recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bjørn Didrik Reginald Aall Smith-Hald** (født 13. januar 1883 i Paris, død 11. juli 1964 i Moss) var en norsk maler, mest kjent for sine barneportrett.

Han var sønn av landskapsmaleren Frithjof Smith-Hald (1846–1903) som kom fra Kristiansand. Mora het Anna Ida Østrup Dahl (1854–1944) og de var en del av den parisiske kunstnerkoloni. Etter barneår i Paris gikk Bjørn på skole i Bergen fra 1891 til 1895, da han startet sine turer til Europa. Først til Berlin, så Antwerpen og så vinteren 1899 til 1900 i London for å bli skipsmegler som sin bror. Med faren reiste han også til USA på studietur, men faren døde i Chicago i 1903, og Bjørn giftet seg da i 1904 med Louise Karoline Amalie Nielsen (1866) fra København. De fikk barn og i 1908 debuterte Bjørn hos Blomqvist med nettopp barneportretter. Også sønnen Frithjof Smith-Hald d.y. (1909–1989) ble maler.

Etterhvert ble det også en del landskap fra Frankrike og Danmark som han hadde besøkt 1918–1919. Broren Fridtjof Smith-Hald var reiseleder for *Cooks reisebyrå* og omkom 1928 i Gravhalstunnelen da han gikk fra en vogn til en annen. Derpå fulgte tre år i utlendighet for Bjørn, som bosatte seg i latviske Riga fra 1929 til 1932 der han i 1929 ble gift med Lydotschka (Lydia) Kastisi Werther (1903–1983) som var datterdatter av en greve, og ble med til Norge i landflyktighet. Fra 1950 bosatt på Jeløya ved Moss, med i Alby-kretsen. Kona var sangerinne startet musikkskole i Moss. Han hadde ikke stilt ut i hovedstaden siden 1933, men ble i 1959 gjenoppdaget av overrettssakfører Per Aabel (1908–1993) som fikk kurator Reidar Revold (1918–1973) til å sette opp en utstilling på Galleri Paletten i Oslo. Nå var maleriene av groteske dyr og huleboere. Datteren Lidia (Løska) Smith-Hald (født 1930) ble innehaver av *Artes Galleri* i Riddervolds gate, som ivret for kunsten til den tyske Horst Janssen (1929–1995).

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Bjørn\_Smith-Hald[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Bjørn\_Smith-Hald, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID ad0343d8-7765-45c4-af48-9be6203d3fd1, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   RKDartists, rkd.nl, besøkt 23. august 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   oppført som Norwegian, DACS ID (tidligere) 945e0377-a356-4a64-b332-54ecc0a9bdf2, besøkt 4. juli 2020[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  Arne Melkild (1993). *Kunstnarliv*. Skald forlag.
7. ↑  Bjørn Smith-Hald i Store norske leksikon.
8. ↑  Norsk kunstnerleksikon, 1986
9. ↑  Ifølge Folketellingen 1910 Arkivert 8. mai 2014 hos Wayback Machine. da Bjørn og Lovise bodde i Bergen.
10. ↑  *Ulykken på Bergensbanen* i Aftenposten den 27. juli 1928.
11. 1 2  Børre Lund, *Bjørn Smith-Hald ble en kunstgåte i alderdommen* i Aftenposten den 14. november 1972.
12. ↑  *Gjenoppdaget* i Aftenposten den 26. mai 1959.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk kunstnerleksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** KulturNav
 |
**Bulgarian Beach** (*Balgarsko Kraybrezhie*) er en kyst nord på Hurd Peninsula, øst på Livingston Island i Antarktis. Kysten strekker seg 2,3 km fra Hespérides Point i sørvest til Perunikabreen i nordøst, og danner sørøstkysten av Emona Anchorage.

Bulgarian Beach og Balkan snøfelt fra toppen av Mount Friesland, med Castillo Nunatak i framgrunnen.
Topografisk kart over den sørvestlige delen av Bulgarian Beach med St. Kliment Ohridski-basen.
Topografisk kart over Livingston Island og Smith Island.
Stranda består av fire hovedsakelig steinstrender skilt av en klippe som lokalt blir kalte Greenpeace Rock. Denne er seks meter høy og ligger 800 meter nordøst for Hespérides Point ved Spanish Point og et mindre navnløst nes som ligger 400 m nordøst for sistnevnte. Den siste stranden er en smal stripe under klippen som er en del av Perunikabreen. Bulgarian Beach ligger nedenfor en rekke på de fem åsene Hesperides Hill, Pesyakov Hill, Sinemorets Hill, Spanish Knoll og Belozem Hill. Om sommeren er området stort sett snøfritt og blir krysset av fire bekker som drenerer nordvestsiden av Balkan snøfelt. Ved den første stranden, lokalt kalte Base Beach, ligger delvis Grand Lagoon som blir dannet av Rezovski Creek. 

Området var kjent og trolig besøkt tidlig på 1800-tallet av engelske og amerikanske selfangere som besøkte South Bay og særlig den nærliggende Johnsons Dock.

Kilder
------

* SCAR Composite Gazetteer of Antarctica.

Portal: Antarktis

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** GNIS **·** SCAR

 |
**Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre** (GRAPO) en spanskmaoistisk organisasjon som ble etablert i 1975. Gruppens mål er å styrte den spanske staten og danne en spansk marxist-leninistisk republikansk stat som er basert på det maoistiske Kina. 

Organisasjonen er sterkt imot Spanias medlemskap i NATO og dens retorikk er ekstremt anti-amerikansk. 
Gruppen var ganske aktiv på slutten av 1970-tallet og tidlig på 1980-tallet, og har i dag et synkende medlemstall, de mangler pengedonasjoner og flere av de sentrale medlemmene er arrestert. 

Ifølge spanske myndigheter ble GRAPO oppløst etter at seks av medlemmene ble arrestert i juni 2007, men formelt har gruppen ennå ikke annonsert sin oppløsning. GRAPO står oppført på EU sin liste over terrororganisasjoner. 

Selv om GRAPO økte sin terrorvirksomhet fra 1979 og utover nådde de ikke frem med noen av sine mål, og den offentlige sympatien de i begynnelsen fikk fra venstreorienterte kretser avtok på 1980-tallet og ble aldri sett på som noen heroisk revolusjonær gruppe. GRAPO har i dag et ekstremt lavt nivå av folkelig støtte.

I 1984 vedtok spanske myndigheter en ny anti-terrorlov som var inspirert av den italienske modellen og som i større grad muliggjorde at politiet kunne slå til mot GRAPO. Gruppen brukte for det meste mobile kommandosoldater, som jobbet meget hurtig og enklere kunne forsvinne etter at det var ferdig med en jobb, og de ble dermed vanskeligere å spore opp. 

Siden starten i 1975 og til dags dato er gruppen mistenkt for å ha drept 84 mennesker, de fleste av disse var politimenn, militært personell, dommere og resten av dem var sivile. De drepte døde enten i bombeangrep eller i skyteepisoder. 

GRAPOs leder Manuel Perez Martinez 'Arenas' ble dømt i en fransk domstol i 2000 for kriminell sammensvergelse med terrorisme som hensikt. Den spanske staten har sendt en utleveringsbegjæring til Frankrike. GRAPO har ikke offentliggjort navnet på lederens etterfølger.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |
**Doctor of Science** (latin, *Scientiæ Doctor*), forkortet **D.Sc.**, er en høyere doktorgrad i Storbritannia og andre samveldestater. I Storbritannia fantes det tidligere bare høyere doktorgrader, som ble regnet som mer prestisjefulle enn å bli ansatt som professor (situasjonen var tradisjonelt ganske lik i Danmark og Norge, folk tok ofte dr. philos. etter å ha blitt professor, og avhandlingen ble da regnet som et *magnum opus*). Av denne grunnen ble personer med (høyere) doktorgrad tidligere gjerne tiltalt med tittelen «doktor» heller enn «professor», selv om de også var professorer.

I det 20. århundre innførte Storbritannia en lavere doktorgrad, kalt PhD, etter amerikansk og tysk mønster, særlig for å tiltrekke seg forskere og studenter fra USA og Tyskland. Doctor of Science-graden, og andre høyere doktorgrader som Doctor of Letters, har blitt sjeldnere de siste tiårene, bl.a. fordi personer på dette nivået ofte allerede er professorer og ikke alltid ser behovet for å avlegge en ny grad.
**Bjørn Trygve Grydeland** (født 30. mai 1949 i Molde) er en norsk diplomat. Han var utenriksråd i Utenriksdepartementet fra 2008 til 2011. I 2011 ble han utnevnt til ambassadør i Italia, stasjonert ved Norges ambassade i Roma, Malta og San Marino.

Grydeland er utdannet cand.polit. med hovedfag i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo (1979). Han var fra 1992 til 2001 departementsråd ved statsministerens kontor. Han var deretter Norges ambassadør til EU. Fra 2006 var han president i EFTAs overvåkningsorgan.

Kongen utnevnte 12. juni 2008 Grydeland til kommandør med stjerne av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden «for embetsfortjeneste». I 2011 mottok han storkorset av Litauens fortjenstorden i forbindelse med statsbesøk fra Litauens president.

Referanser
----------

1. ↑  Offisielt fra statsråd 18. mars 2011, regjeringen.no.
2. ↑  Offisielt frå statsrådet 21. oktober 2011, regjeringen.no.
3. ↑  Offisielt frå statsrådet 18. november 2011, regjeringen.no.
4. ↑  regjeringen.no Ambassadør Bjørn T. Grydeland nytt norsk kollegiemedlem i ESA, EFTAs overvåkningsorgan. Grydeland overtar som president i ESA fra 1. januar 2006 14.06.2005
5. ↑  Database over ordenstildelinger, Litauens presidentembete.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**India** avholdt nasjonalvalg – det største politiske, demokratiske prosess i verden – til det 15. Lok Sabha i 5 faser, 16. april, 22. april/23. april, 30. april, 7. mai og 13. mai 2009.

Valgordning
-----------

Ifølge den indiske konstitusjonen må valg for Lok Sabha (underhuset) under normale omstendigheter, avholdes minst hvert femte år. Perioden for det 14. Lok Sabha utløp den 1. juni 2009. 

Valget ble ledet av Election Commission of India, som anslo 714 millioner  stemmeberettigede, en økning på 43 millioner etter 2004-valget. I nasjonalbudsjettet presentert i februar 2009 ble 1,120 rupi (176 millioner €) bevilget for valget.

Tre indiske stater Andhra Pradesh, Orissa og Sikkim holdt samtidig til sine respektive lovgivende forsamlinger.

Uro under valget
----------------

Mer enn seks millioner mennesker hadde i oppdrag å holde ro og orden under valgmåneden. Maoister øst i India drepte elleve personer i to angrep den første valgdagen. Det første angrepet fant sted i delstaten Jharkand der syv sikkerhetsvakter og to sivile ble drept av en landmine og geværskudd. I nabodelstaten Bihar ble to sikkerhetsvakter skutt og drept og en tredje såret.

Valgplan
--------

Valgplan for nasjonalvalg 2009 ble offentliggjort av Chief Election Commissioner of India, N. Gopalaswami, den 2. mars 2009: 

**16. april** – Andhra Pradesh, Arunachal Pradesh, Assam, Bihar, Jammu & Kashmir, Kerala, Maharashtra, Manipur, Meghalaya, Mizoram, Nagaland, Orissa, Uttar Pradesh, Chhattisgarh, Jharkhand, Andaman & Nicobar Islands, Lakshadweep

**22.april** – Manipur

**23. april** – Andhra Pradesh, Assam, Bihar, Goa, Jammu & Kashmir, Karnataka, Madhya Pradesh, Maharashtra, Orissa, Tripura, Uttar Pradesh, Jharkhand

**30. april** – Bihar, Gujarat, Jammu & Kashmir, Karnataka, Madhya Pradesh, Maharashtra, Sikkim, Uttar Pradesh, West Bengal, Dadra & Nagar Haveli, Daman & Diu

**7. mai** – Bihar, Haryana, Jammu & Kashmir, Punjab, Rajasthan, Uttar Pradesh, West Bengal, Delhi

**13.mai** – Himachal Pradesh, Jammu & Kashmir, Punjab, Tamil Nadu, Uttar Pradesh, West Bengal, Uttarakhand, Chandigarh, Puducherry

Referanser
----------

1. ↑  «General Elections - 2009» (PDF) **(engelsk)**. Election Commission of India. 2. mars 2009. Arkivert fra originalen (PDF) 18. mars 2009. Besøkt 10. mars 2009.
2. ↑  Rs 1120 crore allocated for Lok Sabha polls
3. ↑  NRK
**Doctor scientiarum**, forkortet **dr.scient.**, er en doktorgrad i matematiske eller naturvitenskapelige fag som har blitt tildelt av danske universiteter siden 1977, og som ble tildelt av norske universiteter fra 1977 til 2008.

Dr.scient.-graden var den første norske doktorgraden som innebar en organisert «forskeropplæring». Graden avløste på sett og vis mag.scient.-graden, som ble avskaffet i forbindelse med opprettelsen av dr. scient.-graden. I 1980 erstattet dr.scient.-graden formelt lic.agric.-graden ved NLH, lic.merc.-graden ved NHH og lic.technic.-graden ved NTH. Før innføringen av dr.scient.-graden var den filosofiske doktorgraden (dr.philos./dr.phil.) den eneste doktorgraden naturvitere kunne ta (i både Danmark og Norge), men denne graden var ikke noen «forskeropplæring», men en langt mer omfattende doktorgrad som folk tok sent i karrieren. Et mål med innføringen av dr.scient. var at folk skulle ta doktorgrad raskere og tidligere i karrieren. I Norge er dr.philos. etter den gamle doktorgradsordningen fortsatt mulig å ta for naturvitere. Dr.scient. ble derimot erstattet av ph.d. fra 2008. Personer som deltar på organisert forskeropplæring har normalt ikke anledning til å avlegge dr.philos.-grad.

| * v
* d
* r
Norske doktorgrader og andre høyere akademiske grader (med opprettelsesår) |
| --- |
| **Klassiske doktorgrader:** | 
* Doctor theologiae (dr. theol. 1479)
* Doctor juris (dr. juris, 1479)
* Doctor medicinae (dr. med. 1479)
* Doctor philosophiae (dr. philos. 1824)

 |
| **Andre høyere grader:** | 
* Lisensiat (1479)
* Magister (1479)
* Licentia technicae (lic. techn. 1956)

 |
| **Andre fagspesifikke doktorgrader:** | 
* Doctor oeconomiae (dr. oecon. 1957)
* Doctor medicinae veterinariae (dr. med. vet. 1959)
* Doctor odontologiae (dr. odont. 1959)
* Doctor scientiarum (dr. scient. 1977)
* Doctor rerum politicarum (dr. polit. 1985)
* Doctor agriculturae (dr. agr.)
* Doctor pharmaciae (dr. pharm.)
* Doctor psychologiae (dr. psychol. 1985)
* Doctor artium (dr. art. 1985)
* Doktor ingeniør (dr. ing. 1974)
* Doctor technicae (dr. techn.)

 |
| **Ny doktorgrad:** | 
* Philosophiae doctor (ph.d. 2003)

 |
**Primera Junta undergrunnsstasjon** er en stasjon på Linje A på Buenos Aires’ undergrunnsbane. Den ligger mellom Acoyte og Puan undergrunnsstasjoner. Fram til Puan og Carabobo undergrunnsstasjoner åpna i desember 2008 var Primera Junta endestasjon på linje A.

Primera Junta ligger under krysset mellom *Avenida Rivadavia* og *Del Barco Centenera*, i bydelen Caballito. I nærheten av stasjonen ligger mange butikker og skoler.

Den første linjen, Linje A, ble bygget og i begynnelsen også drevet av et privat selskap kalt for Anglo Argentine Tramway Company og åpnet i 1913. Stasjonen ble åpna som del av tredje etappe på linje A, den 1. juli 1914, og gjorde at Linje A strakte seg fra Primera Junta til Plaza de Mayo. Den planlagte linje I vil ha en stasjon med tilknytning til Primera Junta, Rivadavia.

Referanser
----------

1. 1 2  Buenos Aires' undergrunnsbane, informasjon og kart over linjenettet

Eksterne lenker
---------------

* (en) Primera Junta (Subte de Buenos Aires) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Helios Engro** er en norsk grossist for biologisk-dynamisk og økologisk mat, kosmetikk, tekstiler. Helios selger både gjennom egne butikker og andre helsekostforretninger. Det finnes tre egne Helios-butikker (2009).

Helios stiller strenge krav til dyrkingsmåte og videreforedlingsprosessen. Ingen av varene Helios selger er bestrålt, homogenisert eller genmodifisert, og heller ikke behandlet med kjemiske plantevernmidler, konserveringsmidler eller smaksforsterkere. Av matvarer foretrekker Helios produkter som er biologisk-dynamiske eller økologiske. Helios selger også fairtradeprodukter fra Max Haavelar. Helios selger også naturkosmetikk, naturtekstiler, vaskemidler og formingsmateriell, fra seriøse leverandører. Også i disse varekategoriene finnes det varer med økologiske ingredienser, noe som alltid prioriteres når det velges ut varer.

Historikk
---------

Helios startet som et knøttlite initiativ av bevisste fruer i Oslo, i kretsen rundt Antroposofisk Selskap. Butikken solgte grønnsaker og annen biologisk-dynamisk og økologisk mat, og var til å begynne med bare åpen i forbindelse med møter i Antroposofisk Selskap. I 1969 kom den første ordentlige butikken. Helios var da et andelslag, men ble senere en stiftelse. 

Interessen for biologisk-dynamisk og økologisk mat økte i løpet av 1970- og 80-tallet, og det var Helios som møtte denne etterspørselen. På 1990- og 2000-tallet økte etterspørselen enda mer og Helios vokste. Helios etablerte rundt 20 egne butikker rundt om i Norge og fikk et meget stort vareutvalg. Helios drev også en egen mølle. Samtidig oppstod det problemer med å oppnå nødvendig inntjening. Våren 2008 gikk Helios konkurs. Både butikkene, varelageret og merkevaren ble kjøpt av Validus. Helios er således ikke lengre en stiftelse, men driver etter de samme verdiene som før. Omtalen og interessen for giftfri mat og økologisk livsførsel viser at eksistensgrunnlaget for Helios som butikk og grossist er til stede.

Eksterne lenker
---------------

* Helios, offisielt nettsted
* Validus, offisielt nettsted
**Charles Francis Potter** (født 1885 i Marlborough i Massachusetts i USA, død 1962) var en amerikansk unitarprest, teolog, professor i sammenlignende religion ved Antioch College, humanist og forfatter. 

Han var kjent i amerikansk samfunnsdebatt som tilhenger av progressive ideer som kvinners rettigheter, abortrettigheter og avskaffelse av dødsstraff, og ble kjent i hele USA tidlig på 1920-tallet gjennom sine debatter med kristenfundamentalisten John Roach Straton. I 1925 bistod han John Thomas Scopes, en skolelærer som ble anklaget for å undervise i evolusjonslæren. Potters progressive ideer ledet ham til å grunnlegge organisasjonen First Humanist Society of New York, med bl.a. Julian Huxley, John Dewey, Albert Einstein og Thomas Mann som medlemmer av organisasjonens rådgivende forsamling. 

Sammen med Dewey var Potter en av de 34 undertegnerne av *Humanist Manifesto* i 1933, og han utgav sammen med sin kone Clara Cook Potter boken *Humanism: A New Religion*. Potter mente at «humanisme er ikke noen avskaffelse av religionen, men en begynnelse på en virkelig religion. Gjennom å frigjøre religion fra overnaturlighet, vil man frigjøre enorme reserver av hittil undertrykket kraft. Mennesket har ventet for lenge på at Gud skal gjøre det mennesket bør gjøre selv og er fullt i stand til å gjøre.» Potter mente humanisme burde være *«a religion of common sense»*. I 1938 grunnla Potter dessuten Euthanasia Society of America, som kjempet for eutanasi.

Bøker
-----

* *The Preacher and I*, selvbiografi, utgitt 1951
* *The Story of Religion*
* *What is Humanism?*
* *Humanism a New Religion*
* *Humanizing Religion*
* *Technique of Happiness*
* *Beyond the Senses*
* *A Treasury of American Folk Wit and Humor*
* *Books Jesus Loved*
* *The Lost Years of Jesus Revealed*
* *The Great Religious Leaders*
* *Creative Personality*
* *Is That in the Bible?*

Referanser
----------

1. 1 2   Trove, Trove person-ID 949955, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   NUKAT, NUKAT autoritetspost n01094543[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Potter, Charles Francis (1885-1962), Unitarian and later Humanist minister and author, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Faceted Application of Subject Terminology, FAST-ID 224207, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  (1962) *New York Times* Obituary, Charles Potter, Clergyman Dead.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** BNE
 |
Fransk militærkorps
Helikon
**Helikon** (fra gresk *helix*, «spiral»/«buktning») er et messingblåseinstrument, en variant av tubaen, som ofte brukes av musikkorps ved marsjering. 

Instrumentet ble først tatt i bruk i Russland og Østerrike omkring 1850. Sousafonen har i stor grad tatt over for helikonen, men instrumentet er fremdeles populært i Sentral- og Øst-Europa. 

Helikonen skiller seg fra tubaen ved at røret går i en kveil omkring tubaisten, og hviler på tubaistens skulder. Den har også en trangere boring og mindre sjallstykke. Likesom tubaen har den konisk rør og kan variere mellom rotorventil og stempelventil.

Helikon er, som tubaen og sin etterkommer sousafonen, i utgangspunktet et bassinstrument, men det tyske merket Melton har tatt utgangspunkt i *Červený Imperial BB-flat Contrabass Helicon*, og ut fra de akustiske målene på dette har de konstruert en rekke ulike helikon-størrelser:

* Sopran i Eb
* Alt i Bb
* Tenor i Eb
* Baryton i Bb
* Bass i F
* Kontrabass i Bb

Eksterne lenker
---------------

* (en) Helicons – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «DigitaltMuseum: Søk: 'helikon'».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Buvik-utvalget** er det populære navnet på **Kommuneinndelingsutvalget** som vurderte kommuneinndelingene i to perioder. Det ble ledet av Martin Buvik.

Buvik-utvalget 1
----------------

Det første Buvik-utvalget besto av Martin Buvik, Helga Gitmark, Odde Hultmann og Rolf Hansen. Den vurderte områdene rundt Horten, Tønsberg og Larvik, og leverte sin innstilling til kommunalministeren 6. februar 1986. Den foreslo da følgende sammenslåinger av kommuner:

* Larvik, Stavern, Brunlanes, Hedrum og Tjølling.
* Tønsberg og Sem.
* Horten og Borre.

I kommunene Tønsberg og Sem var begge parter positive til sammenslåing, og det ble bestemt av Kongen i statsråd 5. september 1986 at de skulle bli slått sammen fra 1. januar 1988. De fire kommunene som kunne bli slått sammen med Larvik, holdt alle folkeavstemninger hvor et klart flertall stemte mot sammenslåing. Også kommunestyrene var motstandere. Da regjeringen besluttet seg for å gå inn for sammenslåingene 10. oktober 1986 uttalte ordfører i Brunlanes, Bjørg Holmsen, at det var «en sorgens dag, et hardt slag for demokratiet. Til og med værgudene gråter idag over Regjeringens beslutning.» Den 12. november 1986 demonstrerte 200 personer fra Tjølling foran Stortinget. Også i Borre var det motstand mot sammenslåing, men de ble også slått sammen fra 1. januar 1988.

Buvik-utvalget 2
----------------

Det andre utvalget besto av Martin Buvik, Else Berit Grette, Kjersti Borgen og Rolf Hansen, og tok for seg områdene rundt Arendal, Fredrikstad, Hamar, Hammerfest og Sarpsborg i perioden 1987 til 1989. Utvalget ble oppnevnt 10. april 1987, og leverte innstillingen sin 15. desember 1989. Den foreslo følgende sammenslåinger:

* Arendal, Hisøy, Moland, Tromøy og Øyestad.
* Fredrikstad, Kråkerøy, Onsøy, Rolvsøy og Borge.
* Hamar, Løten, Vang i Hedmark og en del av Ringsaker.
* Hammerfest, Kvalsund og Sørøysund.
* Sarpsborg, Skjeberg, Tune og Varteig.

Folkeavstemninger mot kommunesammenslåing
-----------------------------------------

| Kommune | Dato | Innbyggere | Prosent mot sammenslåing | Oppmøte | Oppslutning i kommunestyret | Kommentar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tjølling | Mai 1986 | 7 800 | 84 % | 61 % | 26 mot sammenslåing, 3 for | Tjøllingaksjonen |
| Kvalsund | April 1990 |  | 90 % | 60 % |  |  |
| Løten | 22. og 23. april 1990 | 7 000 | 97,44 % | 72,04 % |  | 3 809 stemte mot, mens 100 stemte for. |
| Vang i Hedmark | 22. og 23. april 1990 | 9 000 | 94,93 % | 64,71 % |  | 4 613 stemmer ble avgitt. |
| Fredrikstad |  |  | 52 % | 26 % |  | Partiet Nei til storkommunen fikk 20% av stemmene i et ekstraordinært kommunevalg i 1993 hvor de sammenslåtte kommunene deltok. |
| Borge |  |  | 94,7% |  |  |  |
| Kråkerøy |  |  | 92,7 % |  |  |  |
| Onsøy |  |  | 97,7 % |  |  |  |
| Rolvsøy |  |  | 96,5 % |  |  |  |
|

Referanser
----------

1. ↑  Alf B. Godager (10. oktober 1986): Larvik, Horten og Tønsberg utvides. *Aftenposten Aften*.
2. ↑  15. desember 1989: Fem bykommuner utvides, foreslår Buvik-tvalget. *NTB*.
**Fekting under de britiske imperie- og samveldeleker 1966**. Fekting var en av flere sporter under de britiske imperie- og samveldeleker (British Empire and Commonwealth Games) som ble arrangert i Kingston på Jamaica i perioden 4. til 13. august 1966. Det var de åttende lekene i det som kom til å bli Samveldelekene (Commonwealth Games) fra 1978. De fire første lekene het de britiske imperielekene (British Empire Games) de neste fire (1966-1966) het (British Empire and Commonwealth Games). I lekene i 1966 ble det konkurrert i åtte fektøvelser, seks for menn og to for kvinner. Kårde, sabel og florett både individuelt og i lag for menn og for kvinner en individuell og en lagkonkurranse i florett. England ble beste nasjon, de vant alle åtte gullmedaljene.

Medaljer
--------

| Fekting Fekting - Britiske imperie- og samveldeleker 1966, Kingston Jamaica |
| --- |
|
|  Nr.  | Land |    Gull    |    Sølv    | Bronse | Totalt |
| 1. | Englands flagg England | 8 | 3 | 1 | 12 |
| 2. | Australias flagg Australia | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 3. | Canadas flagg Canada | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 3. | Skottlands flagg Skottland | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. | Skottlands flagg Skottland | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 6. | Wales’ flagg Wales | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | **8** | **8** | **8** | **24** |

Eksterne lenker
---------------

* Commonwealth Games

| * v
* d
* r
Britiske imperie- og samveldeleker 1966 |
| --- |
| Badminton **·** Boksing **·** Bryting **·** Fekting **·** Friidrett **·** Skyting **·** Stuping **·** Svømming **·** Sykling **·** Vektløfting |


| * v
* d
* r
 0 Fekting under Samveldelekene |
| --- |
| 1950 Auckland **·** 1954 Vancouver **·** 1958 Cardiff **·** 1962 Perth **·** 1966 Kingston **·** 1970 Edinburgh |
Grafisk fremstilling av Eulers likhet i det komplekse planet. Den forbinder +1 med -1 ved *eiπ*. Adderer man til 1, fører det til 0.
**Eulers likhet** er et spesialtilfelle av Eulers formel i matematisk analyse og er betegnelsen på likningen

{\displaystyle e^{i\pi }+1=0,\,\!}
der

{\displaystyle e\,\!} er Eulers tall, grunntallet til den naturlige logaritmen,
{\displaystyle i\,\!} er den imaginære enheten, en av de to komplekse tallene som kvadrert blir -1 (det andre er {\displaystyle -i\,\!}), og
\pi \,\! er pi, forholdet mellom en sirkels omkrets og diameter.
Eulers likhet er oppkalt etter Leonhard Euler og er også kjent som **Eulers likning**.

Likhetens natur
---------------

Eulers likhet er av mange sett på som spesiell grunnet dens matematiske skjønnhet. Tre grunnleggende aritmetiske operasjoner opptrer én gang hver: addisjon, multiplikasjon, og potenser. Likheten forbinder også fem matematiske konstanter:

* Tallet 0.
* Tallet 1.
* Tallet *π*, som er å finne overalt innen trigonometri, geometrien til Euklidisk vektorrom, og matematisk analyse.
* Tallet *e*, grunntallet til den naturlige logaritmen, som svært ofte forekommer i matematisk analyse (e ≈ 2.71828).
* Tallet i, imaginære enheten til komplekse tall.

Videre, i matematisk analyse, er det vanlig å skrive likninger med null på en side.

Utledning
---------

Eulers generelle formel.
Likheten er et spesialtilfelle av Eulers formel fra kompleks analyse, som sier at

{\displaystyle e^{ix}=\cos x+i\sin x\,\!}
for alle reelle tall *x*. (Bemerk at argumentene til de trigonometriske funksjonene *sin* and *cos* oppgis i radianer.) 

Hvis vi sier at

{\displaystyle x=\pi ,\,\!}
da er

{\displaystyle e^{i\pi }=\cos \pi +i\sin \pi .\,\!}
Siden

{\displaystyle \cos \pi =-1\,\!}
og

{\displaystyle \sin \pi =0,\,\!}
betyr det at

{\displaystyle e^{i\pi }=-1,\,\!}
som gir likheten

{\displaystyle e^{i\pi }+1=0.\,\!}

Tilskrivelse
------------

Selv om man vet at Euler med sin formel relaterte *e* til *cos* og *sin* begrepene, har man ikke noe materiale som tilsier at han faktisk utledet selve likheten. Derimot var formelen mest sannsynlig kjent før Euler. Spørsmålet om Euler burde tilskrives denne formelen er dermed ubesvart.

Litteratur
----------

* C.B. Boyer, *A History of Mathematics*, Princeton University Press, New Jersey (1968). ISBN 0-691-02391-3.
* E. Maor, *e: the Story of a Number*, Princeton University Press, New Jersey (1994). ISBN 978-0-691-14134-3.
* C.E. Sandifer, *How Euler Did It*, The Mathematical Association of America (2007). ISBN 978-0-88385-563-8. Google Book. Se p.4 om Eulers likhet.
Dette bildet representerer problemet Broene i Königsberg, og siden alle nodene har oddetall grad er det ikke mulig å gå over hver bro kun én gang.
Hver node i denne grafen har partall grad, derfor har denne en eulerkrets.
En **eulervei** i matematisk grafteori er en vei som går gjennom hver kant (strek) nøyaktig én gang. En eulerkrets er en eulervei som ender i samme node som den startet. Temaet ble først diskutert av Leonhard Euler i 1736, da han viste at det kjente problemet Broene i Königsberg ikke kunne løses.

Egenskaper
----------

* En sammenhengende urettet graf har en eulerkrets (eulersyklus) hvis og bare hvis alle nodene har partallsgrad. (Dvs. at antallet kanter inn til hver node er et partall.)
* En sammenhengende urettet graf har en eulervei (men ingen eulerkrets) hvis og bare hvis eksakt to av nodene er av odde grad. (Herav kan man se at problemet Broene i Königsberg ikke kan løses.)

Kilder
------

* Kenneth H. Rosen: *Discrete Mathematics and Its Applications*, 7th Edition (side 666-671) ISBN 9780071315012

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MathWorld
 |
**Eulichadidae** er en liten familie av biller som bare er kjent fra Sørøst-Asia og California. Av utseende kan de minne litt om smellere (Elateridae). Deres fylogenetiske plassering er usikker. Her er de regnet til overfamilien mudderbiller (Dryopoidea), men flere trekk ved larvene kan tyde på at de er nært beslektet med engbiller (Dascillidae). Larvene lever i rennende vann og er spesielle ved at de har både spirakler (trakéåpninger) og ytre gjeller, altså dobbelt sett åndingsorganer.

Utseende
--------

Middelsstore til store (13 – 35 mm), avlange, noe flate biller. De har sagtakkede antenner og et påfallende kort brystskjold (pronotum). **Hodet** er lite, nedbøyd og neppe synlig ovenfra. Fasettøynene er temmelig små med fine fasetter, uten hår. Antennene er 11-leddete, ganske lange og kraftige, tydelig sagtakkede. **Brystskjoldet** (pronotum) er omtrent dobbelt så bredt som langt, påfallende kort, med jevnt rundede sider (omtrent halvsirkelformet sett ovenfra). **Dekkvingene** er avlange, jevnt tilsmalnende, 5-6 ganger så lange som brystskjoldet. Det er kledt med fine hår som ofte danner ett nettaktig mønster. **Beina** er ganske kort og slanke, med 5-leddete føtter. **Larvene** er sylindriske, med noen få korte hår i bakkanten av hvert segment, ellers glatte. Hodet er ganske lite med små kjever (mandibler). De seks beina er korte og kraftige. Det som spesielt utmerker disse larvene er at bakkroppsleddene (fra det 4. kroppsleddet og bakover) har en buskete gjelle på hver side av hvert ledd, festet nederst på siden. Ytre gjeller er ganske uvanlig hos billelarver. I tillegg har de runde spirakler (trakéåpninger, åndehull) på siden av de fleste leddene. De har altså dobbelt sett av åndeorganer, noe som er ganske sjeldent. På det bakerste segmentet har de et par oppoverrettede kroker.

Levevis
-------

Larvene lever blant døde blader i rennende vann. Ellers er lite kjent om biologien til disse uvanlige billene.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea) eventuelt Engbiller (Dascilloidea)
			* Familien **Eulichadidae** Crowson, 1973
				+ Slekten *Eulichas* Jacobson, 1911 – 39 arter, Kina og Sørøst-Asia
				+ Slekten *Stenocolus* LeConte, 1859 – bare én art
					- *Stenocolus scutellaris* LeConte, 1859 – bare kjent fra California

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Eulichadidae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Eulichadidae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Eulichadidae* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Eulichadidae* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Eulichadidae* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Eulichadidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Eulichadidae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Bilder fra Delta interactive key – Elateria: *Eulichas* sp.:. *Stenocolus scutellaris*, larve:

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Anders von Tangen Buraas** (1915–2010) var en norsk journalist, informasjonssjef og forfatter.

Familie
-------

*Se von Tangen for mer om morsslekta*
Han var sønn av Dagny von Tangen (1874–1936) og redaktør Carl Ludvig Buraas (1870–1933). Moren var den første kvinne ansatt ved Bergens museum og tatt opp i Harmonien.

Norge, Sverige og London
------------------------

Etter examen artium i 1933 ved Oslo handelsgymnasium var han kontorist hos *Aftenposten* frem til 1941 da han rømte til Sverige etter å ha tatt del i motstandsbevegelsen i Norge. Han jobbet ved legasjonen i Stockholm og senere London. Han giftet seg i London i 1945 med direktørdatteren Janette Margaret Watson Maxwell (1920–2001).

Arbeiderbladet og Washington
----------------------------

Efter å ha vært *Arbeiderbladet*s korrespondent i London 1945–1949 var han tre år i Norge, 1952–1954 korrespondent i Washington DC og 1954–1958 redaksjonssekretær. Ikke uventet ble han til del den første Narvesenprisen i 1954.

NRK, SAS og EFTA
----------------

Etter å ha jobbet i NRK fjernsynet 1958–1961 var han og kona i EFTA, stasjonert som PR-sjefer i Washington ett år, før han i 1963 ble informasjonssjef i flyveselskapet SAS og fikk et solid lønnsopprykk fra 30 000 til 100 000. Han var i 1966 tilbake for EFTA i Genève  frem til 1970 da han og kona bosatte seg i Sveits for godt og drev boksing og frilans. Han var en ivrig fjellklatrer som blant annet besteg Mont Blanc. I 1996 donerte han sin samling av russiske ikoner til Kirkesamlingen ved Bergens museum.

Bibliografi
-----------

* *Typisk amerikansk*, 1954
* *Fly over fly. Historien om SAS*, 1972 (forkortet eng. utg. *The making of SAS. A triumvirate in world aviation*, 1973)
* *Hit og dit i Sovjet med Anders Buraas*, 1975
* *Labben fra Grønland: Harald Herlufsen*, 1982
* *Sverige tur-retur. Beretningen om flyktningene som ble soldater*, 1985

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Anders von Tangen Buraas, Norsk biografisk leksikon ID Anders\_Buraas, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Store norske leksikon
3. 1 2  *Ikonene, en port til Russland* i Bergens Tidende, den 10. desember 1996.
4. ↑  *Dårlig nyhet for fjernseere* i VG den 29. juni 1963.
5. ↑  *Vår første TV-kjendis overlever diplomatiet* i VG den 13. desember 1969.

Litteratur
----------

* Geir Totland (1992). *Fra filmavis til dagsrevy : En studie i fjernsynsnyhetenes historie*. Oslo: Norges allmennvitenskapelige forskningsråd. ISBN 8272168227.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |

Portal: Andre verdenskrig
Sagene kirke
**Sagene menighet** var et prestegjeld Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet bydelen Sagene i Oslo kommune, med Sagene kirke som menighetskirke.

Sagene menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Sagene og Iladalen sokn, underlagt Nordre Aker prosti.

Historikk
---------

Sagene menighet ble opprettet i 1880 som følge av byutvidelsen i 1877, og besto dels av den nordre delen av Gamle Aker menighet og dels av det nye området som var lagt under byen i nord. Iflg. kgl.res. av 28. september 1897 skulle grensene for menigheten gå fra bygrensen ved vestre ende av Kierschows gate til Kingos gate, Sannergata, Fagerheimgata, Rosenhoffgata, derpå i nord-nordøstlig retning til bygrensen og så langs denne til Kierschows gate.

Ved kgl.res. av 17. november 1916 ble delen av menigheten som lå øst for Akerselva og syd for Torshovgata ble skilt ut som Lilleborg menighet, og ved kgl.res. 6. desember 1929 ble det resterende området øst for Akerselva skilt ut som Torshov menighet.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Sagene
* Iladalen

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Kilder
------


1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  
	* Historikk for prestegjeld og sogn i Oslo, arkivverket.no
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
4. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.Raja-Joosepin kansainvälisen rajanylityspaikan sijaintiRaja-Joosepin kansainvälisen rajanylityspaikan sijaintiRaja-Joosepin raja-as. (Finland)
**Raja-Jooseppi**, eller **Raja-Jooseppi-Lotta**, er et småsted og en grensepost for trafikk mellom Finland og Russland. 

I 2012 var det i alt 128.054 grensepasseringer her; det var mer enn en fordobling fra 2009. På russisk side kalles grensepasseringsstedet **Lotta** (МАПП Лотта). Derfra til Murmansk er det 231 kilometer. I Finland er nærmeste større sted Ivalo, 52 km unna. 

Grensestasjonen ble åpnet i Finland den 25. januar 1967, og ble åpen for internasjonal personbilpassering 4. september 1989.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Uppslagsverket Finland
 |
Sofienberg kirke
**Sofienberg menighet**, inntil 1. mars 1962 **Petrus menighet**, var en menighet i Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke, med Sofienberg kirke som menighetskirke.

Sofienberg menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Paulus og Sofienberg sokn, underlagt Nordre Aker prosti.

Historikk
---------

Menighetens opprinnelse kommer av at *ved lov av 12. mai 1877 blev bestemt, at de for en stor del bymæssig bebyggede dele av Østre og Vestre Akers prestegjeld som laa nærmest Kristiania, skulde indlemmes i byen.*

Grensene for menigheten gikk fra bygrensen ved Hovinveien, langs Sørligata, Jens Bjelkes gate, østsiden av Den Botaniske hage, Trondheimsveien fra enden av Lakkegata til Helgesens gate, Verksgata, Fagerheimgata og så i nordlig retning til bygrensen. Ved kgl. res. 28.09.1897 ble det fastsatt at grensene skulle følge Heibergs gate fra bygrensen, Tøyengata, Jens Bjelkes gate, Vahls gate, Herslebs gate til Schous plass, Toftes gate, Helgesens gate, Teglverksgata, Verksgata, Fagerheimgata og så i nordlig retning til bygrensen. Området nærmest Tøyenparken ble i 1907 lagt til Tøyen småkirkemenighet. Et lite område mellom Toftes gate og Kirkegårdsgata ble skilt ut som Matteus menighet i 1916, men denne menigheten ble nedlagt igjen i 1938, og området ble delt mellom Petrus, Grønland og Jacob menigheter.

Ved kronpr.reg.s res. av 30. november 1956 ble Lilleborg menighet opprettet, gjeldende fra 1. juli 1957 av bl.a. deler av Petrus menighet.

Petrus menighet skiftet navn til Sofienberg menighet 1. mars 1962.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Sofienberg

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Referanser
----------

1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  *Petrus menighet Kristiania*. Oslo: I hovedkommission paa Lutherstiftelsens forl. 1915.
3. ↑  Historikk for prestegjeld og sogn i Oslo, arkivverket.no
4. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
5. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
Røa kirke
**Røa menighet** var et prestegjeld tilhørende Vestre Aker prosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet bydelen Røa i Oslo kommune, med Røa kirke som menighetskirke.

Røa menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Røa sokn, underlagt Vestre Aker prosti.

Historikk
---------

Ved kronprins. reg. res. av 30. november 1956, delingen av Ullern menighet i to selvstendige menigheter, ble Røa og Sørkedalen skolekretser skilt ut som *Røa menighet*, med følgende grenselinjer: Fra grensen mot Bærum prestegjeld ved eiendommen «Rolighet» går grensen i regulert grøntbelte over Skibakken, vest og nordvest for eiendommen Trasop til Sørkedalsveien, følger Bernhard Herres vei til Holmenkollveien, denne vei til Ankerveien, denne til Ryghs vei, denne vei nordover slik at husene på begge sider i Ryghs vei tillegges Ris menighet og videre nordover den nåværende grense mellom Ullern og Ris menigheter.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Røa

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Kilder
------


1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  Forskrift om opprettelse av menigheter, Majorstua menighet, Røa menighet, Lilleborg menighet, Sinsen menihget, Oslo.
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
4. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
Grefsen kirke
**Grefsen menighet** var et prestegjeld tilhørende Nordre Aker prosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke, med Grefsen kirke som menighetskirke.

Historikk
---------

Grefsen menighet ble opprettet ved kgl.res. av 11. juni 1937, da den østre delen av Vestre Aker menighet ble skilt ut som egen menighet.

Ved kronpr.reg.res. av 30. november 1956 ble Sinsen menighet opprettet bl.a. av deler av Grefsen menighet, gjeldende fra 1. oktober 1957. Ny grense mot Torshov menighet ble fastsatt ved kgl.res. av 3. oktober 1958 II 2 (jfr. V.)::

> Det fastsettes følgende nye grense mellom Grefsen og Torshov menigheter: Akerselven, Grefsen – Bestunbanens sidespor til Spigerverket og Gjøvikbanens trasè til den møter grensen for Sinsen menighet.
> 
> 
> 

Solemskogen m.v. ble lagt til menigheten ved samme res. II 5. Tonsen menighet ble opprettet fra 1. januar 1959 ved kgl.res. av 3. oktober 1958 av bl.a. deler av Grefsen menighet. Ved kgl.res. av 1. oktober 1965 ble en del av Grefsen menighet overført til en nyopprettet Nordberg menighet.

Referanser
----------

1. ↑  Grefsen menighet, Oslo bispedømme, lovdata.no

Kilder
------

* Historikk for prestegjeld og sogn i Oslo, arkivverket.no
Pallium til pave Johannes XXIII, som er den nåværende utformingen, vist i museet til Gniezno erkebispedømme
**Pallium** (fra middelalderlatin *pallium*, «(kostbart) tøystykke», «alterduk», av latin *pallium*, grunnbetydning «(gresk) kappe») er et verdighetstegn for erkebiskoper i Den katolske kirke. Den var opprinnelig særegen for paven, men i mange århundrer gitt av Den hellige stol personlig til hver ny metropolittbiskop som et symbol på den tildelte kirkelige jurisdiksjonsmyndighet, og er fortsatt et pavelig emblem.

 Benedikt XVI med pallium
Pallier er en form for stola, et bånd som legges rundt nakken på personen som bærer det. Det er formet som en ring med en snor hengende ned foran, og er hvitt med svarte kors. Det er vevet av ull fra lam som holdes ved et kloster viet til St. Agnes utenfor Romas bymurer. 21. januar hvert år blir lammene velsignet i en spesiell seremoni. Ullen blir tatt med til benediktinersøstrene ved kirken Santa Cecilia in Trastevere, som vever pallier. Palliene blir så lagt på apostelen Peters grav, hvor de ligger inntil de skal deles ut.

Referanser
----------

1. ↑  «pallium», *Collins Dictionary*
2. ↑  «pallium», *NAOB*
3. ↑  Chisholm (1911), s. 638.
4. ↑  Schoenig (2006), s. 18–19.

Litteratur
----------

* Chisholm, Hugh, red. (1911): «Pallium», *Encyclopædia Britannica*, bind 20 (11. utg), Cambridge University Press, s. 638–639
* Kollmorgen, Gregor (25. januar 2008): *The Pallium – History and Present Use*, New Liturgical Movement
* Schoenig, Steven A. (16.–23. januar 2006): «The pope, the pallium, and the churches», *America*: 18–19

Eksterne lenker
---------------

(en) Pallium (clothing) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* «A tradition in evolution: Pallium signifies authority, loyalty», *Catholic News Service*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
Sinsen kirke
**Sinsen menighett** var en menighet i Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke, med Sinsen kirke som menighetskirke.

Historikk
---------

Sinsen menighet ble opprettet 1. januar 1957 ved at deler av Østre Aker prestegjeld og Grefsen menighet ble skilt ut fra de respektive menigheter, idet grensen mellom disse menigheter og den nye Sinsen menighet ble fastlagt slik: Fra krysset Trondheimsveien – Hasleveien, Hasleveien til Sinsenveien, denne vei nordover til Lørenveien, denne vei til Økernveien, Økernveien til denne møter Skogvollveien , derfra etter nyregulert vei vestover og nordvestover til grøntbelte ved Refstad gård, derfra sørover langs østsiden av grøntbeltet til grensen møter kraftlinjen som går mellom nr. 13 og nr. 15 i Åkerøveien, følger kraftlinjen til Sinsenveien, denne vei nordover til Trondheimsveien, denne vei sørvestover til Kringsjåveien, denne til Lofthusveien, denne til Kjelsåsveien, denne til Gjøvikbanen, følger vestre grense for Gjøvikbanens trasé et stykke sør for jernbaneundergangen til midt i Torshovdalen og derfra i en linje sørover til det punkt hvor grensene for Torshov og Lilleborg menigheter støter sammen.

Kilder
------

* Forskrift om opprettelse av menigheter, Majorstua menighet, Røa menighet, Lilleborg menighet, Sinsen menighet
Voksen kirke
**Voksen menighet** var et prestegjeld tilhørende Vestre Aker prosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet bydelen Voksen i Oslo kommune, med Voksen kirke som menighetskirke.

Voksen menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Voksen sokn, underlagt Vestre Aker prosti.

Historikk
---------

Ved kgl.res. av 29. juni 1984 ble Røa prestegjeld delt slik at Voksen ble utskilt som eget sogn og prestegjeld, betjent av sogneprest og residerende kapellan.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Voksen

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Kilder
------


1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  Voksen menighet, lovdata.no
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
4. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no
Rødtvet kirke
**Rødtvet menighet** var et prestegjeld tilhørende Østre Aker prosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet bydelen Rødtvet i Oslo kommune, med Rødtvet kirke som menighetskirke.

Rødtvet menighet inngikk fra 1. januar 2020 i Grorud sokn, som har kirkene Grorud, Romsås og Rødtvet, og er underlagt Groruddalen prosti.

Historikk
---------

Ved *Forskrift om endret menighetsinndeling* av 14. januar 1972, ble Grorud menighet delt ved at det skiltes ut en ny *Rødtvedt menighet*, gjeldende fra 1. januar 1972.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Rødtvet

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Referanser
----------

1. ↑  Prostier, proster og saksbehandlere, Oslo bispedømme, kirken.no
2. ↑  Rødtvedt menighet, lovdata.no
3. ↑  «Vort Vel 1971.03.26». Norge;Oslo;;Oslo;;;;. 19710326. s. 4.  Sjekk datoverdier i `|dato=` (hjelp)
4. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
5. ↑  Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no