recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Svein Folkvord** (født 18. mai 1967) er en norsk jazzmusiker (kontrabass), lydingeniør og komponist. Han har hovedfag i musikkvitenskap fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og er siv.ing. i akustikk (1987–1992).

I Trondheim var han bl.a. med i Kjellerbandet, Trøndelag Teater samt med Sverre Gjørvad og Nils-Olav Johansen i «Storytellers» (*Enjoy Storytellers!*, 1994). Frem til 1998 var han landsdelsmusiker i Nord-Norge, blant annet i samarbeid med Knut Kristiansen. I cooljazz- og frijazz-bandet «Subtrio» (etablert 1999) spiller han med John Pål Inderberg sax og Stein Inge Brækhus trommer. Trioen turnerte nasjonalt, blant annet med Paolo Fresu trompet.

Folkvord fikk stor oppmerksomhet gjennom bestillingsverket til Vossajazz 2004, som også utkom på albumet *Across* (Vossajazz Records, 2004). Musikanter her var Andy Sheppard og John Pål Inderberg på saksofon, Andreas Aase på gitar, Per Jørgensen og Staffan Svensson på trompet, samt det danske trommeensemblet Drums Across.

Senere turnerte han med Phil McDermott og Jack Wilkins. På MaiJazz 2005 opptrådte han i saksofonisten Tor Yttredals «Cucumber» med Wayne Brasel på gitar, Alan Jones på trommer og Vigleik Storaas på piano. Folkvord underviser i jazzbass på Institutt for musikk og dans ved Universitetet i Stavanger.

Referanser
----------

1. ↑   www.birthday.no[Hentet fra Wikidata]

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
Utgaven fra desember 1906 av *Germinal*.
***Germinal*** (זשערמינאל, også translitterert til *Zsherminal*) var et yiddischsproglig anarkisttidsskrift, redigert av Rudolf Rocker. Det ble utgitt i London fra 1900 til 1903 og fra 1905 til 1908.

I 1898 ble Rocker ansatt av den yiddischsproglige anarkistavisen *Arbeter Fraynd*. Avisen ble imidlertid lagt ned i januar 1900 av finansielle årsaker, til tross for at Emma Goldman og andre aktivister forsøkte å redde den. De jødiske anarkistene som gav ut *Arbeter Fraynd* var imidlertid ikke fornøyd med å være uten distribusjonskanaler, og opprettet det seksten sider lange tidsskriftet *Germinal* samme år. Tidsskriftet var oppkalt efter Émile Zolas roman ved samme navn. I motsetning til *Arbeter Fraynd* hadde tidsskriftet et mer intellektuelt publikum som målgruppe, og behandlet filosofi og litteratur ved hjelp av libertarianske konsepter for analyse. I 1903 gikk tidsskriftet inn på grunn av mangel på penger.

I januar 1905 ble *Germinal* revitalisert av Rocker og hans følgesvenner. Den jødiske anarkistarbeiderbevegelsen i London var på fremmars, hvilket kan ha vært årsaken til at tidsskriftet fikk en efterspørsel på 2 500 samme år. *Arbeter Fraynd* ble gjenopplivet i 1903, hvorpå *Germinal* fikk rollen som avisens intellektuelle motpart.

Tidsskriftets innflytelse strakk seg langt forbi London. I de fleste byene i verden med en betydelig andel russiske eller polske jøder fantes det lesere av *Germinal*. Skuespilleren Alexander Granach, som virket i Weimarrepublikkens tid i Tyskland, ble introdusert til litteraturens verden via *Germinal*. Tidsskriftet gikk til tross for dette inn i 1908.

Fotnoter
--------

1. ↑  Wienand 1981, s. 196.
2. ↑  Fishman 1974, ss. 243–44.
3. ↑  Fishman 1974, s. 261.
4. ↑  Fishman 1974, s. 244.
5. ↑  Fishman 1974, s. 327.

Litteratur
----------

* Fishman, William J. (1974). *Jewish Radicals: From Czarist Stetl to London Ghetto*. New York: Pantheon Books. ISBN 0-394-49764-3.
* Wienand, Peter (1981). *Der "geborene" Rebell: Rudolf Rocker - Leben und Werk*. Berlin: Karin Kramer Verlag. ISBN 3879561060.
**Snorre Kverndokk** (født 24. desember 1962 i Trondheim) er en norsk økonom. Kverndokk var en av bidragsyterne til IPCCs tredje, fjerde og femte hovedrapport. 

Kverndokk er oppvokst i Skien. Han er utdannet som cand.oecon i 1988 og dr.polit i sosialøkonomi i 1994, begge grader tatt ved Universitetet i Oslo. Siden 1998 har han arbeidet ved Frischsenteret i Oslo. Han var rådgiver i Arbeids- og sosialdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet fra 2004 til 2005. I tillegg var han gjesteforeleser ved University College London, University of Colorado, Katholieke Universiteit Leuven, Johns Hopkins University-SAIS, University of Maryland. Kverndokk var senterleder for CREE-senteret på Frischsenteret inntil juni 2016.

Snorre Kverndokk er bror til komponisten Gisle Kverndokk.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Snorre Kverndokk i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Snorre Kverndokk i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* Presentasjon på Frischsenterets hjemmeside
* CREE-senterets hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** CRIStin
 |
**Utlegg** eller **utleggspant** er sikkerhet for et pengekrav som stiftes ved myndighetenes hjelp. Det skilles mellom *skifteutlegg*, som stiftes av tingretten i forbindelse med et skifteoppgjør, og *namsutlegg*, som er utlegg stiftet av namsmyndigheten i forbindelse med inndrivelse av et forfalt krav. Utlegg innebærer at kreditor får panterett i en eller flere av debitors eiendeler, eiendommer, eller andre formuesgoder, noe som gir grunnlag for tvangsfullbyrdelse. For at utlegg skal kunne gis må det foreligge tvangsgrunnlag.

Utlegg kan stiftes i enhver av debitors eiendeler, med visse unntak for å sikre vedkommende et eksistensmiminum. I tillegg kan det foretas såkalt utleggstrekk, dvs. at en fast andel av debitors lønn, pensjon, trygd eller lignende tilfaller kreditor hver måned.

Begjæring om utlegg skal fremsettes overfor namsmannen/fogden, som sørger for at utlegget får rettsvern.

Referanser
----------

1. ↑  Utleggsforretning.no. «Utleggspant ved utleggsforretning». Besøkt 27. desember 2021.

Kilder
------

* Skifteloven kap. 6
* Tvangsfullbyrdelsesloven kap. 7
* Panteloven kap. 5
* Dekningsloven §§ 2-2 flg.

Se også
-------

* Utleggstrekk
* Gjeldsordning

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Psykologisk krigføring** (også kalt **psyops**) er å benytte seg av propaganda og andre psykologiske virkemidler for å påvirke fiendens meninger, følelser, holdninger og adferd slik at den støtter egen nasjons interesser i krigssituasjoner og/eller i fredstid.

Psykologisk krigføring brukes også til bearbeidet folkeopinionen i sitt eget land og internasjonalt dvs. venne folket til noe uunngåelig for at de skal sette seg mindre til motstand overfor en eventuell opptrapping av konflikten. Ferske eksempler er påvirkningsoperasjoner, falske nyheter og desinformasjon før og under Russlands invasjon av Ukraina i 2022 og USAs planlegging av krigen mot Irak i 2002 og frem til krigsutbruddet i 2003.

Psykologisk krigføring og propagandas betydning, la både den marxistiske filosofen Antonio Gramsci og den nazistiske propagandisten Joseph Goebbels sterk vekt på. De opprinnelige tanker om slike strategier kan spores tilbake til greske filosofer, men Machiavelli regnes ofte som den psykologiske krigføringens eller propagandaens far.

Psykologisk forsvar
-------------------

Psykologisk forsvar har til formål å sikre et åpent og demokratisk samfunn med tankefrihet og frie medier. Det handler om å kunne identifisere og møte påvirkningskampanjer i fredstid såvel som under forhøyet beredskap. Det handler også om å sikre at mediene kan fungere og at myndigheter kan kommunisere med mennesker i krig.

Før og under forhøyet beredskap kan all gjennomtenkt samfunnskommunikasjon betraktes som en del av det psykologiske forsvaret. Sverige hadde tidligere en egen etat for psykologisk forsvar, Styrelsen för psykologiskt försvar.

Se også
-------

* Propaganda
* Desinformasjon

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 3. oktober 2016. Besøkt 30. september 2016.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Rashad Mehanna** (født 2. oktober 1909, død 3. januar 1996) var en egyptisk oberst som spilte en betydelig rolle under den egyptiske revolusjonen i 1952 og senere deltok han i egyptisk politikk og holdt flere politiske posisjoner. 

Mehanna studerte medisin før han droppet ut og sluttet seg til egyptiske militærakademiet som han ble uteksaminert fra i 1932 og da sluttet han seg til en artilleriavdeling tilhørende den egyptiske hæren. Mehanna reiste til Storbritannia i 1937 etter å ha blitt tildelt et militært stipend, og han var tilbake i Egypt et år senere for å arbeide som lærer ved en militær skole i hjemlandet. Han var den første egyptiske offiseren som spesialiserte seg i luftforsvar. Mehanna ble arrestert i 1947 sammen med en gruppe høytstående offiserer som ble tiltalt for en sammensvergelse mot kong Farouk I av Egypt. Mehanna ble imidlertid løslatt kort tid senere. Mehanna ble kontaktet av statslederen Gamal Abdel Nasser i 1949 og han deltok i den første forberedende planleggingen før utbruddet av den egyptiske revolusjonen. 

Etter at den egyptiske revolusjonen fant sted i juli 1952, ble Mehanna utnevnt til samferdselsminister i den første post-revolusjonære regjeringen, som ble ledet av Ali Maher. Mehanna fungerte som et mellomledd mellom en politisk komité bestående av offiserer og den nye egyptiske regjeringen, fordi han var medlem av begge. Tidlig i 1953, begynte flere rapporter å sirkulere som indikerte at Mehanna var lederen i et kuppforsøk. Som en følge av disse rapportene ble Mehanna anklaget for å stå bak en kontrarevolusjonær sammensvergelse og han ble dømt til livsvarig fengsel den 30. mars 1953. Imidlertid ble han løslatt i 1956 og deretter ble han satt i husarrest. Mehanna døde den 3. januar 1996, da han var 87 år gammel.

Referanser
----------

1. 1 2  «محمد رشاد مهنا وزيراً للمواصلات في وزارة علي ماهر الرابعة» [Appointment of Rashad Mehanna as Minister of Transport in Ali Mahir's Fourth Cabinet] **(Arabic)**. Bibliotheca Alexandrina: Memory of Modern Egypt Digital Archive. Besøkt 5. august 2010.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Munzinger (iba)
 |
**Rashtriya Swayamsevak Sangh** (**RSS**) er en hindunasjonalistisk organisasjon i India, grunnlagt i 1925. RSS er moderorganisasjonen innen det hindunasjonalistiske nettverket Sangh Parivar, hvori også blant annetdet store politiske parti BJP inngår. De flesta ledende personer i BJP har fått sin ideologiske skolering i RSS shakhas.

Historie
--------

RSS ble grunnlagt i 1925 av Dr. Keshav Baliram Hedgewar. Organisasjonen ble forbudt i en periode etter mordet på Mahatma Gandhi. Morderen, Nathuram Godse, var hindunasjonalist og hadde vært en swayamsevak. RSS ble imidlertid funnet uskyldig i den mistenkte innblandning i mordet, og forbudet ble opphevet.

Medlemmer av partiet grunnla i 1980 partiet Hindu Munnani i Tamil Nadu med tanke på å bekjempe hinduers konversjon til andre religioner.

Organisasjon
------------

RSS er oppbygd av shakhas. Shakha er sanskrit for gren, og en shakha er en avdeling i RSS. Ordet benyttes også som betegnelse for de morgenmøtet som utgjør grunnen i RSS aktivitet. Disse møter består av gymnastiske øvelser, ideologiske diskusjoner og tidvis i noen grad av våpentrening. Antallet medlemmer (*swayamsevaks*) er uklart – RSS har ingen medlemsregister, men den som deltar i bevegelsens shakha anses som *swayamsevak*. RSS hevder selv at man har cirka 50.000 shakhas rundt om i landet.

Organisasjonens leder kalles sarsanghachalak.

Eksterne lenker
---------------

* (hi) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Rashtriya Swayamsevak Sangh – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** BBC Things
 |
**Skatteankestyrelsen** er et direktorat under Skatteministeriet som forbereder saker som skal avgjøres av skatteankenevndene, vurderingsankenevndene, motorankenevndene og Landsskatteretten. I visse saker treffer Skatteankestyrelsen selv avgjørelse. Skatteankestyrelsen er organisert i en rekke enheter med hver deres fagområde og et sekretariat med administrative oppgaver.

Nevnder
-------

### Skatteankenevnder

Skatteankenevndene treffer avgjørelse i saker om personers innkomstskatt. Skatteankenevndene avgjør saker på møter, og klageren har rett til et møte med skatteankenevnden innen det treffes avgjørelse i saken.

### Vurderingsankenevnder

Vurderingsankenevndene treffer avgjørelse i saker om vurdering av fast eiendom. Vurderingsankenevndene avgjør saker på møter, og klageren har rett til et møte med vurderingsankenevnden innen det treffes avgjørelse i saken.

### Motorankenevnder

Motorankenevndene treffer avgjørelse i saker om verdifastsettelse av kjøretøyer. Motorankenevndene avgjør saker på møter, og klageren har rett til et møte med motorankenevnden innen det treffes avgjørelse i saken.

### Landsskatteretten

Landsskatteretten er Danmarks øverste administrative klageinstans på skatteområdet. Landsskatteretten behandler klager vedrørende skatter, særavgifter, toll og merverdiavgift. Landsskatteretten behandlet i 2011 4 440 klager. Herav var 1 353 saker innkomstsaker og 829 merverdiavgift-, særavgift- og tollsaker. Den gjennomsnittlige saksbehandlingstiden er litt over syv måneder. Ca. 300 saker av Landsskatterettens kjennelser innbringes årlig for domstolene.

Referanser
----------

1. ↑  Om nevndene Arkivert 4. april 2015 hos Wayback Machine.
2. ↑  Om Skatteankestyrelsen Arkivert 4. april 2015 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Psykologisk thriller** er en undersjanger av den vidtfavnende litterære og dramaturgiske sjangeren thriller.

Som hovedregel fokuserer en thriller på plott foran personskildring, og på spennende fysisk handling framfor personenes psyke. Den psykologiske thrilleren reverserer til en viss grad dette forholdet, og knytter spenningsmomentet til personenes indre liv mer enn til den ytre handlingen.

Oftere enn den rent handlingsrettede thrilleren har den psykologiske thrilleren en knytning til detektivfortellingen. I kriminallitteraturen brukes betegnelsen psykologisk thriller også om fortellinger der leseren følger forbryteren, gjerne også før forbrytelsen begås. Noen kjente forfattere innenfor denne genren er Patricia Highsmith og Ruth Rendell.

Dekonstruksjon og definisjon av sjangernavnet
---------------------------------------------

* *Psykologisk* – Elementer relatert til menneskesinnet og menneskets mentale prosesser.

* *Thriller* – En litterær og dramaturgisk sjanger som underholder ved å utsette hovedpersonene i en fiksjon for fare.

* *Psykologisk thriller* – Ved å kombinere disse to termene får vi en sjanger som skaper spenning ved å utsette hovedpersonene for fare på det mentale heller enn det fysiske nivå.
**John Willock** (eller *Willocks*) (født ca. 1515, død 4. desember 1585) var en skotsk reformator. Han vokste opp i Ayrshire og tok sin utdannelse ved University of Glasgow.

Etter å ha vært munk i en kort tid omfavnet Willock den nye reformerte kristendommen og dro til London hvor han en gang rundt 1542 ble prest for Henry Grey, den senere hertug av Suffolk, far til Lady Jane Grey som senere ble dronning av England i ni dager og så halshugget. 

Da den katolske Maria I av England overtok den engelske trone i 1553, dro Willock som så mange andre i landflyktighet, til Emden i Friesland hvor han praktiserte som lege, men reiste også tidvis tilbake til Skottland på besøk. Han ble knyttet til ledende skotske reformatorer i deres kamp mot dronningregenten Maria av Guise og den romerske-katolske religion, og i 1558 dro han tilbake til Skottland for godt.

I Skottland begynte Willock å holde prekener og i 1559 ble han lyst fredløs. Hans popularitet gjorde at denne dommen ikke hadde noen effekt, og som John Knox’ stedfortredende prest ved St Giles' Cathedral i Edinburgh administrerte han kirkesamfunnet for første gang i henhold til den reformerte troen. Han var således til stadig frustrasjon og irritasjon for regenten som forsøkte å gjenopprette den katolske troens autoritet i Skottland. Willock var en av fire prester som ble valgt av konventet av oktober 1559 til å sitte i regjeringens råd, og han ble en av de som ble utpekt til å sammenstille *Den første bok om disiplin* (en veiledning om religiøs og etisk livsførsel) (1560).

I 1562 ble han rektor av Loughborough i Leicestershire, men han opprettholdt forbindelsen med kirkesamfunnene i Skottland og var forliksmann ved generalforsamlingen til den skotske kirke samme år, og på nytt i 1564, i 1565 og i 1568. Han døde ved Loughborough den 4. desember 1585.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Significant Scots: John Willock

* *Denne artikkelen inneholder materiale fra* Encyclopædia Britannica *Eleventh Edition**, en publikasjon som nå er offentlig eiendom.*
**Skasåa** er ei elv i Kongsvinger kommune. Elvas kilde er sjøen Skasen på Finnskogen, og derfra renner den gjennom en rekke sjøer og tjern før den munner ut i Glomma ved Nor. De største av sjøene er Steinreien, Bureien og Nugguren.

Vassdraget har vært benyttet til tømmerfløting. Forbi det bratte terrenget mellom Gravsjøen og Gardsjøen i øvre del av vassdraget, var det anlagt en tømmerrenne.

I 1981 var det planer om vannkraftutbygging av vassdraget, og i den forbindelse ble det gjort fiskebiologiske undersøkelser. Planene ble ikke realisert den gang. Det er i 2018 søkt ny konsesjon for bygging av Hofoss kraftverk, som skal utnytte fallet fra Åfloen i nedre del av vassdraget.

Referanser
----------

1. ↑  «Norgeskart». Kartverket. Besøkt 9. januar 2019.
2. ↑  «Fra Vassdragslovskomiteens befaring». Norsk skogmuseum/Digitaltmuseum. Besøkt 9. januar 2019.
3. ↑  Brabrand, Å, og Saltveit, S.J. (1983). «Fiskeribiologiske undersøkelser i Skasenvassdraget» (PDF). Laboratorium for ferskvannsøkolgi og innlandsfiske. Besøkt 9. januar 2019.
4. ↑  «Konsesjonssak». NVE. Besøkt 9. januar 2019.
Thurston Island på kartet over AntarktisThurston IslandThurston Island på kartet over Antarktis
**Thurston Island** er en stor, isdekket øy i Antarktis, beliggende utenfor Ellsworth Land. Den er 215 kilometer lang og 90 kilometer bred, og med et areal på 15 700 km² er det den tredje største øya i Antarktis. Øya er separert fra fastlandet gjennom Peacock Sound, som er dekket av den vestre delen av Abbot isbrem. Høyeste punkt på øya er toppen av Mount Howell (750 moh.)

Øya ble oppdaget da Richard E. Byrd overfløy området 27. februar 1940. Han navnga den Thurston Peninsula til ære for W. Harris Thurston, tekstilprodusent i New York som designet det vindtette «Byrd Cloth» og finansierte antarktisekspedisjoner. Først i 1960 ble det klarlagt at det ikke dreide seg om en halvøy, men en separat øy.

Se også
-------

* Liste over øyer i Antarktis

Kilder
------

* Composite Gazetteer of Antarctica Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR). Katalognr. 14684

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thurston Island – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Antarktis


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GeoNames **·** GNIS **·** SCAR

 |
Utsikt over Rosesbukta
**Rosesbukta** (katalansk: *Golf de Roses*, spansk: *Golfo de Rosas*) er den nordøstligste bukta på den katalanske kysten av Spania. 

Bukta er 16 km bred og er dannet av dalen El Fluvià og dens tilhørende elv. Her ligger også elvemunningene til Manol og La Muga. Disse elvene drenerer sørsiden av den østlige enden av Pyreneene og Alberes. Området blir ofte rammet av den kraftige vinden tramontane. Ved bukta ligger feriestedene Roses, Castelló d'Empúries/Empúriabrava, Sant Pere Pescador, Empúries og L'Escala. Naturparken *Cap de Creu* ligger i nord med utsikt over bukta. Ved bukta ligger også den kjente spanske restauranten El Bulli.

Bukta var opprinnelig bosatt av grekere som grunnla en handelsstasjon ved Empúries som senere ble en romersk by. Byen ble forlatt etter vikingenes og muslimenes plyndringer langs kysten. Området ble i middelalderen en del av grevskapet Empúries. Gjennom mesteparten av middelalderen var området et myrområde med malaria. Drenering omgjorde myrområdet til et jordbruksområde. I 1960-årene førte den økende turismen til videre utvikling av området med kanaler og villaer bygget på kunstige øyer mellom kanalene. En del av myrområdet finnes fremdeles og er et viktig stoppested for trekkfugler. Dette området er i dag kjent som naturparken *Aiguamolls de l'Empordà*. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GeoNames
 |
**Utleggstrekk** vil si at en namsmyndighet, etter begjæring fra kreditor, nedlegger trekk i lønn eller andre ytelser hos den skal utbetale en godtgjørelse til skyldner, for eksempel opptjent lønn. Trekkbeløpet utbetales direkte til kreditor til dekning av kravet. Ordinær namsmann er namsfogden i byene eller lensmannen i distriktet. Særnamsmenn er for eksempel kemner og Statens innkrevingssentral. For å kunne oppnå utleggstrekk må det foreligge et tvangsgrunnlag, for eksempel dom i forliksrådet eller gjeldsbrev hvor kravsbeløpet er misligholdt. Formålet med utleggstrekk, er å hindre at skyldner unnlater å betale sin gjeld selv om han har betalingsevne eller forfordeler enkelte kreditorer. Etter gjeldende rett kan utleggstrekk tas i lønn eller annen godtgjørelse i den utstrekning inntekten overstiger det som med rimelighet trengs til underhold av skyldneren og skyldnerens husstand, jf. dekningslovens § 2-7. Rimelig husleie og rimelig boliglån har skylder også rett til å betale før det er aktuelt med utleggstrekk. En skyldner kan hindre utleggstrekk dersom han betaler ned sin gjeld etter evne og fordeler ledige midler forholdsmessig mellom kreditorene etter kravenes størrelse, jf dekningslovens § 2 -7 i.f..

Dersom det blir nedlagt flere utleggstrekk hos samme skyldner, og det som kan trekkes etter dekningslovens § 2-7 ikke er tilstrekkelig regulerer dekningslovens § 2-8 prioriteten mellom trekkene, eksempelvis skal bidrag og krav på skatt og offentlig avgift gis fortrinnsrett før alminnelige kreditorer. Endring av utleggstrekk som følge av senere trekkpålegg kan endres med hjemmel i tvangsfullbyrdelseslovens § 7-24.

Se også
-------

* Gjeldsordning
* Gjeldsforhandling

Eksterne lenker
---------------

* Dekningsloven
**Skatestraumen** er navnet på sundet mellom Bremangerlandet på sørsiden og Rugsundøya på nordsiden, som ligger i ytre Nordfjord, i Bremanger kommune. Navnet blir også nyttet synonymt med bygda som ligger på nordsiden av sundet, fra Haukedalen i øst til Tongane på vestspissen av Rugsundøya. På sørsiden ligger bygdene Klubben og Hunskår. Skipsleia går gjennom Skatestraumen og bidrar til at det er tett skipstrafikk her. 

Skatestraumen har kraftig tidevann fordi sundet binder sammen den vide og dype Frøysjøen med Nordfjorden, og store vannmasser blir presset gjennom det relativt trange og grunne sundet. Den sterke strømmen gjør Skatestraumen til en god fiskeplass, noe den har vært helt tilbake i steinalderen. Dette er vist gjennom omfattende arkeologiske utgravninger  under arbeid med Bremangersambandet. Arkeolog Knut Andreas Bergsvik skriver i en artikkel fra 2000 at de ikke- utgravde boplassene ved Skatestraumen er «et enestående kulturminne på Vestlandet».

Referanser
----------

1. ↑  Knut Andreas Bergsvik -
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 24. september 2015. Besøkt 5. mars 2015.
Thung Na-demningen med steinfylling i bakgrunnen og betong gravitasjonsdam i forgrunnen.
**(Tha) Thung Na-demningen** er en demning av betong i elva Khwae Yai («Kwai») i provinsen Kanchanaburi i det vestre Thailand, ved tettstedet Chong Sadao 150 km vest for Bangkok. Vassdraget som her demmes opp er Mae Klong, og anlegget ligger i nedre del av tilførselselva Khawe Yai. Om lag 35 km lengre oppe i elva ligger Si Nakharin vannkraftverk og Erawan nasjonalpark. 

Anlegget er en kombinert steinfyllingsdam og betong gravitasjonsdam, som er 30 meter høy og 840 meter lang og sto ferdig i 1981. Installert vannkrafteffekt er kun 38 MW med årsproduksjon 165 GWh, grunnet det beskjedne vannfallet på bare ca. 20 meter. Hovedbruken av reguleringen er irrigasjon og vannkraft, og reservoaret demmer opp inntil 55 mill. m³ vannmasser.

