Et **gilde** (fra norrønt *gildi*, jfr. norrønt *gjald*, «betaling», «sammenskudd», jfr «gjaldker») var i middelalderen en forening eller sammenslutning av likestilte medlemmer som gikk sammen for å fremme felles interesser. Et gilde kunne ha både religiøse, selskapelige, økonomiske, faglige, sosiale eller politiske formål. De kunne bestå av bønder, håndverkere eller kjøpmenn. Det opprinnelige formålet med sammenslutningen i gildene var, ved siden av de religiøse og selskapelige, at medlemmene skulle yte hverandre gjensidig rettsbeskyttelse. Ble en gildebror drept, var det gildebrødrenes plikt å hevne ham. Snart ble det også gjensidig økonomisk understøttelse i ulykkestilfeller. Gildene var vanlige i hele Nord-Europa.

Alt i en forordning fra Karl den store ble gilder forbudt som en slags sammensvergelser. Bare foreninger «uten edsavleggelse» som delte ut almisser og ytte hjelp ved brann eller skipbrudd, fikk bestå; men på tross av motstand fortsatte gildene å vokse. I et kapitular fra 884 fikk bisper og grever ordre om «*å forby byenes innbygger å danne kollekt, som kalles gilde, mot ransmenn; for de skal søke rett og vern hos sine geistlige og verdslige herrer*». Gildene fremstår som germanske i opprinnelse, siden de er såpass like i frankiske, angelsaksiske, skandinaviske og frisiske områder, mens laugene hadde større likhet med romerske kollegier og fortsatte en del tradisjoner derfra.

Gilder i Norge
--------------

Gildet stammer trolig fra senest 1000-tallet i Norge, og var en viktig institusjon i lokalsamfunnet. Gildene var lukkede fellesskap som krevde edsavleggelse av nye medlemmer. Både menn og kvinner kunne bli medlemmer. Gildene hadde sine egne vernehelgener og arrangerte fester for å dyrke disse. Trolig var det gilder i hver eneste bygd i Norge og flere i byene.

Ifølge Snorre satte Olav Kyrre miklagilde i Nidaros, og mange andre i kjøpstedene.

En kongelig forordning fra 1293/94 forbød i Bergen gilder for loser, gull- og jernsmeder, Englandsfarere, håndverkssvenner, arbeidsmenn, ølbryggere og tjenestekvinner. Dette vitner kanskje om tilløp til fagforeninger, i det som var den største byen i Danmark-Norge. Kongen tillot imidlertid tre: Mariagildet, Nikolasgildet og Jatmundgildet (St. Edmund). Mariagildet hadde sitt eget gildehus ved Mariakirken. Gildebrødrene hadde ikke egne kirker i Bergen, men det var vanlig at gildebrødre hadde egne altre i kirkene.

I Norge forsøkte man å unngå avhengighetsforhold som kunne oppstått om noen ga mer enn andre. Gildene var ment som felles forsikringsselskaper, og gaver og vennskap måtte holdes utenfor. Noen gilder gikk sammen i større lag. *Miklagildet* (= det store gildet) i Trondheim omfattet etter hvert de åtte områdene i Trøndelag. Gildene skulle dømme i de fleste konflikter. Bare i saker om jordbruk og eiendommer, og etter 1274 i drapssaker, hadde ikke gildene noen jurisdiksjon. De ble sittende med de oppgavene kongemakten ikke overtok. Trolig innså kongemakten gildenes nytteverdi som konfliktløsere, og sikret deres status. Gildenes betydning ser ut til å ha tiltatt etter 1100, trolig fordi lokale småkonger gradvis forsvant. En samlet kongemakt kunne ikke yte samme vernet som gamle tiders høvdinger, og dermed var bøndene tvunget til tettere samarbeid.

Referanser
----------

1. ↑  Haugland, Håkon: «gilde» i *Store norske leksikon* på snl.no. Hentet 22. juni 2023 fra
2. ↑  Hartvig Frisch: *Europas kulturhistorie* bind 2 (s. 273), Gyldendal, Oslo 1963
3. ↑   Hans Jacob Orning: «Lokalsamfunnet i middelalderen», norgeshistorie.no
4. ↑  Snorre: *Olav Kyrres saga*, kap. 2
5. ↑  Knut Helle: *Norge blir en stat 1130-1319* (s. 175), Universitetsforlaget 1974, ISBN 82-00-01323-5
6. ↑  Audun Hellemann: *Kirken mellom de syv fjell* (s. 76), Flekkefjord 2003, ISBN 82-303-0110-7
7. ↑  Jón Vidar Sigurdsson: *Den vennlige vikingen* (s. 89-90), forlaget Pax, Oslo 2010, ISBN 978-82-530-3359-4

Se også
-------

* Laug

Eksterne lenker
---------------

* Gilde hos Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** HDS
 |