recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tittelblad til *Kubla Khan* (1816)
***«Kubla Khan; or, a Vision in a Dream»*** er et dikt av Samuel Taylor Coleridge som tok tittelen fra den mongolsk/kinesiske keiseren Kublai-khan av Yuandynastiet. Det romantiske diktet er preget av eksotiske bilder, sterke følelser, rytmer som plutselig skifter, og en tilblivelseshistorie som er nesten like interessant som selve verket.

Dikteren om diktet
------------------

Coleridge hevdet at diktet var inspirert av en opiumspåvirket drøm (implisitt i undertittelen «A Vision in a Dream»), men at diktingen ble avbrutt av en mann som kom. Dette er ikke sannsynlig, da de fleste opiumsbrukere har store vansker med å huske drømmer når de tok opium rett for de sovnet. Noen har lurt på om den levende biletbruken i diktet heller stammer fra en hallusinasjon i våken tilstand, som vel kunne ha vært opiumspåvirket.

Dikteren hevdet at «Kubla Khan» ble skrevet høsten 1797 i et gårdshus nær Exmoor, men det kan ha blitt til på et av flere andre besøk på gården. Det kan også ha blitte revidert flere ganger før det ble publisert første gang i 1816.

Andre om diktet
---------------

Det er mye spekulasjon om hva diktet skal bety. Noen mener forfatteren bare har skrevet ned synet sitt, mens andre insisterer på at det er et tema eller en mening med det. Noen ser diktet som en metafor for seksuelt samkvem, mens andre mener det er et dikt som understreker det vakre i kunstnerisk kreativitet.

Kubla Khan i kulturen
---------------------

Diktet har inspirert engelsk populærkultur i stor grad. Det opptrer i filmer, som *Citizen Kane*, og i sangwr, som for eksempel hos popgruppen Frankie Goes to Hollywood (tittelkuttet på dobbeltalbumet "Welcome to the Pleasuredome" fra 1984) og den progressive canadiske rockgruppen Rush (sangen "Xanadu" på albumet "A Farewell To Kings" fra 1977). Romanen *Dirk Gently's Holistic Detective Agency* av Douglas Adams viser stadig til dette diktet. Namnet *Xanadu* fra den første linjenav diktet har blant annet inspirert xanadu-hus fra 1970-tallet. *The man from Porlock*, den ukjente mannen som skal ha forstyrret Coleridge under skrivingen, er blitt utsatt for stadige spekulasjoner og etterapinger. Det er også grunnlag for story og illustrasjoner i Don Rosa-fortellingen Tilbake til Xanadu fra 1991.

Eksterne lenker
---------------

Hele teksten er nedenfor, sammen med den kommentaren diktet som ledsaget av da det først ble utgitt, og likeså en margkommentar på en opprinnelig manuskopi i Coleridges egen håndskrift og et sitat fra William Bartram, som man tror er en av kildene til diktet.

* Tekst til diktet med mer fra virginia.edu

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Knut Henrik Spets** (født 7. november 1982 i Trondheim) er en norsk tidligere ishockeyspiller som opprinnelig kommer fra Trondheim IK.

Knut Henrik Spets har spilt for Lillehammer IK samt for Storhamar Dragons i Norge. Ble norgesmester med Storhamar i 04. Foran sesongen 2006/2007 valgte han å reise til Sverige og spille i Allsvenskan der. I sesongen 2008/2009 spilte Knut Henrik for Vålerenga, der han vant NM-gull og ble nummer to på klubbens toppscorerliste, bare slått av Blake Evans. Han fikk også prisen «Klanens mann» av Klanen. Han vant poengligen i det sluttspillet. Året etter spilte han også for Vålerenga, der han ble seriemester og vant poengligaen internt. Han begynte å spille for Lørenskog Ishockeyklubb sesongen 2010/2011. Han vant poengligaen der i 10/11-sesongen og 11/12-sesongen. Da han satte ny klubbrekord i 10/11-sesongen med 66 poeng i en sesong. Han la opp i 2015.

Hans yngre brødre, Lars Erik Spets og Vegard Spets spiller også ishockey.

Referanser
----------

1. ↑  Pointstreak.com med spillerstatistikk for sesongen 2008/2009

Eksterne lenker
---------------

* (en) Knut Henrik Spets – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
Et **felles tabelluttrykk** (CTE, *common table expression*) i SQL-databaser er et uttrykk som definerer en resultattabell med et navn, og er et alternativ til delspørringer, visninger og brukerdefinerte funksjoner. 

En CTE gir en navngitt resultatmengde som eksisterer midlertidig, utledet fra en enkel spørring og definert under kjøringen av et `SELECT`, `INSERT`, `UPDATE` eller `DELETE`-uttrykk, og bare for bruk innenfor en større (ytre?[*klargjør*]) spørring. Det er et kraftig verkøy i SQL som kan forenkle en spørringer ved at de kan deles i mindre komponenter. De gjør det mulig å referere til en spørring flere ganger uten å gjenta kode. Siden CTE-er er navngitte kan de gjøre det lettere for leseren hva et uttrykk er ment å returnere. En CTE lagrer resultatet midlertidig i minnet slik at det kan brukes av spørringer som refererer til den.

Støtte
------

Felles tabelluttrykk støttes av blant annet databasene DB2, Firebird, Microsoft SQL Server, Oracle og PostgreSQL.

Syntaks
-------

Syntaksen for et felles tabelluttrykk er på formen:

```
WITH [RECURSIVE] expression\_with [, ...]
SELECT...

```
hvor `expression_with` skal være:

```
identification\_name [ (column\_name [,...]) ] AS (SELECT ...)

```

### Semikolon

Det er veldig vanlig å starte et felles tabelluttrykk med et semikolon, altså 

```
;WITH ...

```
, ettersom WITH kan brukes i andre typer uttrykk (eksempelvis 

```
; ... FROM ... WITH (NOLOCK) ...

```
 eller 

```
; RESTORE ... WITH MOVE ...

```
), samt at semikolon er valgfritt i Microsoft SQL Server.

Referanser
----------

1. ↑  «DB2-ordliste». *www.ibm.com* **(norsk)**. Besøkt 19. mai 2023.
2. ↑  Myrianthous, Giorgos (28. november 2022). «What are CTEs in SQL». *Medium* **(engelsk)**. Besøkt 22. mai 2023.

| * v
* d
* r
SQL |
| --- |
| Versjoner | 
* SEQUEL
* SQL-86
* SQL-89
* SQL-92
* SQL:1999
* SQL:2003
* SQL:2006
* SQL:2008
* SQL:2011
* SQL:2016

 |
| Nøkkelord | 
* As
* Case
* Create
* Delete
* Drop
* From
* Group by
* Having
* Insert
* Join
* Merge
* Null
* Order by
* Over
* Prepare
* Select
* Truncate
* Mengdeoperasjoner
* Union
* Update
* Where
* With

 |
| Relatert | 
* Edgar Codd
* Relasjonsdatabase
* Betingelse
* Utløser
* Resultatmengde
* Tabell
	+ Brukerdefinert funksjon
	+ Delspørring
		- Korrelert
	+ Felles tabelluttrykk
	+ Lagret prosedyre
	+ Visning

* Wikibook SQL

 |
| ISO/IEC SQL-deler | 
* Rammeverk
* Grunnlag
* Kallnivå-grensesnitt
* Vedvarende lagrede moduler
* Håndtering av eksterne data
* Objektspråk-bindinger
* Informasjons- og definisjonsskjemaer
* SQL-rutiner og typer for programmeringsspråket Java
* XML-relaterte spesifikasjoner

 |
**Monsignore** («min herre», forkortes Msgr. eller Mgr.) er en tittel/tiltaleform i den romersk-katolske kirke, normalt overfor erkebiskoper og biskoper. Den kan gis som hederstittel til prester som fyller spesielle embeter, eller som på en eller annen måte har utmerket seg i sitt virke. Det finnes tre grader; apostolisk protonotar, pavelig æresprelat og pavelig æreskapellan. Det er paven som utnevner, normalt etter anbefaling fra den stedlige biskop. Bare sekularprester kan få slike titler, de kan ikke gis til ordensprester.

7. januar 2014 ble det bekreftet at tittelen ikke lenger skulle gis ut til sekularprester under 65 år, og at kategoriene «apostolisk protonotar» (to grader) og «pavelig æresprelat» faller bort og at kun den siste kategorien beholdes som «pavelig kapellan».

Referanser
----------

1. ↑  Slutt på ærestittelen Monsignore for prester under 65 år, katolsk.no, 7. januar 2014

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin
 |
**Ernst Ludwig Ehrlich** (født 27. mars 1921 i Berlin i Tyskland, død 21. oktober 2007 i Riehen i Sveits) var en tyskfødt sveitsisk jødisk judaist som gjennom årtier spilte en meget viktig rolle i den kristelig-jødiske, spesielt katolsk-jødiske, dialog.

Etter Abitur (artium) studerte han ved Leo Baecks Hochschule für die Wissenschaft des Judentums. Etter stengning av høyskolen lyktes det ham å flykte til Sveits med falsk pass i 1943. Der tok han doktorgraden i 1950 med avhandlingen *Der Traum im alten Testament*. Han kom tilbake til fødebyen i 1955 da han fikk en stilling ved Freie Universität Berlin. Han ble generalsekretær for Christlich-jüdische Arbeitsgemeinschaft i 1958, og fikk i 1989 et honorært professorat i Bern. Fra 1961 til 1994 var han europeisk direktør for B'nai B'rith.

Han var en av rådgiverne til den tyske kardinal Augustin Bea under Annet vatikankonsil under forberedelsen av «Nostra Aetate», et viktig dokument for katolsk-jødiske relasjoner.

Han mottok 1956 Leo-Baeck-Preis, i 1976 Buber-Rosenzweig-Medaille og 1984 Bundesverdienstkreuz 1. klasse, og er æresdoktor ved Freie Universität Berlin.

Han bodde i Basel.

Utvalgte verker
---------------

* *Meinetwegen ist die Welt erschaffen: das intellektuelle Vermächtnis des deutschsprachigen Judentums*, 1997
* (med Herbert Bettelheim): *Katholische Kirche und Judentum im 20. Jahrhundert*, 2002

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 12158084f[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Social Networks and Archival Context, oppført som Ernst Ehrlich, SNAC Ark-ID w62q09zz, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   ap.google.com, arkiv-URL web.archive.org[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. mars 2015[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** HDS **·** NDL **·** NKC **·** ICCU
 |
***Monster Allergy*** er en tegneserie inspirert av manga. Den ble lansert i mars 2003 etter en idé av Katja Centomo, som også er seriens forfatter. I likhet med W.I.T.C.H. blir Monster Allergy laget av italienske Disney-tegnere.

Serien foregår i den fiktive byen Bigburg, og begynner når **Beate Poteta** (originalnavn Elena Patata) gjør seg til venns med **Zick**, den bleke og innadvente nabogutten. Zick er synsk, og kan blant annet se at spøkelser og monstre finnes overalt blant oss. Derfor blir huset hans brukt som soningsanstalt av **Timothy-Flått**, et monster maskert som katt. Timothys offisielle oppgave er å bevokte mistilpassede monstre, men egentlig er han der like mye for observere Zicks utvikling. Beate er ikke synsk, men tror på Zick når han forteller hva han ser.

Fortellerstilen er en blanding av ambisiøs «fantasy» i stil med Harry Potter, og burlesk humor som kan minne om den en finner i bøker av Roald Dahl. Serien er særlig populær i Frankrike og Italia, og siden sommeren 2004 har den også gått som månedsblad i flere nordiske land, blant annet Norge. Egmont Serieforlaget måtte imidlertid legge ned sin bladutgave, tilsynelatende grunnet for dårlig salg. En tegnefilmserie som tett følger tegneseriens stil begynte på TV i 2005, og har siden 2006 vært vist på NRK1.

Eksterne lenker
---------------

* (nl) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Monster Allergy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portaler: Litteratur | Kunst
Et par *Intacs* innoperert.  Foto: Edouard Spooner 
**Intra cornea ring** er et implantat i øyets hornhinne (cornea). Implantatet betgnes med *ICR*, *ICRS*, *Intacs* eller *KeraVision-Ring* etter produsenten. Metoden kom i bruk ca. 1996. Et sett ICR består av to små ringsegmenter med en samled diameter på ca. 6,5 mm. De er fremstilt av klar PPMA (Polymethylmethacrylat), det samme materialet som i ca. 30 år er anvendt som linseerstatning ved kataraktoperasjon.

Ringsegmentene settes inn i stroma i cornea. Dette fører til en utflating av cornea.

Avhengig av versjon kan en korrigere en nærsynthet (myopi) mellom -1 dioptri und -4 dpt.[] Det opererte øyet bør ikke ha noen uttalt astigmatisme.

Dersom en ikke oppnår det ønskede resultat kan implantatet erstattes med et annet med andre parametre eller fjernes.

Denne operasjonen har vist seg effektfull.[] Den er imidlertid delvis utkonkurrert av korreksjon ved hjelp av laser. En fordel ved ICRS er imidlertid muligheten for å reversere behandlingen ved å fjerne implantatet. 

ICRS er fortsatt i bruk til stabilisering av cornea hos pasienter med keratoconus

Se også
-------

* Refraktiv kirurgi

Eksterne lenker
---------------

* Oversikt over noen refraktiv-kirurgiske teknikker.
* Keratokonus. En skjematisk animasjon av hvordan et ICRS implantat kan fungere ved keratoconus.
Intravenøs infusjon. Foto: Calleamanecer 
**Infusjon** betyr innen helsevitenskaper det å føre en væske direkte inn i kroppen, som oftest i en vene. Dette skjer ved hjelp av et venekateter, gjennom intravenøs terapi. Eksempler på andre former for infusjoner er når lokalbedøvende legemidler føres inn i epiduralrommet eller inn til nerver under henholdsvis epiduralblokkade og regional nerveblokkade, og infusjon av flytende ernæring via en nasogastrisk eller PEG-sonde. Infusjoner kan gjøres enten ved hjelp av gravitasjon ved å henge infusjonsvæsken høyere enn infusjonsstedet, eller mekanisk ved hjelp av en infusjonspumpe.

Insulinpumper benytter infusjonssett for å levere insulinet subkutant i underhuden.

Referanser
----------

1. ↑  Vennerød, Anne Marie (27. januar 2023). «infusjon». *Store medisinske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 22. februar 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Intoleranse** kan ha flere betydninger:

Intoleranse (medisinsk)
-----------------------

Svekket motstand mot enkelte typer medisiner, forhold i naturen *(f. eks. pollen)*, eller matvarer *(f. eks. cøliaki)*. Fellesbetegnelse på medisinsk intoleranse er allergi.

Intoleranse (mekanisk)
----------------------

Overskridelse av en gjenstands tillatte avvik fra en nominell størrelse, der avviket vil føre til mekanisk sammenbrudd.

Intoleranse (sosialt)
---------------------

Mangel på overbærenhet og frisinn overfor annerledes personer *(tenkende eller utøvende)*.

Intoleranse er gjerne et produkt av en samfunnsmessig struktur bygd opp etter kollektivistiske prinsipper, men kan også være personlig og psykisk betinget.

Personlig betinget intoleranse vil normalt ikke føre til ulemper for andre enn de personer som er involvert, mens samfunnsmessig intoleranse fører til undertrykking og/eller hets både av grupper av mennesker og enkeltmennesker.

Intolerante samfunn vil være sterkt regelstyrte, etter forordninger bestemt av den herskende politiske ledelse. Klassiske eksempler på intolerante samfunn er nazismen på 1930- og 1940-tallet, kommunistiske samfunn, og sterkt religiøse samfunn *(kibbutzer i Israel og islamittiske stater)*.

Det motsatte av sosial intoleranse er toleranse, frisinn og liberalisme.
**IntraFish Media** er et nettsted for nyheter om sjømat. Intrafish består av en norsk side med lenke til engelsk versjon under samme domene. Disse var tidligere publisert på ulike domener, .com og .no. Nettstedets primære konkurrenter er www.fis.com, www.seafood.com og www.seafoodsource.com. Ifølge Brønnøysundregistrene hadde selskapet et driftsunderskudd på kroner 4,95 millioner i 2007. Samlet akkumulert overskudd er siste fem år på 25 168 kroner og selskapets gjeld var per 31. desember 2007 på 38 668 000 kroner.
Intrafish har reportere i USA, England, Chile og Norge. I Norge har Intrafish kontor på Bontelabo i Bergen og i Bodø.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) IntraFish på Twitter Rediger på Wikidata

* (en) IntraFish på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) IntraFish på Facebook Rediger på Wikidata

* (en) IntraFish på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) IntraFish på LinkedIn Rediger på Wikidata
**Morcar** (eller *Morkere*) av Northumbria (død etter 1087) var sønn av Ælfgar av Mercia, jarl av Mercia, bror av Edwin, jarl av Merica. Morcar var jarl av Northumbria fra 1065 til 1066 – kun et knapt år – da han på grunn av Vilhelm Erobrerens erobring av England ble avsatt og erstattet av normannere.

I 1065 gjorde befolkningen opprør mot den daværende jarlen, Toste Godwinson, grunnet hans harde lover og skatter. Toste ble erstattet av Morcar da han ikke en gang fikk støtte fra broren Harald Godwinson og deretter erklært lovløs. Toste slo seg da sammen med den norske kongen Harald Hardråde og var med på invasjonen av England i 1066 med den store norske flåten. Morcar og hans bror gikk i mot nordmennene med en hær og gikk på store tap i slaget ved Fulford.

I september da Morcar ble gjort oppmerksom på at hertug Vilhelm II av Normandie forberedte seg på å invadere England for å kreve den engelske tronen fra kong Harald Godwinson, ga Morcar sin troskapsed til normanneren. Harald Hardråde og Toste invaderte York, noen kilometer nord for Gate Fulford. For å hindre den norske invasjonen av England marsjerte Harald Godwinson nordover med hær fra London. Harald Hardråde og Toste Godwinson ble overfalt da de var uforberedt med en mindre hærstyrke. Både norskekongen og Toste ble drept i det tre dager lange slaget ved Stamford Bridge. Kun noen dager senere gikk Vilhelm II av Normandie i land ved Pevensey i Sussex. Harald Godwinson måtte øyeblikkelig marsjere 380 kilometer sørover i full fart for å møte den nye trusselen. De møtes den 14. oktober 1066. Med en teknologisk overlegen og ikke minst uthvilt hær vant Vilhelm slaget ved Hastings og Harald Godwinson ble drept.

Etter å ha forsøkt å sikre den engelske kronen for en angelsakser, en arving ønsket av den avdøde kongen Edvard Bekjenneren, måtte brødrene Morcar og Edwin underkaste seg Vilhelm, men mistet sine jarldømmer. De forsøkte seg med et opprør i nordlige England i 1068, men mislyktes totalt.

Selv om brødrene fikk tilgivelse, forsøkte Edwin på nytt å gjenreise et walisisk opprør mot normannerne. I 1071 gikk Morcar sammen med Hereward the Wake i et nytt desperat opprør mot Vilhelm Erobreren på øya Ely. Opprøret var dømt til å mislykkes. Mens Hereward unnslapp med noen tilhengere inn i de ville og utilgjengelige våtområdene, ble Morcar tatt til fange og satt i fangenskap hvor han senere døde.

Litteratur
----------

* *Encyclopædia Britannica* Eleventh Edition, 1910–1911
* Freeman, E. A.: *Norman Conquest and William Rufus vol. i.*


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Toste Godwinson** | **Jarler av Northumbria**(1065–1066) | Etterfølger:**Copsi** |
**Kira Valentinovna Ivanova** (russisk: Кира Валентиновна Иванова; født 10. januar 1963, død 21. desember 2001) var en sovjetisk kunstløper som deltok i de olympiske vinterleker 1984 i Sarajevo og 1988 i Calgary.

Ivanova vant en olympisk bronsemedalje i kunstløp under vinter-OL 1984 i Sarajevo. Hun kom på tredjeplass i single for damer bak Katarina Witt fra Øst-Tyskland og Rosalynn Sumners fra USA.

Ivanova ble av sine naboer funnet død i sin leilighet i Moskva 21. desember 2001. Kroppen hennes var påført stikkskader av en slakterkniv og politiet trodde hun var et tilfeldig offer.

OL-medaljer
-----------

* 1984 Jugoslavias flagg Sarajevo - Bronse Bronse i kunstløp, single damer Sovjetunionens flagg Sovjetunionen

VM-medaljer
-----------

* VM 1985 – Sølv Sølv i kunstløp, single damer

Eksterne lenker
---------------

* (de) Kira Ivanova – Munzinger Sportsarchiv Rediger på Wikidata

* (en) Kira Ivanova – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Kira Ivanova – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Munzinger (sport)
 |
Skilt som markerer Det demokratiske partis sekstiårsjubileum.
**Det demokratiske parti** (nederlandsk: *Democratische Partij*, papiamento: *Partido Democraat*) er et liberalt parti, aktivt på De nederlandske Antiller og Curaçao. Det ble grunnlagt i 1944.

Fra 1954 til 1968 satt partiet med regjeringsmakten i De nederlandske Antiller ved statsminister Efraïn Jonckheer. Deretter leverte partiet en rekke statsministre: Ciro Domenico Kroon (1968–69), Ernesto Petronia (1969–71), Ronchi Isa (februar–juni 1971), Otto Beaujon (1971–72, 1972–73). Den siste statsminister fra partiet, Boy Rozendal, satt fra 1977 til 1979. Utover i 1970-årene opplevde partiet splittelser og etterhvert sviktende oppslutning.

Partiet fikk innvalgt én representant i øyrådet for Curaçao i 2007. Etter at Curaçao ble et eget land i 2010, har Det demokratiske parti ikke hatt suksess ved valg.

Referanser
----------

1. ↑  «Democratische Partij» Arkivert 19. august 2017 hos Wayback Machine. *Encyclopedie van Curaçao*. Lest 14. oktober 2017.
2. ↑  «Eilandsraadverkiezingen, 2007», Hoofdstembureau Curaçao. Lest 14. oktober 2017.
*Juniperus drupacea* 
**Syrisk einer** (latin: *Juniperus drupacea*) er en art av bartrær innenfor einerslekten *Juniperus* i sypressfamilien. Den vokser i fjellstrøk på Peloponnes og det sørlige Tyrkia, i vestre Syria og i Libanon. Den er truet av utryddelse.

Treet blir 10–25 m høyt, i sjeldne tilfelelr opp til 40 meter, med inntil 2 m tykk stamme. Den er en spiss-nålet einerbusk med mellom- eller mørkegrønne, tette og inntil 2,5 cm lange nåler (tre i gruppen) og to hvite bånd av spalteåpninger under bladene. Den er oftest særbu, med hann- og hunnblomster på separate individer.

Fruktne er bær-liknende, og de største i hele einerslekten. De utvikler seg på 25 måneder fra grønne knopper, og modner til brun-purpur kongler med et blåaktig vokslag, slik at de kan framtre som brunaktig blåsvarte. Diameteren på bærene er inntil 2,7 cm. Hann-konglene er også unike ved at de sitter samlet i store klaser, og er inntil 4 mm i diameter.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Syrisk einer* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Syrisk einer* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Syrisk einer* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Syrisk einer* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Syrisk einer* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Syrisk einer* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Juniperus drupacea* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Juniperus drupacea* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Juniperus drupacea* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Gymnosperm Database: *Juniperus drupacea*
**Sysco AS**  ble stiftet i Haugesund i Norge 2. juli 2004, og er et teknologiselskap som har spesialisert seg innen energisektoren. Selskapet tilbyr programvare, konsulenttjenester, drift -og overvåkingstjester. Sysco har over 250 ansatte fordelt på åtte kontorer i Norge, Sverige og Danmark, og eies av det norske investeringsselskapet Credo Partners med Ferd som største investor. Sysco-konsernet er også majoritetseier i selskapene Basecare (København), Upbase (Stockholm) og Upsys (Upsala). 

Dagfinn Ringås er administrende direktør. Selskapet er eid av det norske investeringsselskapet Credo Partners, med Ferd og nøkkelansatte som største investorer.

Referanser
----------

1. ↑   Brønnøysundregistrene, «Nøkkelopplysninger fra Enhetsregisteret»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Nøkkelopplysninger fra Enhetsregisteret». Brønnøysundregistrene.
3. ↑  «Sysco AS - Karmsund - Regnskap». *www.proff.no*. Arkivert fra originalen 28. januar 2020. Besøkt 28. januar 2020.
4. ↑  «Nøkkelopplysninger fra Enhetsregisteret - Brønnøysundregistrene». *w2.brreg.no*. Besøkt 28. januar 2020.

Eksterne lenker
---------------

Syscos hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
***L'Humanité*** (IPA: [lymaniˈte], oversatt fra fransk: «menneskeligheten») er en dagsavis som utgis i Paris i Frankrike. Avisen har et kommunistisk grunnsyn og nære bånd til Parti communiste français, som den tidligere var hovedorgan for. *L'Humanité* ble etablert i 1904 av politikere og intellektuelle som Jean Jaurès, Lucien Herr, René Viviani og Aristide Briand. Dets slagord er fortsatt: «I en ideell verden ville *L'Humanite* ikke eksistere».

Avisen ble forbudt under Nazi-Tysklands okkupasjon av Frankrike, men fortsatte likevel å bli utgitt i hemmelighet fram til frigjøringen av Paris. Det har vært spekulert siden 2001 om *L'Humanité* ville opphøre som dagsavis, men i motsetning til de fleste andre franske aviser økte opplaget for en tid til rundt 75 000. I 2006 opprettet avisen en ukeutgave, *L'Humanité dimanche*. Det samme året hadde avisen et opplag på 52 800. I 2008 ble hovedkvarteret solgt grunnet finansielle problemer og etterspurte donasjoner. Mer enn 2 million euro ble samlet inn ved slutten av 2008. Avisen organiserer en årlig festival, *Fête de l'Humanité*, som et virkemiddel for å samle inn penger for fortsatt drift.

Referanser
----------

1. 1 2  «The press in France». BBC. 11. november 2006

Litteratur
----------

* Loupan, Victor & Lorrain, Pierre (1994): *L'Argent de Moscou. L'histoire la plus secrete du PCF*, Paris.

Eksterne lenker
---------------

* (fr) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) L'Humanité – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** OCLC **·** ISSN **·** ISSN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
***Det ensomme hjerte*** er en roman av den norske forfatteren Sigurd Christiansen, utgitt i 1938. Romanen er det sentrale bindet i forfatterens trilogi om *Jørgen Wendt*. De andre bindene er *Drømmen og livet* (1935) og *Menneskenes lodd* (1945).

Romantrilogien følger hovedpersonens liv og indre utvikling, med vekt på utviklingen til forfatteryrke og forfatterkall, fra han er 12 år gammel og frem til 25-årsalderen. I *Det ensomme hjerte* følges han gjennom gymnasårene. Ensomhetsfølelsen fra tittelen henspiller både på et ulykkelig kjærlighetsforhold til *Agnes*, som blir skremt av hans samvær i fantasien med sine litterære personer, og på karakteren av hans forfatterkall: å skildre de ulykkelige, ensomme, skam- og sorgtyngede. 

Den ytre handlingen i romanen er beskjeden, hovedvekten ligger på skildringen av en indre verden. «Tyngden ligger i fortellingen om kunstnerens konflikter og i analysen av sammenhengen mellom drøm og liv [...] Men om det meste av "handlingen" i romanene foregår inne i menneskenes sin, rommer de ikke derfor mindre spenning»

Romanen regnes blant forfatterens beste, og var utvalgt i 1967-utgaven av Norges nasjonallitteratur.

Referanser
----------

1. ↑  ; *Store norske leksikon*.
2. ↑  Philip Houm. *Norges litteratur fra 1914 til 1950-årene*. (Norsk litteraturhistorie; 6) Aschehoug, 1955. S 168
**Syril Idrettslag** er idrettslaget i Leikanger kommune. Idrettslaget ble etablert i 1906 under navnet Leikanger Skilag. Da flere idretter kom til endret laget navn til Systrond Idrettslag (Systrond IL), senere forkortet til Syril. Syril har tilbud innenfor fotball, friidrett og ski. Idrettslaget driver et eget skitrekk på Kleppa i Leikanger.

Siden 1993 har laget blant annet arrangert «Kjeringi Open» som er et «fjord-til-fjell»-arrangement i fire etapper: telemark, langrenn, løping og sykling. Arrangementet samler opptil 800 deltakare.

### Tabell 2016

| # | Lag | K | S | U | T | Mål | ± | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Syril | 14 | 8 | 4 | 2 | 49–20 | 29 | **28**  |
| 2 | Balestrand | 14 | 9 | 1 | 4 | 35–23 | 12 | **28**  |
| 3 | Årdal 2/Jotun/ÅTIL | 14 | 7 | 3 | 4 | 43–26 | 17 | **24**  |
| 4 | Bjørn | 14 | 7 | 2 | 5 | 35–31 | 4 | **23**  |
| 5 | Fure | 14 | 6 | 3 | 5 | 26–25 | 1 | **21**  |
| 6 | Askvoll/Holmedal | 14 | 7 | 0 | 7 | 27–27 | 0 | **21**  |
| 7 | Førde 3 | 14 | 3 | 4 | 7 | 27–40 | −13 | **13**  |
| 8 | Hyllestad/Dale 2 | 14 | 0 | 1 | 13 | 15–65 | −50 | **1**  |
| Kilde  **·**  Rediger |

Håndball
--------

Klubbens håndballag for kvinner spiller i 4. divisjon sesongen 2019/2020

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Kjeringi Open

| * v
* d
* r
5. divisjon fotball for menn, Sogn og Fjordane Fotballkrets, 2022 |
| --- |
|  | 
* Bjørn
* Dale
* Florø 2
* Førde 3
* Hafslo
* Kaupanger
* Sandane
* Selje
* Sogndal 3/Fjøra 2
* Syril

 | Norges flagg |
**L'Hôpitals regel** er en regel innenfor matematikken som brukes til å bestemme grenseverdier av ubestemmelige uttrykk som 00, 0/0, ∞/∞ og lignende. Regelen sier at en kan finne grenseverdien ved å derivere teller og nevner i uttrykket hvis det står på formen 0/0 eller ∞/∞.

Den er oppkalt etter Guillaume François Antoine, marquis de L'Hôpital, som først publiserte den.

Regel
-----

* Gitt funksjonene f(x) og g(x)

\lim\_{x \to c}f(x)=\lim\_{x \to c}g(x)=0.\,
* eller:

\lim\_{x \to c}f(x)=\pm\lim\_{x \to c}g(x)=\pm\infty,\,
* Er grenseverdien gitt ved:

\lim\_{x\to c}\frac{f(x)}{g(x)} = \lim\_{x\to c}\frac{f'(x)}{g'(x)}

Eksempler
---------

* Et enkelt eksempel på bruk av L'Hôpitals regel:

\lim\_{x\to\infty}\frac{3x^2}{2x^2} = \lim\_{x\to\infty}\frac{6x}{4x} = \lim\_{x\to\infty}\frac{6}{4} = \frac{3}{2}
* Et litt mer komplisert uttrykk er gitt ved følgende ligning:

\begin{align}
\lim\_{x\to 0} {2\sin x-\sin 2x \over x-\sin x}
& =\lim\_{x\to 0}{2\cos x-2\cos 2x \over 1-\cos x} \\
& = \lim\_{x\to 0}{-2\sin x +4\sin 2x \over \sin x} \\
& = \lim\_{x\to 0}{-2\cos x +8\cos 2x \over \cos x} \\
& ={-2\cos 0 +8\cos 0 \over \cos 0} \\
& =6
\end{align}

* Her er et eksempel på et ∞/∞ uttrykk:

 \lim\_{x \to \infty} \frac{\sqrt{x}}{\ln(x)}
 = \lim\_{x \to \infty} \frac{\ 1/(2 \sqrt{x})\ }{1/x}
 = \lim\_{x \to \infty} \frac{\sqrt{x}}{2}
 = \infty

* 0×∞ uttrykk:

\lim\_{x\to 0+} (x \ln x) =\lim\_{x\to 0+}{\ln x \over 1/x}
=\lim\_{x\to 0+}{1/x \over -1/x^2}
=\lim\_{x\to 0+} -x = 0

  

* For å regne ut uttrykk av formen 00 må uttrykket omskrives. Vi bruker resultatet fra forrige eksempel til å fastslå grenseverdien:

 \lim\_{x\to 0} x^x = e^{\lim\_{x\to 0} (x \ln x )} = e^0 = 1.

