosmiske nedslag skjer med ujevne mellomrom, det siste kjente større tilfellet på Jorden var den såkalte Tunguska-eksplosjonen i 1908. Et kjent tilfelle av kosmisk nedslag på en annen planet i solsystemet skjedde med Shoemaker-Levy 9s nedslag på Jupiter i 1994.

Se også
-------

* Meteoritt (med liste)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Impact events – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Trusselen utenfra», artikkel i forskning.no, 30. desember 2009
* «En asteroide på vei mot jorden», artikkel i forskning.no, 29. februar 2004
* «Gigantisk asteroide traff Barentshavet», artikkel i forskning.no, 1. mars 2007
* Earth Impact Database, fra Planetary and Space Science Centre University of New Brunswick
* Nature journal video discussing historical impact event on Mars
* Aerial Explorations of Terrestrial Meteorite Craters
* Impact Meteor Crater Viewer, nettside fra Google Maps, med oversikt over meteorkrater verden rundt

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**Alexander Vik** (født 1955 i Stockholm) er en svensk-norsk forretningsmann. Vik var storeier i internettselskapet *Xcelera.com*, hvis børsverdi på det meste var 113 milliarder norske kroner.

Vik vokste opp i en familie av foretagende i Sverige, og han bodde der til sent i 1969, da familien flyttet til Kanariøyene. Fra 1974 til 1978 studerte han økonomi ved Harvard. Han var der aktiv i studentidretten. Deretter jobbet han med aksjemegling i investeringsbanken Lehman Brothers på Wall Street, før han begynte med egne eiendomshandler og startet et forsikringsselskap. Med god teft kjøpte han eiendom da markedet var svakt, og solgte med profitt etter oppgang, før markedet igjen kollapset senere på 1980-tallet. Vik er to ganger «Ivy League golf champion» og norgesmester i golf.

Xcelera og dot-com
------------------

Vik var storeier i internettselskapet *Xcelera.com* og var aktiv som investor under dot-comboblen. Selskapet var registrert på Cayman og notert på den amerikanske aksjebørsen AMEX, og holder rekorden for størst verdiøkning på ett år, da den steg med 74 000 prosent. Før boblen sprakk var Xcelera verdt 113 milliarder kroner, på den tiden mer enn verdien av bilprodusenten Volvo, mens omsetningen til selskapet ved senere regnskapsrapportering i dets jurisdiksjon ble avslørt å være under to millioner kroner. Samtidig som Xcelera ble snakket opp i pressen solgte Vik og hans bror aksjer i selskapet og innkasserte over en milliard kroner.

Sebastian Holdings
------------------

Vik eier og kontrollerer Sebastian Holdings, et Turks og Caicos selskapet.

Han ble kåret av Forbes magazine som  "The Most Interesting Man In The World (As Long As He Doesn't Owe You Money)" mars 2014.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. mars 2009. Besøkt 23. juli 2008.
2. 1 2
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 21. april 2013. Besøkt 11. mai 2013.
4. 1 2 3  *Konsten att bli miljardär* (SVT-dokumentär)
5. ↑
6. 1 2
7. ↑
8. ↑
9. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 13. november 2013. Besøkt 11. mai 2013.
**Gloppen Håndballklubb** (nynorsk: Gloppen Handballklubb), forkortet GHK, er en norsk overbygningsklubb for håndball i Gloppen kommune, etablert i 1971. Klubben spiller sine hjemmekamper i Firdahallen på Sandane.

GHK var ment å legge til rette for et toppet lag av de beste håndballspillerne på seniornivå i kommunen. Klubbens a-lag for damer rykket opp til 2. divisjon i 2007-08 sesongen, mens herrelaget spiller i dag i norsk 3. divisjon. Endringer i håndballinteressen i kommunen har bidratt til at klubben også samler kommunens spillere i juniorlag og aldersbestemte lag fra 16 år.

Klubbens håndballag for kvinner spiller i 3. divisjon sesongen 2013/14

Kjente spillere i GHK
---------------------

* June Andenæs, håndballspiller for Levanger Håndballklubb
* Bjørn Grov, redaktør i Firda Tidend
* Bodil Hjelmeset, tidligere spydkaster

Referanser
----------

1. ↑  
«Sikra opprykk med to sigrar». Firda Tidend.no. 28. januar 2008. Besøkt 2. oktober 2008. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* NRK Fylkesleksikon: Gloppen Handballklubb
**Landøyde** (*Jacobaea vulgaris*, tidligere *Senecio jacobaea*) er en flerårig plante i kurvplantefamilien. 

Den blir fra 30 cm – 1 meter høy. Bladene er opp til 20 cm lange og flikete. Blomstene er fra 15 – 25 mm og er radialt symmetriske med fra 8 – 13 randkroner.

Planten er problematisk i landbruket, da den er giftig for storfe og for hester, 140 gram regnes som dødelig dose. Sauer tåler opp til 2 kg og geiter opp til 4 kg av planten, som fører til leverskader. På beitet er den mindre farlig da den er bitter og dyrene lar den stå. Når den blir tørket, for eksempel i høy, forsvinner bitterstoffene.

Som mange giftplanter er landøyde også kjent som medisinplante til utvortes bruk mot betennelser, revmatisme eller nevralgi.

Landøyde er Isle of Mans nasjonalblomst; den heter der *Cushag*.

I norsk litteratur kalles denne planten som regel **landøyda**. Det er en dialektform som ikke passer inn i formverket til verken bokmål eller nynorsk, og Artsdatabanken bruker derfor *landøyde*.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *landøyde* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *landøyde* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *landøyde* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *landøyde* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *landøyde* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *landøyde* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *landøyde* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *landøyde* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* *Jacobaea vulgaris* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

*Jacobaea vulgaris*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Ramiro de León Carpio** (født 12. januar 1942, død 16. april 2002) var president i Guatemala fra 6. juni 1993 til 14. januar 1996. 

Han studerte juss ved University of San Carlos, og deretter ved Rafael Landívar University, der han også drev avisen Sol Bolivariano. Etter endt eksamen ved universitetet ble han en offentlig tjenestemann for myndighetene, og han arbeidet i departementet for økonomi mellom 1967 og 1969. Han var kommandant i det guatemalanske militæret under borgerkrigen i landet som foregikk fra 1960-tallet og helt frem til 1996, da en fredsavtale endelig ble underskrevet mellom gerilja-bevegelsene og de guatemalanske myndighetene.

I 1970 ble han permanent sekretær for Den nasjonale komiteen for økonomisk og politisk integrasjon. I løpet av denne tiden ble han en del av den høyre vingen National Liberation Movement (MLN). Deretter gikk han over til private sektor, og han deltok i Guatemala Association of Sugar Producent, og han var ansatt som deres juridiske rådgiver mellom 1978 og 1981, og deretter satt han som deres administrator frem til 1983. Han ble involvert i et ublodig kupp som sørget for at president Efrain Rios Montt ble erstattet av Óscar Humberto Mejía. 

I 1999 ble han med i Guatemalas republikanske front (FRG), og han ble valgt inn i kongressen ved det neste valget i november. Han trakk seg fra kongressen og fra FRG-partiet i 2002. Han pensjonerte seg og hadde intensjoner om å skrive sine memoarer og involvere seg i internasjonalt arbeid for menneskerettigheter over hele verden og mot fattigdom, men han døde under sitt oppholdet i Miami, USA i en alder av 60 år, trolig etter å ha falt i diabetisk koma. Nasjonal sorg ble erklært i Guatemala og han ble gitt en statsbegravelse. I tillegg ble han posthumt tildelt en medalje for sitt politiske arbeid for Guatemala.

Referanser
----------

1. ↑   Munzinger Personen, oppført som Ramiro de Leon Carpio, Munzinger IBA 00000020834, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Los Angels Times: Ramiro de Leon Carpio, 60; Former Guatemala Leader

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Jorge Antonio Serrano Elías** | **Guatemalas president**(1993–1996) | Etterfølger:**Álvaro Enrique Arzú Irigoyen** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** Munzinger (iba)
 |
**Iraks sentralbank** (arabisk – , engelsk: *Central Bank of Iraq* ) er sentralbanken i Irak.

Bankens hovedoppgaver er:

* holde en stabil prisstigning
* gjennomføre penge- og valutapolitikk
* ansvar for gullreserven
* utsteding og regulering av Dinaren
* regulere private banker

Kursen på den irakiske dinaren blir foreløpig satt gjennom auksjoner arrangert av sentralbanken.

Sentralbanksjef pr november 2014 er Abdul Basit Turki Saeed. Han overtok som fungerende sentralbanksjef, og erstattet Sinan Al-Shibibi i oktober 2012.

Det store bankranet
-------------------

Den 18. mars 2003, like før invasjonen ble nær en milliard amerikanske dollar stjålet fra sentralbanken. Dette er det største bankranet i historien. Senere ble om lag 650 millioner dollar av pengene funnet gjemt inne i veggene i et av Saddam Husseins palasser. Resten er forsvunnet. Det blir også hevdet at 250 millioner dollar ble stjålet av kriminelle som ikke hadde forbindelse med Saddam.

Like før invasjonen skal også Saddams sønn Qusay utstyrt med en handskrevet lapp fra Saddam ha tatt ut 920 millioner dollar og 90 millioner euro, som ble kjørt bort med lastebiler. Qusay Hussein ble senere drept i kamp med amerikanske soldater, og disse pengene har ikke kommet til rette.

Referanser
----------

1. ↑  Iraks sentralbank - *Governor*, besøkt 8. november 2014.
2. ↑  Iraqi News - *Urgent – Turki nominated to replace Shibibi as Governor of ICB*, besøkt 6. mai 2014.

Eksterne lenker
---------------

* The Central Bank of Iraq – bankens hjemmeside
* The Great Bank Robbery
* UK troops foil Iraq bank robbery
* Papers show Saddam snatched $1bn from bank a day before invasion Arkivert 16. april 2008 hos Wayback Machine.
* CIA Accused of Bank Heist

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
En flaske med Thorotrast.
**Thorotrast** (thoriumdioksid) er en suspensjon som inneholder partikler av den radioaktive forbindelsen thoriumdioksid, ThO2, som ble brukt som et radiokontrastmiddel i medisinsk radiografi på 1930- og 1940-tallet. I noen land, for eksempel USA, ble det brukt inn på 1950-tallet.

Thoriumforbindelser gir utmerkede bilder på grunn av thoriums høye tetthet for røntgenstråler (det har høyt tverrsnitt for absorpsjon). Imidlertid beholdes thorium i kroppen, og det er radioaktivt og avgir skadelig alfastråling når det forfaller. Fordi suspensjonen ga høy bildekvalitet og nesten ikke hadde noen umiddelbare bivirkninger sammenlignet med alternativene som var tilgjengelige den gangen, ble Thorotrast mye brukt etter introduksjonen i 1931. António Egas Moniz bidro til utviklingen. Omtrent 2 til 10 millioner pasienter over hele verden er blitt behandlet med Thorotrast. Imidlertid har det i dag vist en økt risiko i visse kreftformer som kolangiokarcinomer, angiosarkom, hepatocellulært karsinom og leverfibrose i leveren.

Sikkerhet
---------

Selv på introduksjonstidspunktet var det bekymring for sikkerheten til Thorotrast. Etter injeksjon distribueres legemidlet til leveren, milten, lymfeknuter og bein, der det absorberes. Etter denne første absorpsjonen skjer omfordeling i et veldig sakte tempo. Spesielt anslås den biologiske halveringstiden til å være 22 år. Dette betyr at organene til pasienter som har fått Thorotrast vil bli utsatt for intern alfastråling resten av livet. Betydningen av denne langsiktige eksponeringen ble ikke fullstendig forstått da Thorotrast ble introdusert i 1931.

På grunn av frigjøring av alfa-partikler, ble Thorotrast funnet å være ekstremt kreftfremkallende. Det er høy overdreven forekomst av forskjellige kreftformer hos pasienter som er blitt behandlet med Thorotrast. Kreftformene forekommer noen år (vanligvis 20 – 30) etter injeksjon av Thorotrast. Risikoen for å utvikle leverkreft (eller gallegangskreft) hos tidligere Thorotrast-pasienter er målt til å være langt over 100 ganger risikoen for resten av befolkningen. Risikoen for leukemi ser ut til å være 20 ganger høyere hos pasienter med Thorotrast. Thorotrast-eksponering har også vært assosiert med utvikling av angiosarkom. Tyske pasienter utsatt for Thorotrast fikk median forventet levealder forkortet med 14 år sammenlignet med en lignende ikke-eksponert kontrollgruppe.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Nyfascisme** er en etterkrigsideologi som innbefatter sentrale elementer av fascisme. Beskrivelsen nyfascistisk kan være dekkende for grupperinger som uttrykker en grad av tilhørighet til Benito Mussolini og italiensk fascisme eller andre fascistiske ledere/stater. Nyfascisme kan ha elementer av nasjonalisme, anti-kommunisme og motstand mot innvandring, og vil være mot det parlamentariske system og et liberalt demokrati.

Hvorvidt en gruppering er nyfascistisk eller ikke vil være grunnlag for diskusjon, særlig tatt i betraktning at uttrykket benyttes som et politisk skjellsord. Visse etterkrigsregimer har blitt beskrevet som nyfascistiske på bakgrunn av sine autokratiske systemer. Organisasjoner har blitt kalt nyfascistiske på bakgrunn av eksperimentering med fascistisk ideologi og fascistiske ritualer. Et eksempel på en slik organisasjon er det ungarske partiet MIEP (the Hungarian Justice and Life Party).

Referanser
----------

1. ↑  Bjørgo, Tore og Strømmen, Øyvind. (2014, 22. mai). Nyfascisme. I Store norske leksikon. Hentet 2. februar 2017.
2. ↑  Roger Griffin, "Interregnum or Endgame?: Radical Right Thought in the ‘Post-fascist’ Era," *The Journal of Political Ideologies,* vol. 5, no. 2, July 2000, pp. 163-78
3. ↑  ‘Non Angeli, sed Angli: the neo-populist foreign policy of the "New" BNP', in Christina Liang (ed.) Europe for the Europeans: the foreign and security policy of the populist radical right (Ashgate, Hampshire, 2007). ISBN 0754648516

Litteratur
----------

* Gregor, Anthony James: The search for neofascism. Cambridge University Press. ISBN 0521859204

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** NKC
 |
Iraks nasjonalmuseum
Statue i museet, foto 2007
**Iraks nasjonalmuseum** (arabisk: ‏المتحف العراقي‎, *Al-Matḥaf al-ʿIrāqī*) ligger i Bagdad og er et av Iraks viktigste museer, med artefakter fra det gamle Mesopotamia. Her er gjenstander fra landets mer enn 5000-årige historie. 

Det ble grunnlagt av den britiske forskningsreisende Gertrude Bell og åpnet kort før hennes død i 1926 som **Bagdads arkeologiske museum**.

Nasjonalmuseet ble stengt i 1991 under Kuwaitkrigen og ble ikke gjenåpnet før på Saddam Husseins fødselsdag 28. april 2000. Under Irakkrigen ble museet og nasjonalbiblioteket utsatt for omfattende plyndring og vandalisering. Flere tusentalls gjenstander ble ødelagte eller forsvant for senere å dukke opp til salgs i forskjellige deler av verden.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) National Museum of Iraq – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The Baghdad Museum Project Arkivert 17. mai 2014 hos Wayback Machine.
* University of Chicago - Lost Treasures from Iraq Arkivert 20. mars 2004 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** ULAN **·** NLA
 |
**Thorstein Gunnarson** (født 23. juni 1868 i Kyrkjebø i Sogn, død 12. november 1945) var en norsk prest.

Thorstein Gunnarson var sønn av bonden Gunnar Olsen Fitje (1832–1917) og Ingeborg Øysteinsdotter (1831–1909). Han ble student fra Hambros skole i Bergen i 1888 og *cand. theol.* i 1894. I 1897 ble han utnevnt til personalkapellan i Råde. Han ble stiftskapellan i Bergen bispedømme i 1902 og sogneprest i Sunnylven i 1905. Her begynte han å preke på nynorsk. Fra 1912 var han sogneprest i Sveio, og fra 1925 i Aurland.

Gunnarson utga *Ora et Labora* (1902) og en prekensamling (1905). Han skrev også en avhandling om *Millennismen og dens innslag i norsk kristendom* (*Bibliotheca Norvegiæ Sacræ*, 1928).

Referanser
----------

1. ↑   Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Sogn og Fjordane, urn.nb.no, utgitt 13. november 1945[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Budstikka, type referanse dødsannonse, utgitt 14. november 1945[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Anton Aure: *Prestar som talar nynorsk*. Risør: Erik Gunleikson, 1924.
* N. F. Leganger: *Norges geistlighet og andre teologiske kandidater i fast stilling i 1925*. Oslo: Hanche, 1925.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Thorstein Gunnarson i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |