**DS «Irma»** (kallesignal MCHD / LDTP) var et passasjer- og hurtigruteskip som ble overlevert Det Bergenske Dampskibsselskab (BDS) i april 1905. Skipet var byggnummer 510 ved det britiske verftet *Sir Raylton Dixon & Company* i Middlesbrough, og kontraktsummen var 570 684 kroner. Skipet gikk i Englandsruten mellom Trondheim, Vestlandet og Newcastle, og også i turisttrafikk i vestlandsfjordene om sommeren. DS «Irma» gikk i fast rotasjon i hurtigruten fra 1931 til 1944. I februar 1944 ble det senket av 2 norske torpedobåter ved Hestskjæret fyr i Møre og Romsdal. 61 mennesker omkom.

Det Bergenske Dampskibsselskab hadde som tradisjon å navngi skipene sine etter fenomener og objekter på nattehimmelen. Irma er en asteroide som ble oppdaget i 1877.

Historie
--------

DS «Irma» ved Åndalsnes sommeren 1924  
*Foto: Anders Beer Wilse*
Etter overleveringen i april 1905 ble skipet satt inn på Englandsruten Trondheim – Bergen – Stavanger – Newcastle, og erstattet DS «Mira». Denne ruten var et samarbeidsprosjekt mellom Det Bergenske Dampskibsselskab og Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab (NFDS) i Trondheim. I utlandet markedsførte rederiene seg som *B & N Line Royal Mail LTD*.

I sommermånedene ble DS «Irma» også satt inn på turistruten fra Mellom-Europa til vestlandsfjordene. I oktober 1921 trakk Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab seg ut av Englandsruten, og samtidig trakk BDS DS «Irma» ut av ruten. I stedet ble skipet satt inn som turistskip i sommermånedene. Sommeren 1923 ble DS «Irma» satt inn på turistruten til Svalbard, og mellom 1927 og 1931 gikk det i Hamburgruten.

### I hurtigruten

9. juli 1931 ble DS «Irma» satt inn i fast rotasjon i hurtigruten som erstatning for DS «Hera» som forliste 17. mars samme år. I 1932 ble passasjerbekvemmeligheten oppgradert og modernisert. I 1937 hadde det en mindre grunnstøting ved Kabelvåg i Lofoten.

Under angrepet på Norge 9. april 1940 var DS «Irma» i hurtigrutetrafikk, men slapp uskadd fra krigshandlingene. Etter invasjonen ble alle hurtigruteavganger innstilt, men sommeren 1940 startet DS «Irma» opp igjen seilingene i hurtigruten.

### Senkningen

Kvelden 13. februar 1944 var DS «Irma» på nordgående mellom Molde og Kristiansund. Like sør for Hestskjær fyr passerte det lasteskipet DS «Henry» som også var på vei nordover.

To norske torpedobåter stasjonert på Shetland lå ved Averøy og ventet på en tysk konvoi. I og med at DS «Irma» seilet for hjemmeflåten var det utstyrt med luftvernkanoner. Derifra antok torpedobåtene at DS «Irma» og lasteskipet DS «Henry» var en del av konvoien de ventet på. Like nord for Hestskjær fyr ble det angrepet av de to norske torpedobåtene. Torpedobåtene hadde bestemt seg for at de skulle senke det første passende fartøy som kom etter klokken 16:00 søndag ettermiddag, og det første fartøyet som kom var hurtigruteskipet Irma. DS «Irma» ble truffet av to torpedoer og brakk i to og sank i løpet av få minutter. DS «Henry» ilte til unnsetning. Ikke lenge etter ble også DS «Henry» truffet av to torpedoer og sank. 61 mennesker fra DS «Irma», og 4 fra DS «Henry» omkom. Bare 25 overlevde det tragiske forliset.

16. september 2002 avduket Kong Harald V et minnesmerke i Sveggen i Averøy kommune. Steinskulpturen «Stille rom» av kunstneren Geir Stormoen står med utsikt til stedet DS «Irma» og DS «Henry» ble senket, og på en bronseplate står navnene på de som omkom.

Skipet
------

DS «Irma»s tonnasje var ved levering 1 322,36 bruttoregistertonn, 760,58 nettoregistertonn, og lasteevnen var på 920 dødvekttonn. Det var bygd som et kombinert gods- og passasjerskip med 2 gjennomgående dekk og lasterom forut og akter. Lasterommenes totale volum i 1911 var 1 573 m³, og i 1940 hadde skipet 738 m³ kjølerom. Lasting og lossing foregikk med skipskraner ved lastelukene. Hovedmaskinen var en kullfyrt trippel ekspansjon dampmaskin med arbeidstrykk 175 psi, bygd av J. Dickinson & Sons. Oppgitt ytelse var 1 800 ihk (indikerte hestekrefter) og 245 nhk (nominelle hestekrefter), noe som ga en toppfart på 13,5 knop. Ved levering hadde DS «Irma» 92 køyeplasser på 1. plass (1.klasse), 10 på 2. plass, og 45 på 3. plass. Det var i 1907 sertifisert for 144 passasjerer i europeisk fart. Etter ombyggingen i 1932 ble DS «Irma» et to-klasseskip med 39 køyeplasser på 1. plass, og 48 på 3. plass (2. plass ble kuttet ut). I 1933 fikk DS «Irma» installert kjøleanlegg. I 1938 fikk det peileapparat, og i 1939 ekkolodd.

Se også
-------

* Liste over hurtigruteskip

Referanser
----------

1. ↑  *På krigshavet – ute og hjemme*. Evig Heder. NRK. 12. april 1995. 11:07 minutter fra start. Besøkt 8. juni 2022. «Det kan anføres til deres unnskyldning at de kunne ikke si med sikkerhet om det var hurtigruten eller et annet skip, men de burde ha sett det. Og hvis ikke de så det var de ikke kapable for den operasjonen de ledet.»
2. ↑  «Historien Irma». Hurtigrutemuseet. Arkivert fra originalen 5. mars 2016. Besøkt 8. juni 2022.

Litteratur
----------

* Dag Bakka jr. – *Hurtigruten, sjøveien mot nord* (side 91). Seagull Publishing 2003 – ISBN 82-91258-17-1
* Mike Bent – *Coastal Express: The Ferry to the Top of the World* (engelsk). Conway Maritime Press Limited, 1987. ISBN 0-85177-446-6
* *Aarbog for Norges handelsmarine 1907* (side 128) - Sjøfartskontoret, Kristiania 1908. (no) BIBSYS objektid: 920739016

Eksterne lenker
---------------

* Hurtigrutemuseet – DS Irma Besøkt 13. oktober 2009
* Omfattende uoffisiell side om hurtigrutene Besøkt 29. oktober 2008
* Hurtigruten (av Inge M. Johansen) (velg Irma i menyen til venstre) Besøkt 29. oktober 2008
* «D/S Irma». Lillesand sjømannsforening. Besøkt 15. januar 2019.
* Tyskspråklig side om hurtigrutene Besøkt 29. oktober 2008
* Mike Bents hurtigruteside – DS Irma (engelsk)[*død lenke*] Besøkt 29. oktober 2008

| * v
* d
* r
Alle hurtigruteskip |
| --- |
| *Skip med navn som har vært brukt flere ganger, har byggeår i parentes* |
| 1893–1945 | 
* DS «Vesteraalen» (1891)
* DS «Sirius»
* DS «Olaf Kyrre»
* DS «Erling Jarl» (1895)
* DS «Jupiter» (1856)
* DS «Sigurd Jarl» (1894)
* DS «Orion»
* DS «Kong Halfdan»
* DS «Capella»
* DS «Astræa»
* DS «Haakon Adalstein»
* DS «Lyra» (1905)
* DS «Haakon Jarl» (1879)
* DS «Richard With» (1909)
* DS «Midnatsol» (1910)
* DS «Hera»
* DS «Polarlys» (1912)
* DS «Finmarken» (1912)
* DS «Kong Haakon»
* DS «Kong Harald» (1890)
* DS «Neptun»
* DS «Haakon VII»
* DS «Dronning Maud»
* DS «Sanct Svithun» (1927)
* DS «Mira»
* DS «Irma»
* DS «Prinsesse Ragnhild»
* DS «Lofoten» (1932)
* DS «Nordnorge» (1924)
* DS «Prins Olav»
* DS «Nordstjernen» (1937)
* DS «Ariadne»
* MS «Hadsel»
* MS «Ragnvald Jarl» (1930)
* DS «Sigurd Jarl» (1942)
* DS «Christiania»
* DS «Skjerstad»

 |
| 1945–2021 | 
* MS «Erling Jarl» (1949)
* MS «Midnatsol» (1949)
* MS «Vesterålen» (1950)
* MS «Sanct Svithun» (1950)
* MS «Nordlys» (1951)
* MS «Håkon Jarl» (1952)
* MS «Polarlys» (1952)
* MS «Barøy» (1952)
* MS «Nordstjernen» (1956)
* MS «Finnmarken» (1956)
* MS «Ragnvald Jarl» (1956)
* MS «Harald Jarl» (1960)
* MS «Lofoten» (1964)
* MS «Kong Olav»
* MS «Nordnorge» (1964)
* MS «Midnatsol» (1982)
* MS «Narvik»
* MS «Vesterålen» (1983)
* MS «Kong Harald» (1993)
* MS «Richard With» (1993)
* MS «Nordlys»
* MS «Nordkapp»
* MS «Polarlys» (1996)
* MS «Nordnorge» (1997)
* MS «Finnmarken» (2002)
* MS «Trollfjord»
* MS «Midnatsol» (2003)
* MS «Spitsbergen»
* MS «Havila Capella»
* MS «Havila Castor»

 |
| Reserve-og avløserskip | 
* DS «Lofoten» (1884)
* DS «Røst»
* DS «Andenæs»
* DS «Olaf Trygvesøn»
* DS «Tordenskjold»
* DS «Mosken»
* DS «Kong Gudrød»
* DS «Mercur»
* DS «Barøy» (1929)
* DS «Nova»
* DS «Ryfylke»
* DS «Nordnorge» (1883)
* DS «Lyra» (1912)
* DS «Lyngen»
* DS «Dronningen»
* DS «Saltdal»
* MS «Ottar Jarl»
* DS «Oslo»
* MS «Sørøy»
* MS «Alta»
* MS «Kronprinsesse Märtha»
* MS «Salten»
* DS «Jupiter» (1916)
* MS «Meteor»
* MS «Ingøy»

 |

Portal: Andre verdenskrig