**Valeska Suratt** (født 28. juni 1882, død 2. juli 1962) var en amerikansk skuespiller som opptrådte på teaterscenen og i stumfilm. Suratt var kjent og beryktet moteikon, til dels med både kostbare og bisarre kreasjoner, og skal etter en gang ha benyttet 11 000 dollar på en kappe. Selv om Suratt forsøkte å rivalisere skuespillerkollega Theda Bara nådde hun aldri opp til sistnevntes popularitet. Suratt er også berømt for at absolutt ingen av hennes filmer har overlevd ettertiden.

Liv og karriere
---------------

Et noe morbid teaterfoto av Suratt, fotograf Orval Hixon, 1916
Suratt ble født i Owensville i Indiana i 1882, men flyttet med familien til Terre Haute da hun var seks år gammel.

I 1913 ble kjent for sin suksess i musikalen *The Kiss Waltz*. Som skuespiller og sanger opptrådte hun i noen få stykker på Broadway, hovedsakelig sangspill og musikaler: *The Belle of Mayfair* (1906), *Hip! Hip! Hooray! 1907* (1907), *The Girl With The Whooping Cough* (1910, den franske farsen ble stengt grunnet anklager om uanstendighet), *The Red Rose* (1911) og *Spice of 1922* (1922).

I en berømt fotoposering av Suratt fra *The Red Rose* var hennes venstre bryst blottet med hånden, med unntak av en rød rose som skjulte hennes brystvorte.

Suratt gjorde sin debut i filmen i *The Soul of Broadway* (1915). Det samme året gjorde hun *The Immigrant* fulgt av *The Straight Way* (1916), *Jealousy* (1916), *The Victim* (1916), *The New York Peacock* (1916), og *She* (1917).

Ikke ulik sin rival Theda Bara ble hun karakterisert som «Vampyrkvinnen i stumfilmen». Bara ble også kalt det samme, så forkortet til «vamp», men det fikk etter hvert betydning *dristig og vågal kvinne*.

Ingen kopier er blitt bevart av de filmer som Suratt spilte i, men det eksisterer fotografier fra produksjonene.

Moteikon
--------

I løpet av sine år på Broadway ble hun kjent for sine moteklær som bar på scenen. Blant de klær hun skaffet seg var den mest kommenterte en Askepott-kappe som skal ha kostet 11 000 dollar. Hun ble tidvis kalt for «Motenes keiserinne». Hennes navn ble internasjonalt synonymt med strålende kjoler. I Fox Films drama, *The Soul of Broadway*, bar Suratt mer enn 150 forskjellige kjoler.

Hun var muligens en modell for de berømte skissene av «Gibsons piker», tegninger av Charles Dana Gibson, som ble sett på som ikoniske representasjoner av vakre og uavhengige amerikanske kvinner ved århundreskiftet.

Personlig liv og død
--------------------

Surratt giftet seg to ganger, men fikk ingen barn. Hennes første ektemann var William J. Flannery (1869–1950), også kjent som Billy Gould, en komiker innenfor vaudeville, mest kjent for sine roller som trubadur. Hun skal ha giftet seg med ham en gang rundt 1904 og senere skilt. I 1911 giftet hun seg med skuespilleren Fletcher Norton og som hun forble gift med inntil Norton døde i 1941.

Hun var medlem av Bahai-troen.

Valeska Suratt døde selv på et pleiehjem i Washington, DC i 1962, 80 år gammel. Hun ble gravlagt på kirkegården Highland Lawn Cemetery i barndomsbyen Terre Haute i Indiana.

Broadway
--------

| Dato | Produksjon | Rolle | Merknad |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. desember 1906 – 30. mars 1907 | *The Belle of Mayfair* | Hertuginnen av Dunmow |  |
| 10. oktober – 7. desember 1907 | *Hip! Hip! Hooray!* | Mrs. Vera Shapeleigh |  |
| 25. april – mai 1910 | *The Girl with the Whooping Cough* |  |  |
| 2. juni – september 1911 | *The Red Rose* | Lola | Kostyme og scenedesign |
| 6. juli – 9. september 1922 | *Spice of 1922* |  |  |
|

Filmografi
----------

| År | Film | Rolle |
| --- | --- | --- |
| 1915 | *The Soul of Broadway* | Grace Leonard, også kjent som La Valencia |
| *The Immigrant* | Masha |
| 1916 | *The Straight Way* | Mary Madison |
| *Jealousy* | Anne Baxter |
| *The Victim* | Ruth Merrill |
| 1917 | *The New York Peacock* | Zena |
| *She* | Ayesha, også kjent som «She» |
| *The Slave* | Caroline |
| *The Siren* | Cherry Millard |
| *Wife Number Two* | Emma Rolfe |
| *A Rich Man's Plaything* | Marie Grandon |

Referanser
----------

1. 1 2   Find a Grave, Find a Grave 1718, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Internet Broadway Database, Internet Broadway Database person-id 25385, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w69d9xw0, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  The Bizarre Fashions of Valeska Suratt
5. ↑  The Film Survival Race! Arkivert 14. mars 2012 hos Wayback Machine.
6. ↑  Frank Cullen,; Hackman, Florence; McNeilly, Donald (2007): *Vaudeville, Old & New: An Encyclopedia of Variety Performers in America*. 1. Routledge. ISBN 0-415-93853-8: ss. 1076.
7. ↑  Chanler, Julie (1956): *From Gaslight to Dawn an autobiography*, New York: New History Foundation. ss. 152-153

Litteratur
----------

* «Startling Secrets of the World's Most Famous Self-Made Beauty». *Cedar Rapids Republican*. 16. juni 1912, side 13.
* «Valeska Suratt Thursday». *Fort Wayne Journal*. 29. juli 1917, side 37.
* «A Journey Through Queen of Night's Apartment». *Oakland Tribune*. 5. april 1914, side 10.
* «The Kiss-Waltz». *Racine Journal-News*. 5. februar 1913, side 10.
* «Star In The Soul of Broadway». *Wichita Falls Daily Times*. Side 16.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Valeska Surratt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Valeska Suratt på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Valeska Suratt hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Valeska Suratt hos Internet Broadway Database Rediger på Wikidata
* (en) Valeska Surratts stamtavle
* (en) Portrett av Valeska Surratt, 1916, av Benjamin Strauss og Homer Peyton
* (en) Surratts sceneportretter og bilder fra stumfilmene
* (en) «Oh, You Dream», innspilling av en sang fra 1910 av Eddie Morton. Sangteksten nevner flere skuespillere på Broadway, inkludert Surratt
* (en) «Valeska Suratt». Find a Grave.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |