**Plovdiv** (bulgarsk Пловдив) er den nest største byen i Bulgaria etter hovedstaden Sofia, med et folketall på 341 873.[] Byen er det administrative senteret i Plovdiv oblast sør i Bulgaria, i tillegg til den største og viktigste byen i det historiske området Øvre (eller Nordlige) Trakia, vidt kjent for sin eldgamle og mangfoldige kultur og tusenårige historie.[]

Byen ligger ved elven Maritsa, cirka 130 km øst for Sofia, på den fruktbare trakiske sletten. Byen har også en stor og mangfoldig industri og et akademisk miljø med universitet, forskningsinstitutter og høyskoler.

Historie
--------

Plovdivs historie strekker seg 6 000 år tilbake i tid, noe som gjør byen til en av de eldste byene i Europa.[] Byen het *Evmolpija* da den i 342 f.Kr. ble erobret av Filip II av Makedonia, som omdøpte byen til *Filippopolis*. Byen ble senere en selvstendig trakisk by under navnet *Pulpudeva*, før den ble en del av Romerriket og hovedstad i Trakia i år 46 f.Kr. Romerne omdøpte byen til *Thrimontium* «tre fjell» etter de tre høydene gamlebyen ligger på.

Slaverne erobret byen på 500-tallet og sørget for å innlemme byen i det første bulgarske riket og omdøpte den nok en gang, nå til *Pâldin*, før bulgarerne tok over byen i 815. Tyrkernes invasjon i 1364 forårsaket store ødeleggelser, men byen ble gjenreist med et utall av moskeer og basarer, skiftet navn til *Filibe* og ble etter avslutningen av den russisk-tyrkiske krig hovedstad i den osmanske provinsen Øst-Rumelia. Navnet Plovdiv fikk byen på 1400-tallet.[]

Da Bulgaria var under Det osmanske riket på 1800-tallet, ble den bulgarske frigjøringskampen ledet fra Plovdiv, men da byen ble frigjort fra osmanene etter slaget ved Plovdiv i 1878 ble den likevel ikke en del av fyrstedømmet Bulgaria, og ble i stedet hovedstad i det osmanske Øst-Rumelia fram til 1885 da den ble en del av Bulgaria.

Referanser
----------

1. ↑  .

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Plovdiv – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Europeisk kulturhovedstad |
| --- |
| «City of Culture»1985–1999 | 
* 1985: Athen
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Vest-Berlin
* 1989: Paris
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lisboa
* 1995: Luxembourg
* 1996: København
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Stockholm
* 1999: Weimar

 |  |
| Milleniumsåret | 
* 2000: Avignon, Bergen, Bologna, Brussel, Helsingfors, Kraków, Praha, Reykjavík og Santiago de Compostela

 |
| «Capital of Culture»2001– | 
* 2001: Porto og Rotterdam
* 2002: Brugge og Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Luxembourg og Sibiu
* 2008: Liverpool og Stavanger
* 2009: Linz og Vilnius
* 2010: Essen, Istanbul og Pécs
* 2011: Tallinn og Åbo
* 2012: Guimarães og Maribor
* 2013: Košice og Marseille
* 2014: Riga og Umeå
* 2015: Mons og Plzeň
* 2016: San Sebastián og Wrocław
* 2017: Páfos og Aarhus
* 2018: Leeuwarden og Valletta
* 2019: Matera og Plovdiv
* 2020 og 2021: Galway og Rijeka
* 2022: Kaunas, Novi Sad og Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2024: Bodø og Tartu

 |
| *Se også:* Europeisk miljøhovedstad |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |