recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Skuespilleren Johan Fahlstrøm drev Fahlstrøms Theater i Oslo 1903–1911 sammen med sin kone Alma Foto: August Haraldsen, 1899 
**Fahlstrøms Theater** var et teater i Oslo som ble grunnlagt og drevet av skuespillerparet Johan og Alma Fahlstrøm fra 1903 til 1911.

Historikk
---------

Eldorado kino viste filmer fra 1911 til 2012 i lokalene der Fahlstrøms Theater hadde leid 1903–1911. Bygningen i Torggata ble reist 1891. Foto: Mahlum, 2008 
Fahlstrøms Theater ble åpnet 22. august 1903 i konsert- og varietélokalet Eldorado i Torggata i Kristiania. Teatret rommet rundt to tusen personer og åpnet med Holger Drachmanns *Det var engang*. Alma Fahlstrøm var instruktør, Johan opptrådte i mengde roller, både i populære folkekomedier og seriøse stykker. Mye slit og lite lønnsomhet førte til at teatret ble nedlagt allerede etter åtte sesonger. 30. august 1911 viste Fahlstrøms Theater sin avskjedsforestilling med Henrik Ibsens *Samfundets støtter*. 

I 1911 startet Eldorado teater med kinodrift under navnet Verdensspeilet. Senere skiftet Fahlstrøm navnet på kinoen til Admiral-Palads. Fahlstrøm solgte lokalene til Oslo kinematografer i 1928. Året etter åpnet kinoen igjen under navnet Eldorado kino og var den første lydkinoen i Norge. Åpningsfilmen var *The singing fool* med Al Jolson. 

Fahlstrøm opptrådte i samme periode også på andre scener og forsøkte dessuten å drive andre teatre i byen, blant annet Grønland Folketeater i 1906.

* «Terje Vigen ombord på korvetten», fra Fahlstrøms Theater i 1905 Foto: Anders Beer Wilse / Galleri NOR«Terje Vigen ombord på korvetten», fra Fahlstrøms Theater i 1905 Foto: Anders Beer Wilse / Galleri NOR
* «Quo Vadis» spilt ved Fahlstrøms Theater Foto: Narve Skarpmoen / Nasjonalbibliotekets bildesamling«Quo Vadis» spilt ved Fahlstrøms Theater Foto: Narve Skarpmoen / Nasjonalbibliotekets bildesamling

Se også
-------

* Johan Fahlstrøm
* Eldorado kino

Litteratur
----------

* Knut Are Tvedt (red): *Oslo byleksikon*, side 162, Kunnskapsforlaget, 2010, ISBN 978-82-573-1760-7

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** BIBSYS **·** VIAF
 |
***Stopp verden, jeg vil av!*** er en musikal skrevet av britiske Leslie Bricusse og Anthony Newley, flere ganger fremført i Norge.
Dens urpremiere var 20. juli 1961 ved Queens Theatre i London med Newley i rollen som *Little Chap*, en tilårskommen klovn som blant annet vil gifte seg med sirkusdirektørens datter *Evie*.

Etter premieren ble den satt opp på Broadway (1962) og filmatisert (1966). Rollen som *Lillemann* ble spilt av Rolf Just Nilsen da forestillingen gikk på Edderkoppen (1963). 

I moderne språkdrakt ble musikalen her hjemme oppsatt på Soria Moria Teater med Aril Martinsen i hovedrollen og Susanne Fuhr som *Eva* (1986). Ved Cassandra Teater (1997) hadde Helge B. Skjelstad hovedrollen. 

Blant flere kjente sanger er kanskje «What kind of fool am I?» (i norsk oversettelse: *Kva for ein klovn er eg?*), den mest kjente, som i innspillingen med Sammy Davis (1962). Andre er «Gonna build a mountain» (*Byggja opp eit høgfjell*) og «Once in a lifetime» (*Ein gong i livet*).

Handling
--------

Showet fokuserer på Littlechap fra hans fødsel, til den dagen han døde. Hver gang noe utilfredsstillende skjer, roper han "Stopp verden!" og henvender seg direkte til publikum. Han blir født, får seg en utdannelse, og forsøker å finne seg fast arbeid. Han må gifte seg med sjefens datter Evie, etter å ha fått henne gravid utenfor ekteskap. Han finner seg jobb ved svigerfarens fabrikk. Han får etter hvert to døtre, Susan og Jane. Men hans voksende misnøye med hvor livet har ført ham, fører ham inn i armene til forskjellige kvinner han møter når han hele tiden leter etter noe bedre og annerledes enn det han allerede har.

Priser
------

* 1961: Tony Award for beste kvinnelige (Anna Quayle som *Evie*). Flere nominasjoner.
* 1962: Grammy Award for «What kind of fool am I» (Sammy Davis)

Referanser
----------

1. ↑  «Stop the World - I Want to Get Off» **(engelsk)**. ibdb.com. Arkivert fra originalen 1. mai 2007.
2. ↑  «Rolf Just Nilsen synger fra "Stopp verden, jeg vil av!" (1980)». NRK. Besøkt 25. januar 2017. «Rolf Just-Nilsen (1931-1981) synger utdrag fra musikalen "Stopp verden, jeg vil av!" (av Leslie Bricusse/Anthony Newley): Once In A Lifetime (Ein gong i livet), Gonna Build a Mountain (Byggje opp eit høgfjell) og What Kind Of Fool Am I (Kva for ein klovn er eg)?»

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Stopp verden, jeg vil av* på Internet Broadway Database
* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmdatabaser i Wikidata*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Ola Tjørhom** (født 9. desember 1953 i Stavanger) er en norsk teolog. Han er dr.theol. på en avhandling om den internasjonale katolsk-lutherske dialog (Universitetet i Oslo, 1993).

Liv og virke
------------

I 1995 ble han professor i dogmatikk og økumenisk teologi på Misjonshøgskolen i Stavanger. Tjørhom har blant annet jobbet som direktør for Nordiska ekumeniska institutet i Uppsala (1986-87) og forskningsprofessor ved Institute for Ecumenical Research i Strasbourg (1998-2001). Han er professor i religion (kristen teologi) ved Fakultet for lærerutdanning ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet .

Tjørhom har særlig engasjert seg i mellomkirkelig og økumenisk arbeid. Han er en av forfatterne av Fellesuttalelsen fra Porvoo (1992/97), som la grunnlaget for kirkefellesskap mellom anglikanske og flere lutherske kirker i Nord-Europa.

Tjørhom konverterte til katolisismen i 2003. Siden 2009 har han ytret seg kritisk om utviklingen innenfor Den katolske kirke, blant annet gjennom boken *Fornyelsen som forsvant*.

Referanser
----------

1. ↑  *Church Fellowship – Visible Structured Unity and Essential Ecclesial Diversity: An Analysis of the Concept of Unity in the Documents of the Roman Catholic/Lutheran Joint Commission from the Second Dialogue Round (1973-84); with particular regard to Models and Criteria of Unity*. Stavanger/Oslo: Misjonshøgskolens Forlag. 1993. s. 475 pp.
2. ↑  «Porvoo-avtalen.». Besøkt 20. august 2014.
3. ↑  «Norwegian Lutheran Theologian, Ecumenist, Becomes Roman Catholic».
4. ↑  Tjørhom, Ola (2014). *Fornyelsen som forsvant: Et kritisk blikk på Den katolske kirkes utvikling fra 1850 til i dag*. Oslo: Cappelen Damm Akademisk.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Ola Tjørhom i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* (no) Publikasjoner av Ola Tjørhom i BIBSYS

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** CRIStin
 |
**Ankestyrelsen** er et forvaltningsorgan under Social- og Integrationsministeriet som fungerer som Danmarks øverste klageinstans og praksiskoordinerende myndighet på velferdsområdet. Forvaltningsorganet minner således om en domstol og fungerer også uavhengig av andre myndigheter. Årlig avgjør Ankestyrelsen omkring 20 000 saker.

Ankestyrelsen ble opprettet i 1973 og hørte dengang under Socialministeriet. Siden er flere oppgaver kommet til, blant annet som følge av serviceloven. Ankestyrelsen løser også oppgaver for Beskæftigelsesministeriet, idet den fungerer som klageinstans for avgjørelser truffet av Arbejdsmarkedets Erhvervssikring (tidligere Arbejdsskadestyrelsen). I 2005 skiftet forvaltningsorganet navn fra Den Sociale Ankestyrelse som følge av de mange nye oppgavene.

Ankestyrelsen beskjeftiger knapt 300 ansatte, hvorav størstedelen er jurister.

Referanser
----------

1. ↑  «Arbejdsmarkedets Erhvervssikring». *Den Store Danske* **(dansk)**. Besøkt 27. april 2023. «Arbejdsmarkedets Erhvervssikring blev oprettet 1989 ved deling af Sikringsstyrelsen i Arbejdsskadestyrelsen (som senere fik navnet Arbejdsmarkedets Erhvervssikring) og Socialstyrelsen.»

Eksterne lenker
---------------

* (da) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Ola Tulluan** (født 7. september 1947 i Orkdal) er en norsk luthersk indonesiamisjonær som fra 2001 til 2010 var generalsekretær for Norsk Luthersk Misjonssamband (NLM).

Han har utdannelse fra Fjellhaug misjonshøgskole i Oslo fra 1969 til 1973 og deretter fra Menighetsfakultetet i Oslo. Han ble cand.theol. i 1975. 

I 1977 reiste han ut som NLM-misjonær i Indonesia. Han var viserektor for Indonesian Bible Institute fra 1986 til 1989 og dekan ved English School of Theology ved Singapore Bible College fra 1991 til 1995. 

I 1995 kom han tilbake til Norge og ble undervisningsinspektør ved Fjellhaug Misjonshøgskole. Han var rektor samme sted fra 1999 til 2001, da han ble generalsekretær for Norsk Luthersk Misjonssamband. Den 1. september 2010 fikk han avløsning av Øyvind Åsland.

Kilder
------

* Om Ola Tulluan i NLM-leksikon


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Egil Grandhagen** | **Norsk Luthersk Misjonssambands generalsekretær**(2001–2010) | Etterfølger:**Øyvind Åsland** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
**Adolphe Reymond** (født 4. september 1896, død 7. mars 1976) var en sveitsisk fotballspiller som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.

Reymond vant en olympisk sølvmedalje i fotball under Sommer-OL 1924 i Paris. Han var med på det svetsiske laget som kom på andreplass, bak Uruguay, i fotballturneringen.

Sveits vant over Litauen med 9-0 i den innledende runden. I åttendelfinalen møtte de Tsjekkoslovakia, første kampen sluttet uavgjort 1-1 og omkampen vant Sveits med 2-1. De beseiret Italia med 2-1 i kvartfinalen og Sverige med 2-1 i semifinalen. Finalen, som ble spilt 9. juni 1924 på Stade de Colombes med 41 000 tilskuere, tapte de til Uruguay med 0-3.

OL-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Paris - Sølv Sølv i fotball Sveits’ flagg Sveits.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Adolphe Reymond – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – national-football-teams.com Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Reymond – PlaymakerStats.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Et motstandsmøte etter presidentvalget. på oktoberplassent 21. mars 2006.
**Olabukserevolusjonen** (belarusisk: Джынсавая рэвалюцыя, translitterasjon: *Džynsavaja revalucyja*, russisk: Джинсовая революция) var et begrep som ble brukt i Belarus’ for å beskrive protestene etter det belarusiske presidentvalget i 2006.

Etymologi
---------

Olabukserevolusjonen var også kalt kornblomstrevolusjonen (russisk:васильковая революция, i russiske media) og **Dongerirevolusjon**, i referanse til blåfargen, og som en parallell til de andre fargerevolusjonene. Olebukserevolusjonen gjorde ikke radikale endringer i belarusisk politikk og samfunn.

Historie
--------

Begrepet "Olebukserevolusjonen" oppsto etter at en offentlig demonstrasjon den 16. september 2005 mot politikken til Alexander Lukasjenko. Den 16. september 1999 hadde den populære belarusiske opposisjonesleder Viktor Gonchar forsvunnet; Europarådet mistenkte at den daværende leder av det belarusiske SOBR, Dmitri Pavlichenko, hadde forbindelser med Gonchars forsvinning. Det belarusiske politiet beslagla det hvit-røde-hvite flagg brukt av opposisjonen (og forbudt i staten), og en aktivist fra ungdomsbevegelsen Zubr, Mikita Sasim

Det hvit-røde-hvite flagget. Flagget symboliserte fra 1918 til 1919 av uavhengighet fra Russland, og uavhengighet fra Sovjetunionen i 1991 til 1995, og ble brukt av demonstrantene.

Referanser
----------

1. ↑  Pourgourides, Christos. «Disappeared persons in Belarus». Council of Europe. Arkivert fra originalen 21. februar 2009. Besøkt 18. september 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Zubr (Bison) Ungdom bevegelse for demokrati og frihet i Belarus (i belarusisk, engelsk og russisk)
* Belarusians Olabukser i Stille Protest (ABC Nyheter)
* I Belarus, og forventer å tape, så vinner (*International Herald Tribune*)
* 12 mln dollar ble brukt forgjeves på "blå revolusjon" i Belarus (*Itar Tass* rapport om revolusjon ' s finansiering)
**Adolphe Joseph Henri Goemaere** (født 7. mai 1895, død 12. september 1970) var en belgisk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen og 1928 i Amsterdam.

Goemaere vant en olympisk bronsemedalje i landhockey under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det belgiske laget som kom på tredjeplass i landhockeyturneringen bak Storbritannia og Danmark. Fire lag deltok i turnering og det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møtte hverandre en gang. Belgia vant første kampen mot Frankrike med 3-2 men tapte siden de to siste kampene, mot Storbritannia med 1-12 og mot Danmark med 2-5. Turneringen ble spilt i perioden 1. til 5. september 1920.

Åtte år senere, under sommer-OL 1928 i Amsterdam, kom det belgiske laget på fjerdeplass. Goemaere spilte en kamp i turneringen.

OL-medaljer
-----------

* Belgia 1920 Belgias flagg Antwerpen - Bronse landhockey Belgias flagg Belgia

Eksterne lenker
---------------

* (en) Adolphe Goemaere – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Adolphe Goemaere – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
***Snapphaner*** er en svensk film fra 1941, i regi av Åke Ohberg. Hovedrollene spilles av Edvard Persson, George Fant og Eva Henning.

Handling
--------

Handlingen finner sted i 1678. Flere år tidligere, i september 1675, hadde Danmark erklært krig mot Sverige. Danskenes intensjon var blant annet å gjenerobre Skåne, Halland og Blekinge, som gikk tapt i 1658 som følge av Freden i Roskilde. Konflikten utkjempes på skånsk jord. Danskene, derimot, har en rekke snikskytter-grupper, kalt snap-hanner, som alle ønsker å gå tilbake til tiden når området deres tilhørte Danmark. Disse menneskene ble først og fremst rekruttert fra landsbyene i Göinge. Danskene kalte disse gruppene for snapphanar-venner, men svenskene kalte dem forrædere.

På Grimme torp i Göinge bor bonden Grimme-Jens, sammen med sin kone og deres tre sønner. En av sønnene, Ored, er en svensk soldat. Men Jens og hans to andre sønner, Per og Nils, ufrivillig havner på dansk side i konflikten. Ored møter den svenske unge mesteren Hellings vakre unge datter Kerstin. Romantiske følelser oppstår mellom dem, men uten at hun egentlig vet hvem Ored egentlig er. Kerstin følger senere, i hemmelighet, etter faren sin til Skåne. Men transporten hun reiser med blir angrepet av en gruppe Snapper-haner.

Rolleliste (i utvalg)
---------------------

* Edvard Persson - Grimme-Jens, bonde på Grimmetorp
* Tekla Sjöblom - Cilla, hans hustru
* George Fant - Ored Jensen, Grimme-Jens sønn
* Oscar Ljung - Per Jensen, Grimme-Jens sønn
* Åke Ohberg - Nils Jensen, Grimme-Jens sønn
* Carl Ström - rittmester Helsing
* Eva Henning - Kerstin, hans datter
* Sven Bergvall - den svenske obersten, Kerstins onkel
* Bror Bügler - løjtnant Cronhjort
* Gunnar Sjöberg - Långe-Tuve, snapphane
* Yngve Nordwall - Sören, bonde
* John Ekman - Mogens
* Henrik Schildt - løjtnant
* Bengt Ekerot - Lille-Jonas, snapphane
* Ernst Brunman - Kniva-Jösse, snapphane
* Marianne Löfgren - Marna
* Ingrid Michaelsson - Marit
* Nils Kihlberg - løytant
* Helga Brofeldt - Sörens hustru
* Julia Cæsar - kvinne på slottet
* Erik Hell - svensk knekt
* Georg Årlin - snapphane

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Snapphaner* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Snapphaner* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Snapphaner* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

Portaler: Film | Sverige
**Aschiza** er en gruppering av fluer som omfatter de antatt mest primitive av gruppen Høyere fluer. Gruppen inneholder to artsrike familier, blomsterfluer og pukkelfluer, og en del mindre artsrike grupper. Det er usikkert om Aschiza utgjør en naturlig gruppering (monofyletisk gruppe). Denne gruppen er svært mangfoldig i utseende og levevis og finnes i de fleste miljøer på land. En del blomsterfluer er nyttedyr som spiser bladlus, mens noen andre medlemmer av gruppen blir regnet som skadedyr. Aschiza består av to artsrike overfamilier, Platypezoidea (som inkluderer pukkelfluene) og Syrphoidea (som inkluderer blomsterfluene), dessuten overfamilien Lonchopteroidea som bare inneholder den lille familien spissvingefluer.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Aschiza* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Aschiza* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Aschiza* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
**Stortingsvalget 1906 i Stjørdalen** ble avholdt den 13. august og 2. september 1906, og var Stjørdalen krets i Nordre Trondhjems amts deltagelse i stortingsvalget 1906. Første valgomgang ble avholdt 13. august, men gav ikke tilstrekkelig flertall (50 %) til at man kunne unngå en andre valgomgang 2. september. Det skulle velges én stortingsrepresentant og én personlig vararepresentant for perioden 1907–1909.

Stjørdalen krets omfattet valgsognene Meråker, Hegra, Lånke, Stjørdal, Skatval, Frosta, Åsen, Skogn og Frol (Levanger landsogn).

Det var 4 606 stemmeberettigede i kretsen ved første valgomgang, og 4 604 stemmeberettigede ved andre valgomgang. Av disse avla henholdsvis 2 545 og 2 781 personer sin stemme, hvorav henholdsvis 2 529 og 2 778 stemmer ble godkjent. De fleste velgerne stemte på både en kandidat som stortingsrepresentant og en annen kandidat som vararepresentant.

Brukseier Bernhard Øverland (V) fra Stjørdal ble valgt til stortingsrepresentant, og Andreas Galtvik (V) fra Frosta til hans personlige vararepresentant. Høyres kandidater til disse vervene, Andreas Thyholt og Ole Gundersen, kom på klar andreplass i alle valgene. Resultatet var ventet, og forandret ikke den politiske situasjonen i kretsen.

Resultatet for hele kresten
---------------------------

### Stortingsrepresentant

Bernhard Øverland ble valgt til stortingsmann

| Parti | Kandidat | Stemmer |
| --- | --- | --- |
| 1. valg | 2. valg |
|   | Venstre | Brukseier Bernhard Øverland | 916 | 1 579 |
|   | Høyre | Gårdbruker Andreas Thyholt | 650 | 882 |
|   | Venstre | Gårdbruker Andreas Galtvik | 469 | 164 |
|   | Venstre (Avholdspartiet) | Lærer og klokker Mathias Jørum | 333 | 14 |
|   | Arbeiderpartiet | Maler J.P. Øyan | 119 | 134 |
|   | Andre |  | 42 | 5 |
|  |  |  | 2 529 | 2 778 |

### Vararepresentant

Andreas Galtvik ble valgt til Øverlands varamann

| Parti | Kandidat | Stemmer |
| --- | --- | --- |
| 1. valg | 2. valg |
|   | Venstre | Gårdbruker Andreas Galtvik | 998 | 1 600 |
|   | Høyre | Gårdbruker Ole Gundersen | 650 | 849 |
|   | Venstre | Brukseier Bernhard Øverland | 319 | 15 |
|   | Venstre (Avholdspartiet) | Sersjant Severin Hellem | 225 | 4 |
|   | Arbeiderpartiet | Arbeider O.J. Richstad | 120 | 131 |
|   | Venstre | Gårdbruker P.A. Vik | 111 | 7 |
|   | Venstre (Avholdspartiet) | Lærer og klokker Mathias Jørum | 34 | 113 |
|   | Andre |  | 66 | 51 |
|  |  |  | 2 523 | 2 770 |

Litteratur
----------

* «Stortingsvalget 1906» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
**Paula Jones** (født Paula Rosalee Corbin 17. september 1966 i Arkansas i USA) er en tidligere offentlig ansatt i delstaten Arkansas som saksøkte daværende president Bill Clinton for seksuell trakassering. 

Grunnlaget for søksmålet var at samtidig som Jones jobbet for Clinton da han satt som guvernør i Arkansas skulle ha blitt invitert inn på et hotellrom av Clinton der han skulle ha tatt av seg buksene, eksponert seg og spurt om seksuelle tjenester fra henne. 

Retten avviste søksmålet hennes før det kom til rettssak med den begrunnelse at Jones ikke klarte å påvise noen skader eller traumer på grunn av denne hendelsen. Men selv om det ikke kom til noen rettssak, inngikk Clinton et forlik ved å godta å betale Jones en sum på 850 000 dollar.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paula Jones på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Paula Jones hos The Movie Database Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BBC Things
 |
**Snarøya Skoles Musikkorps** ble stiftet 1. september 1949. Korpset har idag ca. 70 medlemmer fordelt på hovedkorps, juniorkorps og aspirantkorps. Korpsets omsetning er på nær 1 million kroner og hovedinntektskilden er to årlige loppemarked. Korpset er tilsluttet Norges Musikkorps Forbund (NMF) gjennom Asker og Bærum Distrikt av Akershus krets.

17. mai 2011 17. mai 2011

Historie
--------

Det første hornorkester på Snarøya, ble startet så tidlig som i 1870. Det var en dobbel-sekstett, som hadde tilknytning til Snarøen Bruk. Korpset var i virksomhet til bruket ble nedlagt.
Det første skolekorpset ble startet i 1924 og hadde første opptreden på fjorden med "Vassholmskøyta" for å ta imot Roald Amundsen. I årene som fulgte, var korpset et fast innslag ved svært mange begivenheter på Snarøya, men problemer med rekruttering gjorde at korpset ble avviklet i 1933. Det nåværende korpset ble startet høsten 1949, men for å få nok musikanter tok man som første korps i Bærum også med jenter.

Mot midten og slutten av 1950-tallet, ble det en hektisk byggevirksomhet på Snarøya, og elevtallet på skolen økte raskt. Dette ga også bedre muligheter for korpset, og med flere medlemmer og bedre økonomi kunne de kjøpe nye instrumenter, skaffe musikantene bedre opplæring og øke reisevirksomheten. I 1960 fikk korpset også sin egen fane.

Fra 1960 og utover deltok korpset i en lang rekke stevner i Norge og i 1969 ble korpsets 20-årsjubileum markert ved at det ble avholdt kretsstevne på Snarøya med mer enn 26 deltagende korps med om lag 1600 musikanter. 
Korpset spilte inn en kassett i et lydstudio i Oslo i 1970.

I 1974 feiret korpset 25-årsjubileum og hadde i den anledning skiftet ut sine gamle uniformer. Dette året arrangerte korpset for første gang "Høst-paraden", en årlig høstkonsert med korps fra Asker og Bærum, på Snarøya skole.

I 1990 satte korpset opp musikalen Bugsy Malone sammen med Snarøya Dixieband i Sandvika Kino.
Korpset har siden deltatt i flere festivaler, blant annet Korpsfestivalen i Horten, Skjærgårdsfestivalen på Tjøme, Janitsjarfestivalen på Hamar, Korpsfestivalen i Farsund, Spill Selv i Lillehammer (med notering i Guiness rekordbok for største marsjerende spillende korps (Hamar)) og reist på tur i Skandinavia og Europa.

Konserter har blitt holdt sammen med Braathens SAFE bedriftskor, Snarøya Dixieband og Høvik Janitsjarorkester. I 1997 ble korpset invitert av Evje skole til Bærum storkorps hvor 11 korps hadde fellesøvelser og avsluttende konsert i Oslo konserthus.
**Helseadministrasjon** (på engelsk bl.a. kalt *health administration* eller *healthcare administration*) er både et akademisk og anvendt fag som i hovedsak omfatter læren om ledelse, økonomi og offentlig administrasjon som anvendt innen helsesektoren, både på det enkelte sykehus, sykehusnettverk, helsesystemer (f.eks. på helseforetaknivå eller hele det norske helsevesenet) og folkehelse. Disse fagområdene er også kjent som bl.a. *helseledelse* og *helseøkonomi*. Begrepet helseadministrasjon omfatter både helseledelse og helseøkonomi.

Det finnes egne studietilbud innen *helseadministrasjon*, ev. *helseledelse* eller *helseøkonomi*, ved en rekke universiteter. I Norge tilbys *det erfaringsbaserte masterstudiet i helseadministrasjon* ved Universitetet i Oslo som en lederutdannelse for autorisert helsepersonell med minst et par års erfaring. Denne utdannelsen gir graden *master i helseadministrasjon* (MHA), og tas fortrinnsvis som videreutdannelse av leger og sykepleiere. Blant de som har tatt denne utdannelsen finner man flere toppledere i helseforetakene, bl.a. Bente Mikkelsen.

Helseadministrasjon overlapper med faget folkehelse (Public Health), som det også tilbys mastergrader i ved mange universiteter (Master of Public Health, MPH).

Referanser
----------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** LCCN **·** NKC
 |
**Helsearbeiderfag** er et programfag på 2. trinn i den norske videregående skolen, og følger utdanningsprogrammet Helse- og oppvekstfag. For å kunne gå opp til fagprøve må man etter ett år med dette faget gå to år som lærling i en bedrift. Man kan også få generell studiekompetanse ved å gå 3. påbyggingsår etter Vg2 Helsearbeiderfag.

Beskrivelse av programfagene
----------------------------

### Helsefremmende arbeid

Helsefremmende arbeid dreier seg om hva levevaner, fysisk aktivitet og kosthold betyr for å forebygge sykdom og fremme helse. Faget handler om profesjonell helsehjelp, pleie, omsorg og aktiviteter som fremmer helse, trivsel og livskvalitet. Bruk av hjelpemidler og velferdsteknologi er også en del av opplæringen. Videre inngår grunnleggende sykepleie, praktiske hygienetiltak og forebygging av smitte. Programfaget dreier seg om sammenhengen mellom kroppens oppbygning, funksjoner og sykdomslæren. Helse, miljø og sikkerhet og forebygging av belastningslidelser og førstehjelp inngår.

### Kommunikasjon og samhandling

Kommunikasjon og samhandling dreier seg om hva dette betyr for mennesker med ulike behov for helsehjelp. Empati, respekt og toleranse som grunnleggende verdier for den enkeltes selvfølelse og integritet står sentralt. I faget inngår også ulike kommunikasjonsteknikker og konflikthåndtering. Observasjon, rapportering og relevant regelverk om taushetsplikt og personvern hører til i hovedområdet. Det handler videre om å kunne forklare betydningen av kommunikasjon og samhandling på tvers av tjenestene for å oppnå helhet og sammenheng i tilbudet til pasienter og brukere.

### Yrkesutøvelse

Yrkesutøvelse dreier seg om hvordan menneskers fysiske og psykiske helse kan ivaretas. Planlegging, gjennomføring, dokumentasjon og vurdering av eget arbeid inngår i faget. Det handler videre om relevant regelverk og yrkesetiske retningslinjer. Helsefagarbeiderens rolle og ansvar i samarbeid med andre yrkesgrupper står sentralt. Programfaget handler også om å utarbeide forslag til ulike tiltaksplaner som brukes i helse- og omsorgstjenestene og i spesialisthelsetjenesten.

Referanser
----------

1. ↑  Vilbli.no. Hentet 19. januar 2014 fra

Kilder
------

* Læreplan i faget
***Dynastes satanas*** er en bille som hører til gruppen hornbiller (Dynastinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En meget stor (hannens kroppslengde opptil 11,5 centimeter), svart bille. Hannen har et langt, oppoverkrummet horn på hodet som danner en klype mot et langt, nedoverkrummet horn på pronotum - det siste har en brem av korte, stive, gulaktige hår på undersiden. Hornene er forholdsvis korte og mer krummede enn hos *Dynastes hercules* og *neptunus*. Hunnene mangler hornene og er dermed mye kortere selv om kroppen ikke er så mye mindre. Hos noen individer er hornene sterkt krummede, kroppslengden blir da betydelig mindre. Hannen er blankt svart eller mørkt rødbrun, hunnen mer ruglete og mattere. Beina er kraftige med 2-3 pigger på yttersiden av leggene (tibiae). Undersiden er kledt med gule hår.

Levevis
-------

Denne arten holder til i høytliggende tåkeskoger. Hannene bruker hornene på hodet og pronotum til å kjempe om hunnene. De prøver å gripe motstanderen mellom hornet på hodet og det på pronotum, og vippe ham over på ryggen. Billene er svært sterke for sin størrelse.
Larveutviklingen tar flere år, de voksne billene kan leve i flere måneder. De voksne billene er aktive om natten. Denne arten lever i fuktig skog mellom 900-2200 meter over havet.

Utbredelse
----------

Arten er bare kjent fra et begrenset område i Bolivia. Den er regnet som truet og er nå fredet i hjemlandet, samtidig som handel med eksemplarer er strengt regulert under CITES-reglene, der arten er nevnt i CITES Appendix II.
Den er foreløpig den eneste bille-arten som er spesifikt nevnt i CITES.

Systematisk plassering
----------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
				+ Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
					- Slekten *Dynastes* MacLeay, 1819 – åtte arter, Mellom- og Sør-Amerika
						* *Dynastes satanas* Moser, 1909

Kilder
------

* Natural History Museum - *Dynastes satanas*

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Dynastes satanas* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Dynastes satanas* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Dynastes satanas* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Dynastes satanas* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Dynastes* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Dynastes satanas* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
***Alias Miss Dodd*** er en amerikansk stumfilm-komedie fra 1920, regissert av Harry L. Franklin.

Handling
--------

En scene fra filmen
Jeanne arbeider som bokbinder, og får en dagbok skrevet av en Thomas Dodd som hun skal arbeide på. Dagboken skildrer Dodd som en kjeltring som ble far til en jente, født av en kvinne han aldri giftet seg med. Dodds familie blir også beskrevet i veldig negative ordelag i løpet av boken. Jeanne bestemmer seg for at det er hennes plikt å redde denne korrupte familien, og hun presenterer seg for Dodd som hans datter som ble født utenfor ekteskap. Faktisk er Dodd en saktmodig gammel mann hvis skandaløse dagbok var ren fantasi. Det eneste fiendtlige medlemmet av familien viser seg å være Dodds grådige bror Jerry, som var den eneste sympatiske karakteren beskrevet i Dodds dagbok.

Jeanne forelsker seg snart i Dodds nevø Kent, selv om hun pliktoppfyllende oppfordrer ham til å gifte seg med en annen kvinne ved navn Hazel Jenkins. Til slutt avslutter Sarah Ross, den påståtte moren til Dodds uekte barn, Jeannes mistanker ved å benekte at hun noen gang hadde født en datter. Etter å ha forpurret Jerrys planer om å tilrane seg hele familie-formuen, innrømmer Jeanne sine løgner om at hun skal ha vært Dodds datter. Hun aksepterer også Kents kjærlighet. Men Dodd innrømmer snart at dagboken hans var et falskneri, og han frir til Sarah.

Skuespillere
------------

* Edith Roberts som Jeanne
* Walter Richardson som Kent
* John Cook som Thomas Dodd
* Harry von Meter som Jerry Dodd
* Margaret McWade som Sarah Ross
* Vida Johnson som Bess
* Ruth King som Hazel Jenkins

Referanser
----------

1. ↑  Alias Miss Dodd
2. ↑  ALIAS MISS DODD

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Alias Miss Dodd* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
Carter og Torrijos sammen etter signeringen av avtalene  Foto: Carter White House Photographs Collection 
**Torrijos-Carter-traktatene**, ofte omtalt som Torrijos-Carter-traktaten er to avtaler undertegnet av USA og Panama i Washington, D.C. den 7. september 1977. Avtalene opphevet Hay-Bunau Varilla-traktaten fra 1903 og garanterte Panama kontroll over Panamakanalen etter 1999, etter USA hadde kontrollert kanalen og sonen rundt siden 1903. 

Avtalene er oppkalt etter de to statssjefene som undertegnet de, president Jimmy Carter fra USA og general Omar Torrijos fra Panama. Selv om Torrijos ikke var demokratisk valgt (han hadde kommet til makten etter et kupp i 1968) er det alminnelig antatt at han hadde bred støtte i Panama for undertegnelsen av de to avtalene.

Den første avtalens offisielle navn er «The Treaty Concerning the Permanent Neutrality and Operation of the Panama Canal» (Avtalen om permanent nøytralitet og drift av Panamakanalen) og er til vanlig omtalt som nøytralitetsavtalen. Under denne avtalen forbeholder USA seg rett til å forsvare Panamakanalen mot enhver trussel som kan hindre dens fortsatte nøytrale betjening av skip fra alle verdens land. Den andre avtalens offisielle navn er «The Panama Canal Treaty» (Panamakanalavtalen) og angir at fra kl 1200 den 31. desember 1999 vil Panama overta fullt ansvar for kanalens drift og forsvaret av den.

Eksterne lenker
---------------

* Bakgrunn for Torrijos-Carter-traktatene (engelsk)
* Det offisielle nettstedet til kanalmuseet (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Snapstinget** var et årlig marked arrangert i forbindelse med Viborg landsting. Det var sentrum for bank- og kredittvesenet på Jylland, i tillegg til å være et alminnelig marked for blant annet korn og kveg.

Man vet ikke hva forstavelsen «snaps» i snapsting egentlig betyr. Det har ikke noe med drikken snaps, idet denne betydningen er langt yngre enn ordet snapsting. 

Opprinnelig fant snapstinget sted i uken etter Helligtrekonger samtidig med det tilsvarende pengemarked i Kiel, kalt Kieler Omslag, men i 1672 ble det flyttet til mars. Senere ble det lagt like efter påsken, og fra 1751 fra den 26. April og 14 dager frem. I 1778 ble det igjen flyttet til juni, i tiden fra den 4 – 20, hvor der var bedre avsetning for korn og dyr.

Snapsetinget hadde frem til begynnelsen av 1800-tallet avgjørende betydning for kapital og eiendomshandel for hele Jylland, likesom det fik stor betydning for utveksling av nyheter og motestrømninger.

Snapstinget fikk en kraftig oppblomstring mot slutten av 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet i forbindelse med de såkalte godsslaktninger, hvor spekulanter kjøpte storgods og deretter tjente store penger på å dele dem og selge igjen. Etter at Viborg Landsting ble nedlagt i 1805 begynte det så smått å gå tilbake. Snapstinget fikk en alvorlig knekk i forbindelse med statsbankerotten i 1813 og mot slutten av 1820-årene opphørte det helt.

Andre betydninger av «Snapsting»
--------------------------------

Med en humoristisk henvisning til *snaps* (= akevitt) er «Snapstinget» blitt brukt som (uoffisiell) betegnelse for Rigsdagens (nå: Folketingets) restaurant.

Kilder
------

* Hugo Matthiessen: *Snapstinget*, København 1946
* Velkommen til Strejf af Historien, set fra Østjylland (dansk)

Portal: Danmark
**Helserereduserende atferd** er helseatferd som reduserer, eller virker negativt på individers helse.

Kjennetegn på helsereduserende atferd
-------------------------------------

Slike atferder er ofte vanemessige, avhengighetsskapende og vanskelig å endre. Selv om man har bedrevet den helsereduserende atferden lenge er det som regel aldri bortkastet å forsøke å endre den, de helsemessige vinningene kan likevel være betydelige.

Sårbarhetsvindu
---------------

Man snakker ofte om et sårbarhetsvindu knyttet til ungdomskultur (mellom ca. 14 og 25 år) som mange helsereduserensde atferder deler. I denne perioden har man gjerne behov for å vise at man er voksen og uavhengig, og for eksempel rusmiddler kan bli et verktøy i denne utviklingen. Overvekt og stoffavhengighet, med vekt på særlig røyking og høyt alkoholinntak blir ofte sett som de største helsereduserende samfunnsproblemene.

Se også
-------

* Helseatferd
* Helsefremmende atferd
* Helsevaner

Litteratur
----------

* Taylor, S. E. (2008) *Health Psychology*, 7th Edition, London: McGraw-Hill. ISBN 9780071283601
Torshov kirkepark, sett mot øst og Haarklous plass Foto: Helge Høifødt 
Torshov kirke ligger på høyden nord i parken  Foto: C. Hill 
**Torshov kirkepark** er en park på Torshov i Oslo.

Terrenget i parken skråner fra nordvest mot sydøst. Parken avgrenses av Åsengata i nordvest, Lammers' gate i syd, Nordkappgata i øst og bebyggelse i nord. Nordvest i parken ligger Torshov kirke, innviet 1958, og i sydvest ligger Åsenhagen barnehage. Parken er 15,3 dekar stor, av dette er den inngjeredede barnehagens område 3,9 dekar. Grunnen eies av Oslo kommune og er regulert til friområde.

Parken har ikke offisielt navn og kalles lokalt både Torshov kirkepark og Kirkeparken.

Parken inngår i den planlagte Grønn rute mellom Sinsenkrysset og Skøyen, og turvei B9 går gjennom parken øst-vest.

Referanser
----------

1. ↑  *Grøntregistreringer*. Oslo kommune, Plan- og bygningsetaten, 2009. Størrelse: Velg excel-filen Grøntregistrering 14.05.2009 og bydel 3 arealnummer 32101 og 32102 (barnehagen). Kart: Velg Sagene. (besøkt 4. desember 2013)
2. ↑  Turveikart for B9 på openstreetmap (besøkt 4. desember 2013)

Litteratur
----------

* Tor Møllebak og Svein Grønvold: *Parker i Oslo. Turgleder*. Oslo, Tun, 2011, side 92. ISBN 978-82-529-3343-7
* Grønn rute. Naturvernforbundet i Oslo og Akershus (besøkt 4. desember 2013)

Portal: Oslo
**Dynamics** er Microsofts merkevare for forretningssystemer.

Produkter i serien
------------------

**Microsoft Dynamics 365:** ERP applikasjon, tidligere kalt Microsoft Dynamics AX og Axapta før der igjen. Dette er Microsofts mest omfattende ERP system. Stammer fra oppkjøpet av Navision. Applikasjonen er bygd av Damgaard som fusjonerte med Navision ett år før Microsoft kjøpte det fusjonerte selskapet.

**Microsoft Dynamics NAV:** ERP applikasjon, tidligere kalt Navision. Dette er Microsofts mest utbredte ERP system. Stammer fra oppkjøpet av Navision.

**Microsoft Dynamics GP:** ERP applikasjon, tidligere kalt Great Plains. Selges først og fremst i USA. Stammer fra oppkjøpet av Great Plains.

**Microsoft Dynamics SL:** ERP applikasjon, tidligere kalt Solomon. Selges først og fremst i USA. Stammer fra oppkjøpet av Great Plains.

**Microsoft Dynamics CRM:** CRM applikasjon som kjører selvstendig, bygd på Microsoft Outlook og Microsoft Exchange.

Referanser
----------

1. ↑  Corporation, Microsoft. «Dynamics AX kalles nå Dynamics 365 for Finance & Operations | Microsoft». *dynamics.microsoft.com*. Besøkt 8. april 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (mul) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Piazza Venezia, sett fra Viktor Emanuel II-monumentet mot Via del Corso. Fra v. Palazzo Venezia, hjørnet av Palazzo Doria og Palazzo Bonaparte. På høyre side Palazzo delle Assicurazione Generali di Venezia.
**Piazza Venezia** er en sentral plass i Roma, ved foten av Kapitol. Den danner den sørlige avslutninga av hovedgata Via del Corso. Mot sør ruver det enorme Viktor Emanuel II-monumentet over plassen. 

Vestsida av plassen opptas av fasaden på Palazzo Venezia, oppført av pave Paulus II i 1455. Den likearta bygningen midt imot (mot øst) er av langt nyere dato. Palazzo delle Assicurazione Generali di Venezia er hovedkontor for et italiensk forsikringsselskap, og ble bygd i 1911. Her sto tidligere et gammelt palé som ble revet da plassen skulle utvides ved anlegget av Viktor Emanuel-monumentet.

I det nordvestre hjørnet av plassen ligger Palazzo Doria og det vesle Palazzo Bonaparte fra 1660. På 1800-tallet kom paléet i Bonaparte-familiens eie, og Napoleons mor bodde her til sin død i 1836. Familienavnet er fortsatt synlig på takoppbygget.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Piazza Venezia (Rome) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Piazza Venezia – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Puget Sound** (uttales [ˈpjuːdʒɪt]) er en fjord eller et sund i delstaten Washington i det nordvestre USA.

Puget Sound er en del av Salishhavet, et randhav til Stillehavet, som er forbundet ved Strait of Juan de Fuca. Puget Sound ligger sør for dette stredet. Flere vassdrag drenerer i Puget Sound.

Puget Sound strekker seg rundt 160 kilometer fra Deception Pass i nord til Olympia i sør. Hovedbassenget i Puget Sound er rundt 180 meter dypt. Maksimal dybde er drøyt 280 meter.

Store byer ved Puget Sound er Seattle, Tacoma, Everett og Olympia.

Referanser
----------

1. ↑  «Overview of Puget Sound» **(engelsk)**. Puget Sound Estuarium. Besøkt 12. juli 2022.
2. ↑  Lincoln, John H. «The Puget Sound Model Summary» **(engelsk)**. Pacific Science Center. Arkivert fra originalen 10. mars 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** GNIS
 |
**Helseintervensjon** er en prosedyre eller teknikk lagd for å avbryte, initiere eller modifisere helseatferd. Ulike helseintervensjoner kan for eksempel være: endring av fysisk miljø, terapi, lovendringer i samfunnet og mediekampanjer. Ordet kommer av å intervenere, som betyr å gripe inn. 

Mennesker kan ha en tendens til minimere risikofaktorer i egne liv. Helseintervensjoner har som formål å effektivt kommunisere risikoer, alternativ handling og opplæring. Men selv ved effektiv kommunikasjon og opplæring, kan det ofte være langt mellom tilegnet kunnskap og det å faktisk handle ved å forandre sin helseatferd. Både røyking og kosthold er eksempler på atferd de fleste vet risikoen ved, allikevel er det for mange svært vanskelig å gjennomføre ønsket endring i livsstilen. 

Helseintervensjoner kan fokusere på å hindre tilbakefall. Dette gjøres ved at personen blir trent i å unngå fristelsene til den uønskede helseatferden. Helsepsykologen fokuserer da på mestringsstrategier i risikofylte situasjoner. Pasienten kan for eksempel være på en fest, hvor du drikker alkohol i lag med røykere. Om han/hun nettopp har sluttet å røyke vil dette være en risikofylt situasjon, hvor mestringstrategier kan hindre et tilbakefall. 

Økonomiske ressurser kan være et hinder for gjennomføring av gode helseintervensjoner. Individuell oppfølging er den helseintervensjon som er vist mest effektiv i endring av ulike helseatferd. Dette er svært ressurskrevende, og må derfor vike for eks gruppeterapi, mediakampanjer osv.

Modeller for helseintervensjon
------------------------------

Det finnes ulike helseadferdsmodeller for helseintervensjoner. 
**Den transteoretiske modellen** er den mest brukte modellen av faser i atferdsendring. Modellen er vist effektiv i produksjon av self-efficacy (troen på at en vil klare gjennomføre en spesiell handling, altså mestringstro). Forskning har funnet en klar sammenheng i forholdet mellom mestringstro og både forandring av helseatferd og opprettholdelsen av den. Det er viktig at en opplever mestringstro tidlig i prosessen mot endret atferd. 

Den transteoretiske modellen er en stadieteori brukt for å endre helseatferd. Teorien beskriver fem kvalitative trinn i endringsprosessen, trinnene følger en kronologisk rekkefølge. 

Andre modeller er 

* Health Action Process Approach
* Helseoppfatningsmodellen
* Teorien om planlagt atferd

Det å ta hensyn til menneskers teachable moment, vil si å vektlegge at vi ved noen faser i livet er mer tilbøyelig for endring av ulik helseatferd. Teachable moment er derfor en viktig faktor i forming og evaluering av intervensjoner.

Litteratur
----------

Taylor, S. E. (2008) Health Psychology, 7th Edition, London: McGraw-Hill. ISBN 9780071283601
**Dynamisk Meteorologi** også kjent som **atmosfærisk dynamikk** omhandler det fysiske studiet av atmosfæren, og er en gren av meteorologien. Meteorologer prøver å modellere jordatmosfæren og atmosfæren til andre planeter ved å bruke likninger fra væskedynamikken, kjemiske modeller, jordens strålingsbalanse og andre energioverføringsprosesser i atomsfæren (i tillegg til hvordan disse er knyttet sammen til andre systemer som for eksempel havet). For å kunne modellere værsystemer, må meteorologer bruke teknikker som spredningsteori, bølgeforplantingsmodeller, skyfysikk, statistisk mekanikk og statistikk, som er svært matematiske og relatert til fysikk.

Se også
-------

* Adiabatisk temperaturendring
* Atmosfærisk elektrisitet
* Baroklinitet
* Barotropi
* Corioliskraften
* Eulerligningene
* Geostrofisk vind
* Hydrostatisk likevekt
* Kelvin-Helmholtz-instabilitet
* Konvektiv instabilitet
* Navier-Stokes-ligningene
* Primitive ligninger
* Rossby deformasjonsradius
* Rossbytallet
* Termalvind
* Trykkgradientkraft

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
| Artikkelen inngår i serien om
**Sør-Korea** |
| --- |
|  |
| **Administrativ inndeling** |
|  |
| **Primærnivå** |
| Sør-Koreas provinser(*do*, 도, 道)
Spesiell selvstyrt provins(*teukbyeoljachi-do*,특별자치도, 特別自治道)
Spesialby(*teukbyeol-si*, 특별시, 特別市)
Storbyer(*gwangyeok-si*, 광역시, 廣域市) |
| **Sekundærnivå** |
| Bydel (*gu*, 구, 區)
By (*si*, 시, 市)
Fylke (*gun*, 군, 郡)
Lister: byer - fylker
Småby (*eup*, 읍, 邑)
Distrikt (*myeon*, 면, 面)
Bydel (*dong*, 동, 洞)
Landsby (*ri*, 리, 里) |

**Do** (hangul: 도, hanja: 道) viser til en del av det øverste administrative forvaltningsnivået i Sør-Korea.

Sør-Korea har åtte provinser eller «do»: Gyeonggi, Gangwon, Nord-Chungcheong, Sør-Chungcheong, Nord-Jeolla, Sør-Jeolla, Nord-Gyeongsang og Sør-Gyeongsang. For å beskrive provinsenes status legges stavelsen «-do» til bak navnet på provinsen (for eksempel «Gyeonggi-do»).

Provinsene er igjen inndelt i byer «Si» (byer) og «Gun» (fylker). «Si» og «Gun» er videre inndelt i «Eup» og «Myeon» for henholdsvis urbane og landlige områder.

Sammen med «do» består det øverste forvaltningsnivået også av «teukbyeolsi» (spesialby) og «gwangyeoksi» (metropoler eller storbyer) og «teukbyeoljachido» (spesiell selvstyrt provins).

Portal: Korea
**Kadrina**  er en landkommune i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger nordvest i fylket. Kommunen har cirka 5 380 innbyggere og et areal på omkring 355 km². Folketallet er økende. Kommunens administrasjonssenter ligger i Kadrina. Kommunen ligger i et bølgete landskap skapt av isen, og man finner også et stort antall forsenkninger og grytehullsjøer her.

Det største tettstedet er *alevik* Kadrina med 2 410 innbyggere i 2007. Videre hadde Hulja 529 innbyggere, mens Kihlevere og Vohnja har rundt 200 innbyggere hver.

Nordgrensen for kommunen er samtidig sørgrensen til Lahemaa nasjonalpark, som strekker seg langs Finskebukta i nord.

I landsbyen Neeruti står en statue av den estiske sagnhelten Kalevipoeg. Det sies at han skapte det bolgete landskapet da han kastet kampestein etter ulveflokker, og pløyet opp dalene med en kjempeplog. I dette området ble forfatteren Friedrich Reinhold Kreutzwald født, og publiserte historien om Kalevipoeg første gang i 1853, gjennom det som etterhvert ble Estlands nasjonaldikt.

Referanser
----------

1. ↑  ; *Det estiske landinspektorat*; besøksdato: 11. mars 2018.
2. ↑  ; *Estlands statistikkbyrås statistikkdatabase*; besøksdato: 19. juni 2021.
3. ↑  Kokk, Aavo og Eilart, Andres: *Brushstroke Estonia*, forlaget Regio. Tallinn, 2011, side 138.

Litteratur
----------

* *A ja O, Taskuteatmik Eesti*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kadrina Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Kommuner i Lääne-Viru fylke |
| --- |
| Regionens våpen | Bykommuner | Rakvere | Estlands flagg |
| Landkommuner | Haljala **·** Kadrina **·** Rakvere **·** Tapa **·** Väike-Maarja **·** Vinni **·** Viru-Nigula |
| Historiske kommuner | Avanduse **·** Kunda **·** Laekvere **·** Rakke **·** Rägavere **·** Saksi **·** Sõmeru **·** Tamsalu (bykommune) **·** Tamsalu **·** Tapa **·** Vihula **·** Võsu |

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
*Do-re-mi kan ha andre betydninger*
Woody Guthrie i 1943
**«Do Re Mi»** er en folkevise av Woody Guthrie. Sangen handler om opplevelsene og mottakelsen av immigrantene som kommer til California som følge av miljøkrisen Dust Bowl. Sangen er spilt inn med to gitarer, begge med Guthrie.

Sangen har form som en advarsel rettet mot potensielle immigranter om ånreise fra de stedene hvor de var. Blant stedene som nevnes i sangen er Texas, Oklahoma, Kansas, Georgia og Tennessee. Sangen framfører at det allerede er for mange immigranter, og ikke nok penger eller arbeid til flere til å gjøre anstrengelsene med å flytte verdt strevet, som også John Steinbeck skildrer i *Vredens druer*.

Sangen ble gitt ut på albumet *Bound for Glory* og senere gitt ut på albumet *Dust Bowl Ballads* fra 1940. 

Sangen er også innspilt av Ry Cooder på hans debutalbum med hans navn i 1971, av Nanci Griffith på hennes album *Other Voices, Other Rooms* fra 1993 (i duett med Guy Clark), av Ani DiFranco hennes EP *Swing Set* fra 2000 og på hydningsalbunet til Woody Guthrie *'Til We Outnumber Em*, av Dave Alvin på hans live CD *Interstate City* og av Bob Dylan i dokumentarfilmen *The People Speak* fra 2009.

Eksterne lenker
---------------

* Teksten til «Do Re Mi» på den offisielle nettsiden