Litteratur
----------

* Chatterjee, Dipak (2005), *Real Analysis*, PHI Learning Pvt. Ltd, ISBN 81-203-2678-4
* Krantz, Steven G. (2004), *A handbook of real variables. With applications to differential equations and Fourier analysis*, Boston, MA: Birkhäuser Boston Inc. ss. xiv+201, DOI:10.1007/978-0-8176-8128-9, ISBN 0-8176-4329-X, MR 2015447
* Lettenmeyer, F. (1936), «Über die sogenannte Hospitalsche Regel», *Journal für die reine und angewandte Mathematik* **174**: 246–247, DOI:10.1515/crll.1936.174.246
* Taylor, A. E. (1952), «L'Hospital's rule», *Amer. Math. Monthly* **59**: 20–24, DOI:10.2307/2307183, ISSN 0002-9890, MR 0044602
* Wazewski, T. (1949), «Quelques démonstrations uniformes pour tous les cas du théorème de l'Hôpital. Généralisations» (på fransk), *Prace Mat.-Fiz.* **47**: 117–128, MR 0034430

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MathWorld **·** Nationalencyklopedin
 |
**No Spaghetti Edition** (etablert 1998 i Oslo) er et norsk musikkorkester, etablert og ledet av trioen Ingar Zach perkusjon, Ivar Grydeland gitar og Tonny Kluften bass, samt støymakeren Lasse Marhaug. Deres utgivelser (på gruppens egen (SOFA Music) samler en rekke internasjonale improvisasjons-musikere, og ensemblet har også arrangert Utenriksdepartementet-støttede festivaler i Barcelona (2004), Buenos Aires (2005) og Stavanger (2006).

Utgivelser
----------

* *Listen ... and tell me what it was* (SOFA, 2001)
* *Pasta variations* (SOFA, 2002)
* *Realtime satellite data* (SOFA, 2003)
* *Sketches of a fusion* (SOFA, 2005)

Referanser
----------

1. ↑  «nospaghettiedition.com». Arkivert fra originalen 14. september 2007. Besøkt 19. september 2007.
2. ↑  No Spaghetti Edition stage Argentinean festival fra Norsk Musikkinformasjon (30.8.2005)

Eksterne lenker
---------------

* (en) No Spaghetti Edition på Discogs Rediger på Wikidata

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** Discogs
 |
Deler av Rundeskatten er utstilt på Runde Miljøsenter.  Foto: C. Hill, 2012 
**Jan Olav Wilborn Aamlid** (født 6. august 1954), er en norsk numismatiker og eiendomsutvikler.

Bakgrunn og virke
-----------------

Aamlid regnes som en av Norges fremste eksperter innenfor numismatikk. Han etablerte i 1974 Oslo Mynthandel. Gunnar Thesen kom med på eiersiden mot slutten av 1990-årene. Aamlid har holdt, og holder fremdeles flere rekorder innenfor numismatikk som blant annet den mest verdifulle romerske mynt solgt i Skandinavia, den mest verdifulle norske mynt som er solgt, den mest verdifulle skandinaviske mynt som er solgt og den største arrangerte myntauksjonen holdt utenfor Sentral-Europa.[]

Aamlid begynte å samle på mynter 10 år gammel da han fikk noen mynter av sin bestemor. Han ble siden en ivrig samler og mynthandler, med utsalget Oslo Mynthandel i Oslo og *House of the Golden Coin* i Thailand. Han er mest kjent for å ha kjøpt gull- og sølvmynter fra Rundeskatten (fra vraket av skipet «Akerendam») på en auksjon i Zürich i Sveits i 1979, hvor han betalte 882 000 sveitsiske franc. På den tiden var kjøpet det største notert fra et sunket skip, og den største summen betalt for et enkelt kvanta med mynter. I 1987 kjøpte Aamlid en 1918 Thai 1 tickal-seddel med et 50 tical overtrykk for 51 000 dollar, den største summen på daværende tidspunkt betalt for en enkelt seddel.[] I 1988 kjøpte han også store deler av den norske gullbeholdningen fra gulltransporten, 100 484 nordiske gullmynter for ca. 100 millioner norske kroner fra diverse banker i USA og Canada. Begge disse mynthandlene står oppført som rekorder i *Guinness rekordbok*.

I 2012 startet han og familien Pattaya Self Storage i Pattaya, Thailand. 

I 2022 skrev han og publiserte boken "Siamese Specimen Banknotes First Series".

I november 2022 ble Aamlid tildelt Schivemedaljen i sølv med miniatyr av Norsk Numismatisk Forening. Man begrunnet tildelingen med Aamlids levende engasjement for mynter og sedler, ikke minst fra sitt adopterte fedreland, hvor han regnes som en ressursperson på området. Det vises særlig til praktverket "Siamese Specimen Banknotes First Series" som har fått rosende omtale i internasjonale numismatiske medier. Schivekomiteens tildeling var enstemmig. Schivemedaljen har siden 1947 bare blitt utdelt 10 ganger i sølv og ca 35 ganger i bronse.

Bibliografi
-----------

* 1989: *Norges mynter 1990: perioden 1814-1989* – ISBN 9788273190611
* 1990: *Skattejegeren: eventyret om gutten som ble millionær på ti-ører* – ISBN 9788202130503
* 2022: *Siamese Specimen Banknotes First Series*

Referanser
----------

1. ↑  *Numismatikeren.com – sjelden medalje* Publisert: 2001.[*død lenke*]
2. ↑  thaicoins.com: *House of the Golden Coin* Arkivert 13. oktober 2008 hos Wayback Machine. hentet 8. mars 2012
3. ↑  Skattejegeren: eventyret om gutten som ble millionær på ti-ører, ISBN 9788202130503
4. ↑  *thaicoins.com – Unique Rama V medal found in Europe* Publisert: 2002 av Michael Brady. Arkivert 13. mars 2005 hos Wayback Machine.
5. ↑  *The University of Oslo Coin Cabinet - The world's biggest coin deal* Publisert: 1995
**Sigmund Stokka** (født 1. juli 1953) er en norsk fysiker fra Sandnes.

Bakgrunn
--------

Han er sivilingeniør fra NTH (nå NTNU) i 1977, Linjen for teknisk fysikk, og Dr. ing. fra samme sted i 1981. Doktorgraden ble tatt under veiledning fra professor Kristian Fossheim i emnet strukturelle faseoverganger i krystallsystemer av type oksider (KMnF3, SrTiO3). En ny, teoretisk forutsagt, kritisk «crossover»-eksponent for overgangen mellom to faser ble bestemt for første gang. Som en del av doktorgradsarbeidet ble et nytt automatisert kalorimetrisk laboratorium bygget opp for måling av varmekapasitet, der en-krystaller kunne trykkbelastes langs en akse mens temperaturen ble nøyaktig regulert gjennom faseovergangen.

