Den gamle Collettgården i Kirkegaten ble kjøpt av Jørgen W. Cappelen i 1843. Hit flyttet han bokhandelen og her innrettet han også familiens privatbolig. *Cappelengården* (også kalt Collett-Cappelengården, etter begge dens tidligere eiere) er flyttet til Norsk Folkemuseum på Bygdøy.
**Jørgen Wright Cappelen** (født i Porsgrunn den 10. august 1805, død i Oppegård den 6. oktober 1878) var forlagsbokhandler og grunnla J. W. Cappelens Forlag.

Jørgen var sønn av Ulrich Fredrich von Cappelen (1770–1820) og Benedicte H. Aall (1772–1812). Jørgen var bror til Ulrik Frederik Cappelen, Nicolai Benjamin Cappelen og Benedicte Cappelen. Jørgen giftet seg den 17. mars 1842 med sangerinne og skuespiller ved Christiania Theater, *Fredrikke Helene Schwirtz* (1819–1870). De fikk tre døtre og to sønner. Den eldste sønnen, Jacob Cappelen hadde bare så vidt rukket å komme inn i forretningsvirksomheten da han plutselig døde i 1875. Den yngre sønnen, Jørgen Wright Cappelen II, gikk inn i virksomheten i 1877. Dermed det også ham som overtok forlaget og sortimentet.

I sin ungdom var Jørgen spesielt religiøs. Han planla å bli misjonær og utdannet seg til det i Basel, Sveits, men måtte på grunn av sykdom oppgi planene. Jørgen var tidlig interessert i religiøs litteratur, og i folkeopplysningsbøker. I 1829 etablerte han sin bokhandel og forlag i Schous gård i Storgaten, Christiania. Forlagsbokhandelen ble snart utvidet til assortementsbokhandel med import og salg av utenlandske bøker. I tillegg var han den første forretningsmann i Norge som tok inn og videresolgte utenlandske pianoer og orgler.

Bokhandelen ble nedlagt i 1973, mens forlaget fremdeles består. Det ble i 1987 solgt av hans etterkommere til det svenske Bonnier-konsernet. Cappelens Antikvariat ble avviklet som butikk i 2010, men drives fra slektsgården i Bærum av Jørgen Wright Cappelen V (f. 1959).

Jørgen Wright Cappelen med og startet Den norske Boghandlerforening i 1840. Han ble også valgt til foreningens første formann, fra 1851 til 1870. I 1875 gikk han inn som en av fire interessenter i Den norske Forlagsforening, som skulle bli en slags forløper for Den norske Forleggerforening.

Jørgen W. Cappelen hadde en vakker gård på Kastellet oppe på Nordstrandsplatået. Eiendommen hørte til under Østre Aker, så både han og hustruen ble gravlagt på Østre Akers gravlund.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   basert på følgende heuristikk avledet fra tidslinjen fra andre hendelser[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Jørgen W. Cappelen døde brått og uventet av hjerteslag, akkurat som han om morgenen, sammen med grosserer Inier fra Ljan, skulle bryte opp fra gården Oppegård for en jaktutflukt.
4. ↑  Etter Jørgen Wright Cappelen II overtok sønnen Jørgen Wright Cappelen III (1891–1982). Han er far til Jørgen Wright Cappelen IV og dramatikeren Peder W. Cappelen.

Litteratur
----------

* E. A. Thomle: *Familien (von) Cappelen i Norge og Danmark*, Christiania 1896
* Einar Boyesen: *J.W. Cappelen 1805–1878: noen blad av norsk bokhandels og norsk kulturkamps historie*, Oslo 1953
* Harald L. Tveterås: *I pakt med tiden – Cappelen gjennom 150 år 1829-1979*, Oslo 1979
* Hans Cappelen: «Våpensegl og slektspapirer fra Skiens-distriktet». *Norsk Slektshistorisk Tidsskrift* bind 35, Oslo 1996.  Arkivert 29. april 2013 hos Wayback Machine. (med bl.a. Jørgen Wright Cappelens personlige segl)
* Jens Braage Halvorsen: «Cappelen, Jørgen Wright» (s. 2-3). I: *Norsk Forfatter-Lexikon 1814-1880*, bd. 2. Kristiania 1888.
* Lambrecht Haugen: *Cappelen-slekten 1627-2008*, Rosendal 2008
* Thoralf Pryser: *Forlagsbokhandler Jørgen Wright Cappelen (1857–1934). Glimt fra hans liv.* Tilrettelagt og utgitt av Christine Cappelen Heftye, Oslo 2012 (mest om Jørgen Wright Cappelens sønn med samme navn)
* «Jørgen Wright Cappelen» (s. 329-330). I: *Ny illustreret Tidende* No. 42. Kristiania, 20de Oktober 1878.

Se også
-------

* Cappelen (slekt)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** KulturNav
 |