Referanser
----------

1. ↑   www.egat.co.th, besøkt 21. november 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Thung Na Dam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kanchanaburi-universitetet, Department of Irrigation Engineering Arkivert 7. mars 2016 hos Wayback Machine. – «Tha Thung Na Dam».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Psykosomatikk**, også kjent som *psykofysiologi*, er et tverrfaglig medisinsk fagområde som studerer lidelser som gjør seg utslag i somatiske, kroppslige, symptomer med psykiske årsaker. Psykosomatiske symptomer er kroppslige symptomer som man antar stammer fra psykologiske forhold. Eksempler på psykosomatiske symptomer kan være diffuse smerter, svimmelhet, magesmerter eller hodesmerter. Begrepet psykosomatiske lidelser benyttes for å benevne forholdsvis omfattende plagsomme kroppslige symptomer som man ikke kan finne sikre anerkjente fysiske årsaker til. Samtidig kan det påvises belastende psykologiske eller sosiale årsaker i sammenheng med forløpet på disse kroppslige symptomene. I det offisielle diagnosesystemet som benyttes i Norge, ICD-10, klassifiseres det flere psykosomatiske lidelser som for eksempel somatiseringslidelse, somatoform smertelidelse og hypokondri.

Psykosomatisk medisin innebærer samarbeid for behandling og utredning mellom ulike medisinske spesialiteter, som psykiatri, psykologi, nevrologi, kirurgi, gynekologi, pediatri og dermatologi.

Eksterne lenker
---------------

* Helsebiblioteket.no sine sider om kropp og sinn
* Kropp og sinn på nyhetsbloggen PsykNytt

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** NDL **·** NKC
 |
**Skansin** er et fort i Færøyenes hovedstad Tórshavn, bygd omkring 1580 på initiativ fra Magnus Heinason for å beskytte byen mot pirater. Festningen fikk dagens utforming i 1790. 

I 1909 ble det satt opp et fyrtårn inne på Skansin. Frimerke utgitt 23. september 1985
Under Napoleonskrigene ble festningen ansett som et av de sterkeste festningsverkene i Nord-Europa. Under andre verdenskrig brukte britene festningen som hovedkvarter for sin okkupasjonmakt under deres okkupasjonen av øyene. Kanonene som stadig kan ses på Skansin, er henholdsvis to kanoner fra krigsskipet HMS «Furious», og fire danske kanoner fra 1776 – 1813.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Skansin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Skansin – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Protokoller fra Skansin» **(dansk og færøysk)**. Landsskjalasavnið.

Portal: Færøyene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Sjamsi-Adad V** (akkadisk: *Šamši-Adad*) var konge av Assyria fra 824 til 811 f.Kr. Han var navngitt etter guden Adad, også kjent som Hadad.

Familie
-------

Sjamsi-Adad V var sønn og etterfølger av kong Salmanassar III, ektefelle av dronning Sammuramat (tidvis identifisert som den mytiske Semiramis), og selv far til Adad-Nirari III som etterfulgte ham som konge. Han var også bestefar til Salmanassar IV.

Etter Sjamsi-Adads død fungerte hans hustru og dronning Sammuramat som regent en tid da sønnen Adad-Nirari III ennå var meget ung.

Styre
-----

De første årene av Sjamsi-Adads styre besto av en alvorlig strid om arverekkefølgen etter den aldrende Salmanassar. Opprøret var ledet av Sjamsi-Adads bror, Assur-danin-pal, og hadde brutt ut allerede i 826 f.Kr. Den opprørske broren, i henhold til Sjamsi-Adads egne inskripsjoner, greide å få 27 betydningsfulle byer på sin side, blant dem Nineve. Opprøret varte fram til 820 f.Kr. og svekket det assyriske rike og dets hersker. Denne svekkelsen ga fortsatte å gjenklang i kongedømmet fram til reformasjonene til Tiglat-Pileser III ble innført.

Senere i sitt styre drev Sjamsi-Adad V mot sørlige Mesopotamia og gikk inn i en fredsavtale med den babylonske kong Marduk-zakir-shumi I.

I 814 f.Kr. vant han et slag ved Dur-Papsukkal mot den babylonske kong Marduk-balassu-iqbi og noen få arameiske stammer som hadde bosatt seg i Babylonia.

Referanser
----------

1. ↑   British Museum, www.google.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Reilly, Jim (2000): «Contestants for Syrian Domination» Arkivert 11. mars 2012 hos Wayback Machine. i: «Chapter 3: Assyrian & Hittite Synchronisms» av *The Genealogy of Ashakhet*
3. ↑  Bedford, P.; Perth, W. A. (2001): *Empires and Exploitation: The Neo-Assyrian Empire*
4. ↑  Roux, Georges (1992): *Ancient Iraq*, Penguin Books, London, ISBN 0-14-012523-X, s. 302.

Litteratur
----------

* Edzard, Dietz-Otto (2004): *Geschichte Mesopotamiens. Von den Sumerern bis zu Alexander dem Großen*, Beck, München, ISBN 3-406-51664-5


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Salmanassar III** | **Konge av Assyria**(824 f.Kr.–811 f.Kr.) | Etterfølger:**Adad-Nirari III** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
Prospekt over Trondheim sett fra Steinberget i vest med Skanseporten synlig midt i bildet. Tegnet av Mathias Ferslev Dalager i 1813.
Cicignons byplan fra 1681 med Skanseporten øverst (vest).
**Skanseporten** var en byport ved Skansen og Nidareid vest for sentrum av Trondheim som har sitt opphav fra middelalderen. Den var en av byens to byporter, hvor den andre opprinnelig lå ved befestningene og broen over Nidelva (ved dagens Elgeseter bru) og siden flyttet til vestsiden av Gamle Bybro etter bybrannen i 1681.

Historie
--------

Skanseporten lå ved forsvarsverket Skansevollene, som ble benevnt allerede i 1170-årene og som var en del av befestningsanlegget som lå over Nidareid. Nidareid lå strategisk til mellom Trondheimsfjorden og Nidelva med vollgraver og jordvoller bestående av blant andre *Kongens-* og *Dronningens bastion*, hvor Skanseporten lå plassert i midten av disse to. Skanseporten ble oppført i forbindelse med utbyggingen av Trondheims befestninger utover 1600-tallet, og den første porten stod ferdig oppført i 1643. 

Som følge av Den store nordiske krig i perioden 1700–1721 ble befestningene i byen vedtatt forsterket, og dette gjaldt både Kristiansten festning og skansevollene. En ny byport erstattet den gamle fra 1643 og denne stod ferdig oppført i 1749 med monogram av Frederik V. Den var sannsynligvis bygget av murmester Rasmus Banch, som også stod bak utbygging av blant andre Kristiansten og Vår Frue kirke.

Like bak porten lå Skansevakten, som ble oppført i 1837 og som også fungerte som aksisehus. Den erstattet en tidligere laftet vaktstue fra første halvdel av 1700-tallet. I områdene rundt Skansen mot Nidelva og sjøen lå det også flere kanonbatterier, blant andre General von Kroghs batteri ved Sanden. Etter at Trondheims befestninger ble nedlagt i 1816 mistet Skanseporten mye av sin betydning. I 1850-årene ble Kongens gate, som var innfartsåren til byen vestfra, utvidet ved at vollgraver ble fylt igjen og deler av vollene ble fjernet. Selve Skanseporten ble deretter revet i 1858.

Referanser
----------

1. ↑  Jensås, Henry Kristian (1928-2012) (1996). *Trondheim som regional festningsby*. Trondheim: Distriktskommando Trøndelag. s. 46. ISBN 82-9940-940-6 Sjekk `|isbn=`-verdien: checksum (hjelp).
2. ↑  Swensen, Wilhelm (1894-1966) (1964). *Kristiansten: festningen og dens skaper*. Trondheim. s. 22.
3. ↑  Wilhelm K. Støren. *Sted og navn i Trondheim*. «Skanseporten» s. 288
4. ↑  Terje Bratberg. *Trondheim byleksikon*. «Skanseporten» s. 480

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 480. ISBN 978-82-573-1762-1.
* Støren, Wilhelm K. (1983). *Sted og navn i Trondheim*. Trondheim: Brun Bokhandels forlag. s. 288. ISBN 82-7028-471-8.
**Urban Zamernik** (født 8. mars 1991) er Kroatias eneste aktive skihopper på seniorplan. Han er opprinnelig fra Ljubno ob Savi i Slovenia, der han representerte klubben SSK Ljubno BTC, og var blant de 15 beste slovenske hopperne i sin aldersklasse. Han fikk kroatisk statsborgerskap sent i 2007, og begynte å hoppe for sitt nye hjemland i januar 2008. Han bor i Delnice og representerer SK Goranin.

Som representant for Kroatia har han få gode resultater å vise til. Han deltok i junior-VM i 2008, 2009, 2010 og 2011, med 58. plass i Hinterzarten i 2010 som beste plassering. Zamernik var med i FIS-cupen fra 2008 til 2011, med 24. plass i Szczyrk i 2008 som beste resultat. Sammenlagt i FIS-cupen ble han nummer 259 i 2007/08 og 236 i 2010/11.

Urban Zamernik og hans far og trener Anton Zamernik uttalte i januar 2012 til avisen *24sata* at de følte seg lurt av det kroatiske skiforbundet. De mente de var blitt lovet gull og grønne skoger av det kroatiske forbundet, men at pengene til satsing hadde uteblitt.

Kilder
------

* 24sata: Leti, leti Hrvat! Zamernik (19) je jedini hrvatski skijaš skakač (kroatisk, 9. januar 2012, besøkt 17. juni 2012)
* Jutarnji list: Urban Zamernik: 'U Hrvatskoj zbog boljih uvjeta' (kroatisk, 29. februar 2008, besøkt 17. juni 2012)
* Skokinarciarskie.pl: Urban Zamernik (polsk, besøkt 17. juni 2012)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Urban Zamernik – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata
MF «Godfjord» på vei inn til Skarberget Foto: TorbjørnS (2012) 
Fergekaia på Skarberget
**Skarberget**, på lulesamisk **Skárffabákte**, er et fergested i Narvik kommune i Nordland. Stedet ligger ved innløpet til Skrovkjosen, på nordsiden av Tysfjorden, om lag 27 kilometer sørvest for Ballangen. Fergerforbindelsen til Bognes på sørsiden av Tysfjorden er det eneste gjenværende fergesambandet på europavei 6. 

Fra Skarberget går europaveien videre nordøstover til nærmeste tettsted, Ballangen, og videre til Narvik.

Fergetrafikk mellom Skarberget og Korsnes, lengst ute i Tysfjorden, begynte i mars 1941. Året etter ble det bygd fergeiele på Bognes, og fergene begynte å gå dit i stedet. 2. desember 1968 åpnet fergeforbindelsen Drag-Kjøpsvik-Skarberget. Dette sambandets anløp på Skarberget ble nedlagt i 1992 da riksvei 827 mellom Kjøpsvik og Sætran i Ballangen ble åpnet.

Referanser
----------

1. ↑  Artikkel av Tore Kristoffersen i Bladet Vesterålen 11. januar 2007: Nord-Ferjer AS – historie og seilinger

Eksterne lenker
---------------

* Fergeruter for Skarberget – Bognes

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Storskogelva** er ei elv i Sørfold kommune i Nordland. Den har utløp fra Storskogvatnet i Rago nasjonalpark og renner mot sørvest, deretter vest, til den renner sammen med Sleipdalselva ved Lakshol og danner Nordfjordelva (Laksåga). Elva er 10,40 kilometer lang, eller 26,67 km regnet fra vassdragets øverste kilder i Padjelanta nasjonalpark i Sverige. Den har et nedbørfelt på 141,21 km² og middelvannføringen ved munningen er 8,44 m³/s.

Fra Storskogvatnet faller elva ned mot Storskogdalen og danner flere fosser, som Trollforsen og Helligforsen. I Storskogdalen er elva stilleflytende og aktivt meanderende. To sideelver kommer her inn, først Sølvskardelva fra øst, og deretter Litlverivasselva fra sør, som danner den rundt 200 meter høye Litlverivassforsen. Etter Storskogdalen snur elva mot og danner Storforsen, før den vender mot vest og renner videre ned mot Lakshol og samløpet med Sleipdalselva. På den siste strekningen veksler løpet mellom rolige partier og fossestryk, som Melloforsen og Klipforsen. 

Den delen av vassdraget som ligger innenfor Rago nasjonalpark ble i 1973 varig vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag, og i supplering av Verneplan for vassdrag i 2005 ble vernet utvidet til å gjelde ned til samløpet med Sleipdalselva.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Elvenett.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 25. april 2016
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Nedbørfelt – Regine-enhet.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 25. april 2016
3. ↑  «166/1 Laksåga (Rago)». *nve.no -> Vann, vassdrag og miljø -> Verneplan for vassdrag*. Norges vassdrags- og energidirektorat. 15. juni 2021. Arkivert fra originalen 29. oktober 2021. Besøkt 14. oktober 2021.
Under storstreiken i byene i Finland samlet en rekordstor folkemengde seg for å demonstrere. Bildet er fra Tammerfors hovedtorg i 1905.
**Storstreiken** er den streikebølgen som startet i Russland i oktober 1905 etter nederlaget i den russisk-japanske krig og som spredde seg til Finland.

I Finland varte storstreiken fra 30. oktober til 6. november og lamslo blant annet all virksomhet i fabrikker, embetsverk og skoler. Den politiske situasjonen førte sammen lederne for de ulike politiske leirene, som de konstitusjonelle og sosialistene til samråd. Deretter var streiken et faktum i Helsingfors og den spredde seg videre over landet. Men under streiken begynte samarbeidet å knake i sammenføyningene. De borgerlige ville første og fremst få februarimanifestet opphevet og innkalle en ekstraordinær lantdag for å diskutere representasjonsreformen, mens sosialistene ville sammenkalle en konstituerende forsamling valgt med allmenn og lik stemmerett. Nasjonalgarden som ble dannet under befal av Johan Kock for å opprettholde orden, ble splittet i rødegarden og den borgerlige garden. 

Senatet gikk av 31. oktober, og neste dag godkjente generalguvernør Obolenskij et krav om gjenopprettelse av lovligheten som var utarbeidet av Leo Mechelin og som var rettet til tsaren. Det skriftlige kravet ble fraktet med dampbåten Eläköön til St. Petersburg og ble returnert 4. november som novembermanifestet. Samme kveld førtes de konstitusjonelle drøftinger med Obolenskij. Deres mål var oppnådd. Sosialistene ville derimot fortsette storstreiken. Deres støtte blant befolkning og intellektuelle hadde øket. Men da det ble kjent at regjeringen i St. Petersburg hadde tatt kontrollen begynte streikefronten å svikte. 

Den viktigste følgen av storstreiken var at russifiseringen ble opphevet og at arbeidet med en representasjonsreform ble satt igang. Streiken innebar også en politisk oppvåkning, særlig for arbeiderbevegelsen. Den viste også det russiske imperiets sårbarhet; viktig lærdom i forbindelse med den finske drømmen om selvstendighet.

Se også
-------

* Den russiske revolusjonen 1905
* Sveaborgrevolten

Kilder
------

* Risto Alapuro (1988): *State and revolution in Finland*. ISBN 0-520-05813-5.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Uppslagsverket Finland
 |
**Lumphanan** er en skotsk landsby i Aberdeenshire, omtrent 40 km fra Aberdeen og 16 km fra Banchory. Lndsbyen har to puber, en i selve landsbyen kalt «The MacBeth Arms» og den andre rundt fem km unna kalt «The Cross».

Landsbyen oppsto langs jernbanen i løpet av 1800-tallet, men en kirke er antatt å gå tilbake til før reformasjonen og da tilegnet Sankt Finan. Den ble ombygget i 1762 og utvidet i 1851. Til sørvest ligger «Peel of Lumphanan», et festningsanlegg fra 1200-tallet og på 1400-tallet et herskapshus kalt «Halton House» som sto til 1782.

Historie
--------

Lumphanan er dokumentert for å være stedet for et slag i år 1057 hvor Malcolm III av Skottland beseiret Macbeth av Skottland. Macbeth, kjent blant annet fra William Shakespeares drama *Macbeth* ble dødelig såret på nordsiden av fjellkjeden Mounth etter å ha trukket seg tilbake sammen med sine menn over fjellovergangen Cairnamounth for til sist å ta opp kampen i slaget ved Lumphanan. Det historiske diktet *Bercháns profeti* hevder at Macbeth ble såret ved Lumphanan og døde to dager senere ved Scone, 96 km lengre sør. Macbeths stesønn Lulach mac Gille Coemgái ble installert som konge kort tid etter.

En steinrøys som kalles for «Macbeth's Cairn» (*Macbeths steinrøys*) og som står mellom Lumphanan og Perkhill markerer det stedet hvor det er sagt at Malcolm drepte Macbeth.

Sport
-----

Sammen med en kort, men utfordrende golfbane med ni hull har Lumphanan også en nylig oppusset bane for flere idretter, og ytterligere sportsaktiviteter i et stort parkanlegg. Lumphanans fotballag, kalt for «The Wildcats», og Scott Middleton har vært lagets mest suksessfulle trener i nyere tid.

Referanser
----------

1. ↑  Wyntoun, Andrew: *Original Chronicle*, red. F.J. Amours, vol. 4, side 298-299 og 300-301 (c. 1420)
2. ↑  De nøyaktige datoene er usikre, Woolf sier 15. august, Hudson 14. august og Duncan, som følger John av Fordun, setter 5. desember; *Tigernach-annalene* 1058.5; *Ulster-annalene* 1058.6.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Skolefjernsynet på NRK** var en samlebetegnelse for flere ulike undervisningsprogrammer som NRK sendte på formiddagene i fjernsynet fra 1962 til 2002. Disse programmene ble sendt på de fleste hverdager i skoletid og var ment å være et supplement til den undervisningen som ble gitt ved Norges grunnskoler. I alt ble det sendt omkring 10 000 programmer for bruk i norske skoler. Det var både egenprodusert og innkjøpt program.

Historikk
---------

Skolefjernsynet hadde sine første prøvesendinger den 19. mars 1962. Disse sendingene pågikk i to uker. Kanalen hadde en tilsvarende prøvesendingsperiode i 1963. De faste, regelmessige sendingene begynte i januar 1964, etter vel ett års planlegging og produksjon. Den 5. desember 2001 vedtok NRKs styre å legge ned Skolefjernsynet. Dermed ble sesongen 2001/2002 det siste skoleåret i Skolefjernsynets historie.

Skolefjernsynet ble tidlig et vindu mot verden i norske skolestuer. Programmer ble hentet inn og tilrettelagt norske forhold, og NRKs egne medarbeidere reiste ut og laget pedagogisk tilrettelagte reportasjer. Det som først brakte skolefjernsynets reportasjeteam ut i verden var problemene omkring flyktninger, nød og urettferdighet. Tidlig ble programmene et instrument for forståelse, toleranse, respekt og demokrati. «*English by Crime*» var betegnelsen europeiske kolleger satte på NRK Skolefjernsynets engelskserier på 1960- og 70-tallet. Seriene var heldramatiserte, og manuskriptene var skrevet av to engelske forfattere, Lewis Jones og Michael Smee. Det ble i alt produsert fem slike serier, og de ble brukt i årevis i norske skoler.

Se også
-------

* Utbildningsradion

Referanser
----------

1. ↑  Aftenposten morgen - 10 000 elever på 126 skoler prøver skole-TV neste uke (14.3.1962, s.6)
2. 1 2 3 4  NRK - Farvel til fjernsyn for skolene (20.12.2001)
3. ↑  NRK - English by crime (20.12.2001)

Eksterne lenker
---------------

* Skolefjernsynet på NRK Nett-TV
**Vatnajökull** er Europas største isbre i volum (i underkant av 3000 km³) og med et areal på 8100 km² er den Europas nest største i areal (etter Austfonna på Svalbard). Breen ligger sydøst på Island og dekker mer enn åtte prosent av landet. Isens tykkelse er opptil 1000 meter, men har et gjennomsnitt på 400 meter. Vatnajökull består av ulike del-breer med egennavn langs kanten, regnet med klokken fra nordvest: Koldukvislarjökull, Rjupnabrekkujökull, Dyngjujökull, Brúarjökull, Fláajökull, Heinabergsjökull, Breidamerkurjökull, Öræfajökull, Skeidarárjökull og Skaftárjökull.

Vatnajökull nasjonalpark omfatter breen, og er Europas største nasjonalpark. Nasjonalparken ble i 2019 oppført på Unescos verdensarvliste.

Utvikling
---------

Som de fleste andre breene i Europa ble Vatnajökull borte etter den siste istida og kom ikke tilbake igjen før en klimaforverring for to til tretusen år siden. Fra ca. 1400 økte den i areal fram til 1700-/1800-tallet i Den lille istida. Tidligere ble breen kalt «Klofajökull». Grunnen er at breen er kløvet opp i mange bretunger. 

Fram til rundt 1930 var den nokså stabil før den da begynte tilbaketrekning på grunn av en varm periode. Fra rundt 1990 er det igjen en varm periode, og breen trekker seg stadig tilbake.

Vulkaner
--------

Under Vatnajökull finnes det flere vulkaner: Öræfajökull i sør, Gjálp og Bárðarbunga i nordvest, Kverkfjöll med to kratere i nord, Grímsvötn i vest, Breiðabunga i sydøst, og Esjufjöll i syd. Mest aktiv av disse er Grímsvötn, som hadde sitt siste utbrudd i 2011. Utbruddene blir ofte fulgt av store flommer i Skeiðará over Skeiðarársandur. En del av breen heter Öræfajökull og der ligger Hvannadalshnjúkur som er Islands høyeste punkt. Öræfajökull har hatt utbrudd to ganger siden Island ble funnet; 1362 og 1727. Allikevel sies den å være Europas nest mest aktive stratovulkan, etter Etna. Gjálp hadde sitt siste utbrudd i 1996 og ble etterfulgt av en katastrofeflom i Skeiðará, som brøt ned broer og veier.

Referanser
----------

1. ↑  «Vatnajökull National Park - dynamic nature of fire and ice». *UNESCO World Heritage Centre* **(engelsk)**. Besøkt 5. juli 2019.
2. ↑  «Five sites inscribed on UNESCO’s World Heritage List». *UNESCO World Heritage Centre* **(engelsk)**. 5. juli 2019. Besøkt 5. juli 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vatnajökull – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Vatnajökull – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Tur over Vatnajökull
* Vatnajökull.com (Bilder)
* visiticeland (Islands turistforening)

Portal: Island

| * v
* d
* r
Breer på Island |
| --- |
| Drangajökull **·** Eiríksjökull **·** Eyjafjallajökull **·** Hofsjökull **·** Langjökull **·** Mýrdalsjökull **·** Snæfellsjökull **·** Þrándarjökull **·** Þórisjökull **·** Tindfjallajökull **·** Torfajökull **·** Tungnafellsjökull **·** Vatnajökull | Islands flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** LIBRIS **·** GeoNames
 |
**Skolekrets** er en gammel kommunal inndeling som bestemte hvor barna i kretsen skulle gå på skole. Selv om det har vært en skolesentralisering, fungerer de gamle skolekretsene ofte fremdeles.

På landsbygda
-------------

Om skolekretsenes betydning kan man lese i mange skolehistorier. En lenke nederst i artikkelen viser til Vega på Helgeland, som hadde 9 skolekretser før sentraliseringen. På landsbygda overtar gjerne kretsen den gamle skolen og bruker den til grendehus og som sentrum for kulturell og sosial aktivitet i kretsen.

I byene
-------

I byene er ofte kretsgrenser viktige for å fastsette rettigheter i forbindelse med skoleskyss. Når en skole blir for liten, kan det ofte være billigere å endre kretsgrensene slik at barn får tilhørighet til en annen skole, enn å utvide den som er blitt for liten. 

I Oslo og Akershus har økningen av barn i skolen vært større enn den bygningsmessige kapasiteten tilsier, noe som har ført til at barn ikke får gå på nærskolen i den opprinnelige skolekretsen, men må gå på en annen skole.

Regional planlegging og arealpolitikk
-------------------------------------

I Stortingsmelding nr. 29 (1996–97) *Regional planlegging og arealpolitikk* heter det i kapittel 6.1.1.: *Miljøbyene arbeider aktivt for å definere lokalsamfunn som grunnlag for områderettet og tverrsektoriell planlegging. Erfaringene viser at **skolekretser** ofte er hensiktsmessige områder for slik planlegging. Det gjennomføres konkrete forbedringstiltak som sikring av skoleveger, opparbeidelse av utearealer, vern av kulturmiljøer, lokale tjenester og aktiviteter o.l. Slik områdeutvikling stiller store krav til tverrsektoriell tenkning både på lokalt, kommunalt og statlig hold. Virkemidler innen arealplanlegging, bolig- og miljøfornyelse, helse- og sosial, skole og kultur må ses i sammenheng lokalt. Erfaringene er at tverrsektorielt arbeid er tungt å trekke i gang, men gir kommunene muligheter til å fremme nye former for deltaking i planlegging og utløsning av lokale ressurser.*

Referanser
----------

1. ↑  Fulle skoler må avvise seksåringer, Aftenposten, 20. august 2012

Eksterne lenker
---------------

* 6.1.1 Erfaringer fra miljøbyarbeidet
* Skolehistorie fra Vega

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL
 |