Petroleumsforskning
-------------------

Stokka har siden 1981 arbeidet med forsking, utvikling og innovasjon innen petroleum, og det meste av tiden vært ansatt i ledende stillinger ved IRIS (før Rogalandsforskning), men var også en seksårsperiode i industrien (1989–1995). Hans faglige aktivitet spenner fra reservoarteknikk og økt oljeutvinning til bore- og brønnteknologi. Stokka er oppfinner av et nytt konsept for leting etter olje og gass, som danner grunnlaget for det børsnoterte selskapet Badger Explorer ASA.

Verv
----

Stokka var i perioden 1989-93 formann i programstyret for det nasjonale forskningsprogrammet innen boreteknologi (NTNF). Han var også medlem av programstyret for det nasjonale demonstrasjonsprogrammet DEMO2000 (NFR) fra 1999 til 2005.

Patenter
--------

* S. Stokka, «Boreanordning», norsk patent 3121110 (2002)
* S. Stokka, «Drilling Device», US Patent 7093673 (2006)
* S. Stokka og B. Aas, «Bevegbar pakning på et foringsrør», norsk patent 328189 (2010).

Priser
------

* Reodor idé- og nyskapningspris for Badger Explorer teknologien (2003).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** CRIStin
 |
**Trysil/Engerdal museum** (tidligere Museumssenteret i Trysil/Engerdal) er et kulturhistorisk museum for Trysil og Engerdal kommuner. 

Museet har museumsanlegg på flere lokaliteter i Trysil og Engerdal. Blant de største er Blokkodden Villmarksmuseum i Engerdal, Støa kanal øst i Trysil og Trysil Bygdetun i Innbygda. Trysil Bygdetun er landets eldste bygdemuseum, opprettet i 1901. Trysil/Engerdal museums kontor ligger i Gammelskula, Storvegen 4, i Trysil. 

Trysil/Engerdal museum er organisert som en stiftelse med et styre med representanter fra Engerdal Museum, Engerdal kommune, Trysil Historie- og museumslag, og Trysil kommune. Fra 1. januar 2010 er Trysil/Engerdal museum et av åtte museer i Anno museum, den konsoliderte museumsorganisasjonen i Hedmark.

Referanser
----------

1. ↑  blokkodden.no
2. ↑  trysilbygdetun.no
3. ↑  *Museer i Hedmark*. Musea i Hedmark. 1986.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Cedrik Harald Sørensen** (født 26. april 1903, død 1. november 1985) var en norsk ingeniør og leder av Milorg i Arendal.

Bakgrunn
--------

Han var sønn av skipshandler Emil Sørensen og ble født i Antwerpen i Nederland. Ved starten av første verdenskrig flyttet familien til Arendal. Etter middelskolen tok han en lengre teknisk utdannelse både i Norge og i utlandet, og i 1926 ble han ingeniør. Han giftet seg i 1933 med Rigmor Borch Olsen fra Tromøy.

Milorg
------

Både Sørensen og hans kone var innblandet i det illegale arbeidet etter angrepet på Norge i 1940 av Tyskland. De hadde ingen barn og hadde kun seg selv å ta ansvar for. Sørensen fikk i oppdrag fra London-regjeringen på sommeren 1944 å starte en Milorggruppe i Arendal, etter at den første gruppen med major Arne Laudal som leder var blitt opprullet. Det regjeringen og Sørensen ikke visste, var at det allerede var opprettet en ny gruppe i byen, av Wilhelm Tvedt-Gundersen på oppdrag fra Hjemmefrontens ledelse på Sør- og Vestlandet. Stor var derfor overraskelsen ved krigens slutt da det viste seg å være to separate Milorgrupper i byen som ikke visste om hverandre.

Gruppen til Cedrik Sørensen ble etterhvert opprullet, og han ble arrestert av det tyske Sicherheitspolizei (**Sipo**) fra Kristiansand 2. november 1944, og utsatt for harde avhør. Han hadde mest trolig blitt dømt til døden og blitt henrettet om ikke krigen tok slutt kort tid etter. Han ble sendt til Grini fangeleir, og ble frigjort 8. mai 1945.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Cedrik H. Sørensen, (26.april 1903 - 01.november 1985).»[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Frøstrup, Johan Christian: *Krigsår: Arendal i krig 1940 – 1945* (1998) ISBN 8291495068

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister **·** Fangeregisteret

 |

Portal: Andre verdenskrig
**Petr Ginz** (født 1. februar 1928, død 1944 i Auschwitz) var en tsjekkisk gutt av jødisk opphav, sønn av de kjente esperantistene Ota Ginz og Marie Ginzová. Hans tegning av Jorden betraktet av Månen var et verdenskjent symbol på holocaust. 

Petr var en talentfull gutt, som drømte om reiser på hav og i rommet. Han elsket verkene av Jules Verne, som inspirerte ham i tegninger og i brev.

Petr selv var en morsmålsbruker av esperanto. I ghettoen Terezín startet han å skrive en esperanto-tsjekkisk ordbok. 

En utgave av tegningen han tegnet på innsiden av konsentrasjonsleiren han ble deportert til, ble tatt med opp i rommet av den israelske astronauten Ilan Ramon som et symbol på holocaust. Tegningen gikk tapt i Columbia-tragedien, men originalen er utstilt i holocaust-museet Yad Vashem i Jerusalem. 

I begynnelsen av 2005 ga det tsjekkiske postvesenet ut frimerker med den berømte tegningen, og navnet «Petr Ginz» ble satt på en av asteroidene på tegningen.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 28. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Database of the Terezín Memorial, Terezín Memorial Database ID te-ginz-petr, besøkt 15. mars 2021[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   The Database of Victims of the Nazi Persecution, Holocaust.cz person ID 88538, besøkt 10. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator xx0032074, besøkt 23. november 2019[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 15. desember 2014[Hentet fra Wikidata]

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |
**Ronald Monteith Maitland** (født 6. januar 1887, død 15. april 1937) var en canadisk seiler som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles.

Maitland vant en olympisk sølvmedalje i seiling under OL 1932 i Los Angeles. Han var med på den canadiske båten «Santa Maria» som kom på andreplass i 8-meterklassen bak «Angelita» fra USA. Det var kun to båter i denne klassen. Seilingene ble gjennomført i Port of Los Angeles mellom 5. og 12. august 1932.

Mannskapet på «Santa Maria» var; Maitland, Ernest Cribb, Harry Jones, Peter Gordon, Hubert Wallace og George Gyles.

OL-medaljer
-----------

* 1932 USAs flagg Los Angeles – Sølv Sølv i seiling, 8-metersklassen Canadas flagg Canada

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ronald Maitland – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Ronald Maitland – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Ronald Maitland – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Ronald MacDonald Hus ved Karolinska universitetssykehus i Huddinge, Flemingsberg.
Ronald McDonald Hus i Essen i Tyskland.
**Ronald McDonald Hus** er hus som finansieres av bidrag fra McDonald’s kunder for å gi alvorlig syke barn og deres familier en mulighet til å bo nær sykehuset under behandlingsperioden. Der skal de kunne leve et «normalt» familieliv under oppholdet.

Om husene
---------

Husene, som bl.a. finnes på ulike plasser i Sverige, er organisert av Ronald McDonald Barnfond og finansieres av McDonald's kunder og drives i veldedighet.

Det første Ronald McDonald-huset i Norden ble åpnet i 1993, ved Karolinska universitetssykehus i Huddinge, Flemingsberg, sørvest for Stockholm og har plass til 14 familier.
Det finnes også hus i Göteborg med plass til 25 familier og i Lund med plass til 16 familier.

I Norge skal det, ifølge planene, stå klart et Ronald McDonald Hus på Rikshospitalet en gang i løpet av sommeren 2008.

Formål
------

Formålet med huset er at syke barn og deres familier kan bo nær sykehuset. Hvis barn er alvorlig syke, kan familiene få bo gratis i noen av disse husene for å få være i nærheten av barnet/barna. Dette er grunnprinsippet. Husene er veldig «livlige» og de innehar en rekke ulike rom, kjøkken, bad og diverse andre rom. Husene er ment å ligge nærmere enn 100 meter fra sykehuset for å gjøre det så lettvint som mulig å få besøkt barna.

Eksterne lenker
---------------

* Ronald McDonald House Charities
* Ronald McDonald Hus Norge

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI
 |
Ronald McDonald på benk.
**Ronald McDonald** er en maskot som ble skapt i 1963 for å gjøre reklame for McDonald’s. Avbildet som en vennligsinnet klovn som bor sammen med en mengde hamburger-relaterte vesen har han vært veldig fremgangsrik i å selge produkter for selskapet, fremfor alt Happy Meal sammen med flere andre maskoter som Grimace, Hamburglar, Birdie the Early Bird, og The Fry Kids.

Ifølge den amerikanske boken *Fast Food Nation* kjenner 96% av amerikanske skolebarn igjen maskoten, bare julenissen hadde en høyere gjenkjenningsfaktor.

Mange McDonald's-restauranter har statuer av klovnen i menneskelig størrelse, som oftest stående i entréen for å ønske besøkende velkommen eller sittende på en benk, slik at barn kan sette seg ved siden av ham eller på fanget hans.

Det finnes et antall personer som jobber heltid med å, i kostyme, opptre som Ronald McDonald på sykehus og lignende steder. Man har også sponset Ronald McDonald-hus hvor foreldre kan overnatte mens deres barn mottar medisinsk behandling på et nærliggende sykehus.

I sin første TV-opptreden i 1963, ble McDonald spilt av Willard Scott.

Hundrevis av personer opptrer som Ronald McDonald i restauranter og på diverse arrangement, men det antas at kun en skuespiller av gangen spiller maskoten i nasjonale fjernsynsreklamer. Dette er en oversikt over disse primære Ronald-skuespillerne:

* Willard Scott (1963–1965)
* Bev Bergeron (1966–1968)
* George Voorhis (1968–1988)
* Ray Rayner (1968–1969)
* King Moody (1975–1984)
* Squire Fridell (1984–1991)
* Jack Doepke (1990–1995)
* Joe Maggard (1995–2007)
* Brad Lennon (2007–d.d.)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** MusicBrainz
 |
**Peppermø** er en tradisjonell betegnelse på en ugift kvinne over 30 år. Ordet ble tatt i bruk på dansk i slutten av 1700-tallet etter mønster av den mannlige parallellen peppersvenn, som opprinnelig var en ugift, omreisende krydderhandler. Ordet er i dag særlig knyttet til skikken med å gi ugifte en pepperbøsse eller -kvern i gave til 30-årsdagen. Peppermø kan også brukes spøkefullt eller lett nedsettende om en gammel jomfru og den sosiale rollen samfunnet har forbundet med en slik kvinne. Betegnelsen peppermø er i nyere tid delvis avløst av nyordet «ungkarskvinne».

Historie og betydning
---------------------

Ordet peppermø har fått en spesiell betydning i forbindelse med ugifte kvinners stilling i det norske, og europeiske, samfunnet på 1800- og begynnelsen av 1900-tallet, og den rollen ugifte kvinner spilte i forbindelse med utviklingen av feminismen.

I en tid da det var kvinneoverskudd på grunn av forholdsvis lavere levealder for menn, der menn hadde forsørgerplikt, og tilgangen til betalt arbeid for kvinner var begrenset, ble ugifte kvinner lett avhengig av familien og kunne bli oppfattet som en byrde. På den annen side ble det å skape seg en yrkeskarriere lett noe som brøt med samtidige kvinneidealer – den ugifte kvinnen som måtte sloss for en selvstendig posisjon der menn fikk dette som en selvfølge, kunne bli oppfattet som utilbørlig selvhevdende.

Den andre siden av peppermø-rollen kan knyttes til den «viktorianske» ideologien som dominerte kvinnesaken frem til 1920-tallet. Innenfor denne diskursen ble seksualitet generelt betraktet som utelukkende negativt, og menns seksualitet spesielt som «dyrisk» og i strid med de kultiverte idealene som kvinner forvaltet. Den «politisk korrekte» peppermø fremsto dermed både som et «dydsmønster» og som en uttalt mannshater. Slike holdninger ble imidlertid også forfektet av gifte kvinner og av menn (se Sedelighetsdebatten).

Kjente peppermøer
-----------------

* Aasta Hansteen (1824–1908)
* *Tante Ulrikke* i Gunnar Heibergs skuespill fra 1882
* *Tante Pose* i Gabriel Scotts roman fra 1904
* *Miss Marple* i Agatha Christies kriminalfortellinger
* Synnøve Finden (1882–1957)

Litteratur
----------

* Hellesund, Tone 2003: *Kapitler fra singellivets historie*. Oslo: Universitetsforlaget

Se også
-------

* Peppersvenn
* Jomfru
* Frøken
* Enslig

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Oppslagsordet «Pebermø» i *Ordbog over det danske sprog* (på dansk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |