recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mathea Stensæth Josefsen** (født 25. oktober 2000[]) er en norsk skuespiller og komiker fra Oslo og jobber hos NRK.

Bakgrunn og virke
-----------------

Josefsen er særlig kjent for å ha laget humorserien *Amalie & Mathea* sammen med Amalie Stuve, der de begge spiller alle rollene. Serien ble nominert til Humorprisen 2020/2021 for beste humorprogram. I 2019 vant Josefsen *Årets kvinnelige skuespiller* i Revyprisen for hennes prestasjon i *Fossrevyen On Ice* som også vant revyprisen for *Beste skolerevy* og ble spilt på Nationaltheatret samme år. Josefsen har også hatt rollen som «Karianne» i NRK-serien *Allerud VGS* og medvirket i forestillingen *Dottera* på Det Norske Teatret.

Josefsen gikk musikklinjen ved Foss Videregående skole i Oslo og har gått teaterlinjen på Romerike Folkehøgskole. 

Hun er lillesøster til komiker Fridtjof Stensæth Josefsen og kunster Regine Stensæth Josefsen

Referanser
----------

1. ↑  «IMDB for Amalie og Mathea».
2. ↑  «Disse er nominert til humorpisen -TV2».
3. ↑  «Forestillingsarkiv Nationaltheatret».
4. ↑  «IMDB for Allerud VGS».

Eksterne lenker
---------------

* (en) Mathea Stensæth Josefsen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
**Åge Wilhelm Falck-Ytter** (født 20. juli 1892 i Kristiania, død 14. juli 1963) var en norsk student som i 1910 tok initiativ til dannelsen av Studentersamfundet i Trondhjem.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Åge Falck-Ytter var barnebarn av barnebokforfatter og byfogd Oluf Wilhelm Falch-Ytter som har fått Falck Ytters plass i Oslo oppkalt etter seg. I 1911 bodde han i Klostergata 25, og fra 1913 til 1916 i N. Alle 9 på Singsaker. Han er gravlagt på Vestre gravlund i Oslo.

### Studentersamfundet

Den 22. september 1910, én uke etter at Norges tekniske høgskole hadde blitt åpnet, hengte daværende student Falck-Ytter opp et oppslag på høgskolen hvor han innkalte til et møte for å drøfte opprettelsen av et studentersamfund. På møtet den 24. september ble Falck-Ytter valgt til dirigent, og diskusjonene om opprettelsen av samfundet startet. To uker senere ble Studentersamfundet i Trondhjem formelt stiftet.

#### Teater

Falck-Ytter satt i 1910 i det første styret i Studentersamfundets Interne Teater. Han var også skuespiller.

#### Friundervisning

I 1914 tok Falck-Ytter initiativ til Studentersamfundets Frivillige Undervisning som gav gratisundervisning til rundt 300 elever årlig i engelsk, regning og tysk. Falck-Ytter mente studentene hadde plikt til å undervise «folk fra arbeiderklassen som ikkje hadde
fått anledning til å lære mer av de boklige fag enn folkeskolen hadde gitt dem.»

#### Ridderskap

I 1916 ble De Sorte Faars Ridderskab stiftet etter forslag fra Falck-Ytter. Ridderskapets formål var å tiltrekke formuende borgere i Trondheim og personer med interesse for Studentersamfundet i Trondhjem.

Referanser
----------

1. 1 2   www.strindahistorielag.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Adressebog for Trondhjem - 1911-1912
3. ↑  Trondhjems adressebok - 1916
4. ↑  Gravminner i Norge: Aage Falck-Ytter
5. ↑  samfundet.no: Etableringen av et Studentersamfund Arkivert 24. mars 2010 hos Wayback Machine.
6. ↑  ntnu.no: Studentersamfundets Interne Teater - Styret 1910 Arkivert 11. februar 2007 hos Wayback Machine.
7. ↑  org.ntnu.no: Studentersamfundets Interne Teater - Åge Falck-Ytter[*død lenke*]
8. ↑  Friundervisningen i Trondheim 1914–1974 (1974). Redigert av Leif Kr. Tobiassen
9. ↑  org.ntnu.no: De Sorte Faars Ridderskab

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda
 |
Fossilfunn: *P. oeningensis* er rød, *P. michauxi* blå, *P. crusafonti* grønn, *P. sorbinii* rosa, *P. vasconiensis* gul, andre *Prolagus*-arter inkludert ubestemte er svarte
***Prolagus*** er ei utdødd slekt av pipeharer.

De lignet på de nålevende pipeharene i slekta *Ochotona*, men skiller seg ut ved å mangle den tredje jekselen i underkjeven og ved å ha en ryggvirvel mindre. Ørene var korte, og de hadde ingen synlig hale. Kroppsvekten hos de fleste artene var rundt 500 gram.

Omtrent 22 arter er kjent, og de forekom i mer enn 20 millioner år fra tidlig miocen og nesten fram til vår tid. En mengde fossiler er kjent fra mer enn 300 lokasjoner. Utbredelsen omfattet Europa og Anatolia. I pliocen spredte *Prolagus* seg til Nord-Afrika, men samtidig forsvant slekta fra de nordligste områdene. Fragmentering av utbredelsesområdet førte til at mange endemiske arter oppstod, og artsantallet var høyest i pliocen.

*Prolagus* opptrådte i store mengder og må ha vært viktige byttedyr som spilte en betydningsfull rolle i økosystemene. De levde hovedsakelig i subtropiske sumpskoger, ikke ulikt *Sylvilagus palustris* i sørøstlige USA i dag. I tørre perioder i miocen ble de delvis erstattet av ei annen slekt av pipeharer, *Lagopsis*. Noen *Prolagus*-arter forekom likevel i mer tørre og åpne områder. Subtropiske sumpskoger forsvant fra Mellom-Europa i pliocen og fra middelhavsområdet i løpet av pleistocen.

I midtre pleistocen var de fleste *Prolagus*-artene utdødd, men to arter levde i kystområdene øst og sør på Den iberiske halvøy, og på Korsika og Sardinia forekom sardinsk pipehare (*Prolagus sardus*). I yngre pleistocen var alle populasjoner på fastlandet borte, men det er mulig at den sardinske pipeharen overlevde på øya Tavolara utenfor Sardinia til slutten av 1700-tallet.

Enkelte forskere har skilt *Prolagus* ut i en egen familie, Prolagidae, på grunn av den spesielle tannformelen. López Martínez (2001) påpeker at tannformelen ofte varierer innenfor samme familie, og at den i seg selv ikke er noen grunn til å flytte *Prolagus* fra Ochotonidae.

Litteratur
----------

* N. López Martínez (2001). «Paleobiogeographical history of *Prolagus*, a European ochotonid (Lagomorpha)» (PDF). *Lynx*. 13: 215–231. ISSN 0024-7774. Arkivert fra originalen (PDF) 26. november 2022. Besøkt 10. november 2022.
* D.E. Wilson og D.M. Reeder (red.). «*Prolagus*». *Mammal Species of the World, 3rd edition*. Besøkt 10. november 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Prolagus* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Prolagus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Prolagus* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Prolagus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Prolagus* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Prolagus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Prolagus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Rombaksfjorden sett fra Kvitur ved Ofotbanen. Jernbanens sikkerhetsgjerde i forgrunnen.
**Rombaken** (nordsamisk: *Rouppat*) er en fjordarm av Ofotfjorden i Narvik kommune i Nordland.

Fjorden har innløp mellom Øyjordneset i nord og Narvik by i sør og strekker seg omtrent 20 kilometer i øst-sørøstlig retning inn til fjordbunnen hvor avstanden til den svenske riksgrensa er kun ca. 8,2 kilometer. De indre ni kilometer av fjorden kalles Rombaksbotn. Skillet går ved Straumen hvor det går en morenerygg fra siste istid inn i fjorden nordfra og danner en ca. 360 meter bred passasje mellom den videre ytre delen og den smalere indre delen av fjorden.

Fjorden ligger mellom fjellene Dalstind i nord og Rombakstøtta i sør. Videre langs Rombaksbotnen ligger Haugfjell på nordsiden mens Langryggen og Sildviktinden ligger på sørsiden. Rombakselva har utløp i fjordbunnen.

Bosetning
---------

Bosetningen langs Rombaken ligger som et belte langs Europaveien med Øyjord på nordsiden og Straumsnes på sørsiden som de største stedene. Omtrent midt mellom Narvik by og Strømsnes ligger industriområdet Djupvik. De mindre grendene Leirvik, Trældal, Nygård og Hergot ligger mellom Øyjord og Rombaksbrua. Det er i dag ingen bosetning av betydning langs Rombaksbotn.

Kommunikasjon
-------------

* E6 gikk fram til 9. desember 2018 langs nord- og sørsiden av Rombaken fra Øyjord til Narvik, og krysset Straumen via den 765 meter lange Rombaksbrua.
* E10 følger traséen til E6 mellom Stormyra og Bjerkvik.
* Fv765 går fra E6/E10 til Øyjorda.
* Den kommunale Sildvikveien går fra E6 og halvveis innover Rombaksbotn til Ytter-Sildvik.
* Ofotbanen med Straumsnes og Rombak stasjoner på sørsiden av fjorden.

* I 1927 ble det opprettet fergeforbindelse med sommerdrift mellom Narvik og Øyjord. Helårsdrift fra rundt 1930 til 1964.[]

Se også
-------

* Artikkelen om Rombaksbotn med bosetnings-, krigs- og rallarhistorie.
* Hålogalandsbrua

Referanser
----------

1. ↑  (Inkludert Straumen og Rombaksbotn - Fra innløpet til Straumen er lengden ca. 11 km) Store norske leksikons artikkel om Rombaken.
2. ↑  Rombaken på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Sniper 3*** er en amerikansk actionfilm fra 2004 med Tom Berenger, Byron Mann og John Doman i hovedrollene. Den ble regissert av P.J. Pesce, og er den tredje filmen i Sniper-filmserien.

Sammendrag
----------

Skarpskytter Thomas Beckett (spilt av Tom Berenger) blir ansatt av NSA-agentene William Avery (spilt av Denis Arndt) og Richard Addis (spilt av William Duffy) for å utføre et hemmelig oppdrag og ta ut en mistenkt terrorist i Vietnam.

Men denne terroristen viser seg faktisk å være en gammel bestevenn og tidligere kollega av Beckett, Paul Finnegan (spilt av John Doman) som var antatt omkommet i kamp-handlinger mange år tidligere. Men den egentlige hensikten med oppdraget viser seg å være noe helt annet, enn det Beckett hadde blitt fortalt av sine oppdragsgivere.

Rolleliste
----------

* Tom Berenger som Thomas Beckett
* Denis Arndt som William Avery
* John Doman som Paul Finnegan

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Sniper 3* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Sniper 3* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) *Sniper 3* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Sniper 3* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Sniper 3* på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) *Sniper 3* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata
**«Gyllen fallskjerm»** er en kontraktfestet avtale mellom en bedrift og en ansatt, vanligvis en toppleder, som spesifiserer økonomisk kompensasjon dersom hen må forlate sin stilling. Enkelte ganger vil det være krav om at spesielle vilkår må være oppfylt, vanligvis endringer i eierskap av bedriften, for at den gylne fallskjermen skal utløses. Ofte stilles det imidlertid ikke særskilte betingelser ved årsaken til fratredelsen.

De som tilbyr gylne fallskjermer argumenterer med at de tjener flere formål:

1. Det blir enklere å tiltrekke seg og beholde ledere, spesielt i virksomheter der fusjoner forekommer ofte.
2. Det hjelper lederen i å opptre objektivt i forbindelse med bedriftsovertakelser.
3. Det kan hindre uønskede overtakelser ved at kostnadene blir høye.

Motstandere av gylne fallskjermer besvarer dette med:

1. Det er en fare for oppsigelse i alle stillinger, og ledere er allerede godt lønnet
2. Ledere har allerede et betrodd ansvar i virksomheten, og skulle ikke behøve ekstra insentiver for å holde seg objektive.
3. Kostnaden ved gylne fallskjermer utgjør bare en liten prosentandel av overtakelseskostnadene.

Den første kjente bruken av uttrykket «gyllen fallskjerm» daterer seg til 1961, da kreditorer forsøkte å frata Howard Hughes kontrollen i Trans World Airlines (TWA). Kreditorene tilbød Charles C. Tillinghast Jr. en arbeidskontrakt – kalt en gyllen fallskjerm med referanse til beskyttelsen en fallskjerm representerer – med vern mot en temmelig sikker avskjed dersom den anerkjente piloten Howard Hughes skulle klare å opprettholde kontrollen i TWA.

Bruken av gylne fallskjermer økte kraftig på 1980-tallet, som en reaksjon på den store økningen i overtakelser og fusjoner. I Norge kom uttrykket i vanlig bruk rundt 1990.

Ifølge en studie fra 2006 utført av Hay Group, har franske ledere de største gylne fallskjermene i Europa, mens de franske lederlønningene ligger på det europeiske gjennomsnittet.

Gylne fallskjermer i Norge
--------------------------

Fra 1990 til 2006 ble nærmere 40 avtaler om gylne fallskjermer utløst i Norge. De tre mest lukrative sluttpakkene har gått til:

1. Kjell Almskog som måtte forlate et Kværner i dyp krise i 2001. Dagens Næringsliv har beregnet verdien av sluttpakken og pensjonen til å være 78 millioner kroner.
2. Jens P. Heyerdahl forlot Orkla etter å ha tapt maktkampen mot Stein Erik Hagen i 2000. Sluttpakken hadde en verdi på ca. 42 millioner kroner.
3. Harald Norvik fikk en sluttpakke verd over 28 millioner kroner etter sin avgang fra Statoil i 1999. Etter massiv kritikk sa han fra seg deler av sluttpakken.

Referanser
----------

1. ↑  De største fallskjermene[*død lenke*] NA24.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** LCCN
 |
***Sniper: Reloaded*** er en amerikansk actionfilm fra 2011 som ble sluppet direkte på DVD, regissert av Claudio Fäh. Dette er den fjerde filmen i Sniper-filmserien, og den første hvor Tom Berenger ikke er med. Billy Zane gjentar sin rolle som Richard Miller fra den første filmen. Den ble sluppet på DVD i USA den 26. april 2011.

Sammendrag
----------

Sersjant Brandon Beckett – sønn av tidligere skarpskytter Thomas Beckett (spilt av Tom Berenger) – tar opp sin fars arv og verver seg til det amerikanske militæret. Han samarbeider med FN-styrker i Den demokratiske republikken Kongo, og får ordre om å redde en europeisk bonde, Jean van Brunt (Rob Fruithof), som bor midt i et fiendtlig territorium kontrollert av opprørere. Men når Beckett og hans menn ankommer gården, blir de utsatt for bakholdsangrep av en mystisk skarpskytter. Beckett blir skadd, og alle de andre blir drept.

Med hjelp av farens tidligere protesjé, skarpskytter-instruktør Richard Miller (spilt av Billy Zane), og løytnant Ellen Ambarowitz (Annabel Wright) legger Beckett ut på et personlig oppdrag for å hevne drapet på hans medsoldater. Beckett får etter hvert vite at identiteten til den fiendtlige skarpskytteren var en tidligere elev av Miller. Skarpskytteren handler under ordre fra FN-oberst Ralf Jäger (spilt av Richard Sammel) for å dekke over en våpen-leveranse til begge sider av en pågående borgerkrig. Den mystiske skarpskytteren blir til slutt drept av Brandon. Kort tid etter å ha pågrepet Jäger, blir Beckett tilbudt en jobb i samme avdeling som Miller.

Rollebesetning
--------------

* Chad Michael Collins som sersjant Brandon Beckett
* Billy Zane som Richard Miller
* Richard Sammel som Colonel Ralf Jäger
* Patrick Lyster som Martin Chandler
* Annabel Wright som løytnant Ellen Abramowitz
* Kayla Privett som Kelli Van Brunt
* Justin Strydom som Vincent «The Italian» Masiello
* Conrad Kemp som kaptein Dustin Nelson
* Hlomla Dandala som Kyle Brown
* Nic Rasenti som Vincent Capobianco
* Ian Van Der Heyden som Patrick Mundy
* Justin Shaw som Martin Hoag
* Rob Fruithof som Jean Van Brunt
* Khulum M. Skenjana som kaptein Sporo Ngoba
* Clyde Berning som snikskytter Nakelski.
* Martin Le Maitre som Hiram Clarke
* Adrian Waldron som kommandør fra U.S. Special Operations Command

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Sniper: Reloaded* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Sniper: Reloaded* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Sniper: Reloaded* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Sniper: Reloaded* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Sniper: Reloaded* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Sniper: Reloaded* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Sniper: Reloaded* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Sniper: Reloaded* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
* Film-trailer, youtube.com
**Eugene Howard «Gene» Campbell** (født 17. august 1932 i Minneapolis i Minnesota, død 8. april 2013) var en amerikansk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Campbell vant en olympisk sølvmedalje i ishockey under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Han var med på det amerikanske ishockeylaget som kom på andreplass i turneringen bak Sovjetunionen. Det var ti lag som deltok, etter gruppespillet spilte de seks beste lagen en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. USA vant fire kamper og tapte en, 0-4 til Sovjetunionen i sluttspillsserien. Sovjetunionen vant alle fem kampene og vant serien med maksimale ti poeng foran USA med åtte og Canada med seks. OL-turneringen var også det 23. verdensmesterskapet i ishockey.

OL-medaljer
-----------

* 1956 Italias flagg Cortina d'Ampezzo - Sølv Sølv i ishockey USAs flagg USA

VM-medaljer
-----------

* 1956 Italias flagg Cortina d'Ampezzo - Sølv Sølv i ishockey USAs flagg USA

Eksterne lenker
---------------

* (en) Eugene Campbell – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Eugene Campbell – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Eugene Campbell – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |



1. ↑   archive.wikiwix.com[Hentet fra Wikidata]
*Annen betydning: Kongeriket Nederlandene*

**Nederlandene** (nederlandsk: *De Lage Landen* eller de Nederlanden; fransk: les Pays Bas) er en historisk betegnelse i geografisk betydning av begrepet på området i nordvestlige Europa som i dag omfatter særskilt statene Nederland og Belgia. Tidvis regnes også Luxembourg til Nederlandene. Inkludert er også de lavtliggende deltaet til elvene Rhinen, Maas, Schelde, Ems hvor mye av landet er ved eller under havnivået. Dette brede området i vestlige Europa strekker seg løselig fra det franske departementet Nord ved dens sørvestlige punkt og til tyske Øst-Friesland ved dets nordligste punkt.

Under Romerriket var regionen en militarisert grense og kontaktpunkt mellom Roma og Germania. Med sammenbruddet av Romerriket på midten av 400-tallet ble Nederlandene et område hvor det utviklet seg uavhengige handelssentre som ble betydningsfulle i Europa på 1100-tallet. Navnet oppstod på 1200-tallet, og betegnet da også deler av nordlige Frankrike. I nyere tid bruktes det også av og til om kongeriket Nederlandene (nederlandsk «Koninkrijk der Nederlanden») alene. På enkelte eldre middelalderkart kalles området *Niederdeutschland*.

Referanser
----------

1. ↑   «Low Countries», *Encyclopædia Britannica*.
2. ↑   «Low Countries - definition of Low Countries», *Free Online Dictionary, Thesaurus and Encyclopedia*, Farlex, Inc.

Litteratur
----------

* Arblaster, Paul (2006): *A History of the Low Countries*. Palgrave Essential Histories Series New York: Palgrave Macmillan, ISBN 1-4039-4828-3.
* Blom, J.C.H.; Lamberts, E. red. (1999): *History of the Low Countries*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Low Countries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF
 |
**Nesjavellir kraftverk** er et geotermisk kraftverk på Island. Det befinner seg 177 moh. i den sørvestre del av landet, nær Þingvellir og vulkanen Hengill. Kraftverket eies av Orkuveita Reykjavíkur.

Planer for å utnytte Nesjavellir-området for geotermisk energi og vannoppvarming ble unnfanget i 1947. Flere borehull ble boret for å evaluere områdets potensial for kraftproduksjon. Forskning fortsatte fra 1965 til 1986. I 1987 startet konstruksjonen av anlegget, og grunnsteinen ble lagt ned i 1990.

Stasjonen produserer om lag 120 megawatt (MW) elektrisk energi og leverer rundt 1800 liter (300 MW) varmtvann per sekund som distribueres som fjernvarme til Reykjavík ca. 25 kilometer lenger vest. Fram til 2007/08 var det Islands største geotermiske kraftverk, da Hellisheiði kraftverk økte produksjonen fra 90 MW til 213 MW.

Se også
-------

* Geotermisk energi på Island

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Nesjavellir Geothermal Power Station – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Nesjavellir Geothermal Plant

  

Portal: Island

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |

1. ↑   (på en) *GeoNames*, 2005, Wikidata Q830106,
2. 1 2   HS Orka, «Power plants - Orka náttúrunnar», verkets språk engelsk, besøkt 2. november 2023[Hentet fra Wikidata]
**Darcys lov** for væskestrøm i et porøst medium gir sammenhengen mellom kreftene som virker på væska og hastigheten til væska. Loven ble først formulert av Henry Darcy i 1856, basert på eksperimenter med vannrensing gjennom et sandfilter. Darcys lov er en empirisk lov, men kan også utledes under visse forutsetninger fra Navier-Stokes ligning.

Darcys lov er basis for en vitenskapelig definisjon av permeabilitet. Loven spiller en viktig rolle for å forklare grunnvannsbevegelser, samt væskebevegelser i gass- og oljereservoar. Loven er en flukslov, tilsvarende Ficks lov for diffusjon, Fouriers lov for varmestrøm og Ohms lov i elektristetslæren.

Darcys lov gjelder for sakte viskøs strøm av en enkelt væske. Under disse forutsetningene kan loven formuleres matematisk som gitt under. Generaliseringer av loven eksisterer for strøm av flere væsker og også for strøm ved høye hastigheter.

{\displaystyle \mathbf {u} =-{\frac {k}{\mu }}(\nabla p-\rho \mathbf {g} )}
der

**u** er *filtrasjonshastigheten* gjennom det porøse mediet
*k* er permeabiliteten til mediet
{\displaystyle \mu } er dynamisk viskositet til væska
{\displaystyle \nabla p} er gradienten til trykket i væska
{\displaystyle \rho } er tettheten til væska.
**g** er tyngdeakselerasjonsvektoren

Referanser
----------

1. ↑  Henry Darcy, *Les Fontaines Publiques de la Ville de Dijon*, Dalmont, Paris (1856).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Kongstenanlegget** er et idrettsanlegg i Fredrikstad anlagt nordvest for Kongsten fort. Området hadde ligget brakk i årtier og hadde vært benyttet til stevner, tivoli, utstillinger og som militært øvingsfelt. 

I begynnelsen av 1970-årene ble området bygget ut i regi av Fredrikstad kommune som et idretts- og rekreasjonsområde for allmennheten. Midt i anlegget troner Kongstenhallen, med en grunnflate på 4,2 daa. Denne er tegnet av arkitektene Ernst og Arthur Brynhildsen. Hallen er innredet for håndball, turn, fotball, friidrett, bordtennis, badminton, volleyball, foruten bueskyting og vanlig styrketrening. Videre finner en bowlinghall, svømmehall og kafeteria. 
Hallen ble utvidet med ytterligere 2,5 daa i 1992, med to håndballbaner, garderobe og tilfluktsrom

I innendørsdelen av svømmeanlegget finner en et 25 m basseng, barnebasseng og solarium.

Anlegget utendørs er på ca. 16,5 daa og omfatter et 50 m basseng, plaskebasseng, stupetårn med basseng og en vannrutsjebane. 

Anlegget benyttes i tillegg til stevner, varemesser og utstillinger.

Kongstendammene
---------------

Før Kongstenanlegget ble bygget var det langs muren på Vestre horn på Kongsten fort anlagt et utendørs svømmeanlegg med tre dammer og 10 m stupetårn. Dette anlegget var i sin tid etablert i en eksisterende dam som var rester etter en vanngrav rundt fortet og som også skal ha vært benyttet som vannforsyning for festningsbyen. Anlegget ble dårlig vedlikeholdt med dårlig vannkvalitet. Det nye Kongstenanlegget er blitt en kjærkommen erstatning.

Eksterne lenker
---------------

* Fredrikstad byleksikon
***The A.V. Club*** er en kulturavis og et nettsted eid av *The Onion*. Magasinet inneholder ameldelser av filmer, TV-serier, bøker, spill og DVD-utgivelser, samt intervjuer og nyheter fra populærkulturen. I motsetning til *The Onion* er ikke *The A.V. Club* en satirisk avis.

Historia
--------

*The A.V. Club* ble grunnlagt i 1993, fem år etter *The Onion* (A.V. var en forkortelse for «audiovisuell»). I 1996 ble både *The Onion* og *The A.V. Club* lansert på internett. I 2005 ble nettsiden til *The A.V. Club* renovert, og den fikk blant annet blogger som brukere kunne skrive på, i likhet med slik det er i dag.

Referanser
----------

1. ↑  "About Us". *The A.V. Club*. Besøkt 9. august 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* Mate-URL Rediger på Wikidata

* (en) The A.V. Club – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* The A.V. Club på Twitter Rediger på Wikidata

* The A.V. Club på Facebook Rediger på Wikidata

* The A.V. Club på Instagram Rediger på Wikidata

* The A.V. Club på YouTube Rediger på Wikidata

* The A.V. Club på Tumblr Rediger på Wikidata
**Webjørn Svendsen Espeland** (født 31. mai 1979 i Bø i Telemark) er en norsk journalist, radiostemme, forfatter og dokumentarskaper. Han er kjent som blant annet programleder for *Reiseradioen*, *Lørdagsbarnetimen* og *Sånn er livet*. Han har også vært reporter for NRK i Beirut og Berlin, samt skøytekommentator for NRK TV. 

Espeland debuterte i radiosammenheng med underholdningsprogrammet *Gladlaksen* på Radio Midt-Telemark i 1991, etter å ha blitt lokal kjendis ved å vinne spørreprogrammet *5PÅ!* i Telemark. To år senere hadde han stor suksess med spørreprogrammet *Erru stam hell?*, hvor bønder ble utfordra i kunnskapsquiz. 

I 2006 fant Espeland bevis for at trondheimsfiskeren Hans Peter Wiggen var ansiktet bak reklame-ikonet Tiedemanns fisker. 

I 2020 fant han organiske spor av spekkhogger ved Keiko-røysa i Halsa, i en undersøkelse rundt ryktene om at kjendis-spekkhoggeren ved sin død var blitt slept på havet og senket. 

Espeland har produsert en rekke dokumentarer for web, radio og tv for NRK, samt tv-serien Utkant og flere radiokonsepter rundt juss og forbrukerrettigheter.

Bibliografi
-----------

* 2011: *Aldrin Akrobat blir astronaut* (barnebok), Cappelen Damm
* 2011: *Sånn ca. alt om sex og kjærlighet*, Aschehoug
* 2015: *33 utrolige nordmenn*, Aschehoug – med Ken Wasenius-Nilsen og Sven Bisgaard Sundet, gjenutgitt på Bertmark
* 2018: *Kongen av gutterommet*, Aschehoug – med Dennis Vareide
* 
* 2019: *Klubben først – United fra Ferguson til Solskjær*, Bertmark – med Ken Wasenius-Nilsen

Referanser
----------

1. ↑  «Sånn ca. alt om sex & kjærlighet». *www.nb.no*. Besøkt 29. oktober 2020.
2. ↑  «33 utrolige nordmenn». *Hemne bibliotek*. Arkivert fra originalen 28. november 2018. Besøkt 27. november 2018.
3. ↑  «Kongen av gutterommet - Dennis Vareide». *Bokkilden*. Besøkt 29. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Fant Tiedemanns fisker
* Tiedemanns fisker var fra Trondheim Arkivert 23. februar 2007 hos Wayback Machine.
* Midtpunkt i TV-serien Utkant[*død lenke*]
* Vigrid lever
* P3Dokumentar er nominert til Årets TV 2016

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
**Biopeiser** eller **miljøpeiser** (populært kalt «pipeløse peiser») er peiser som brenner bioetanol. Biopeiser har eksistert på det amerikanske og europeiske markedet i en årrekke. I Norge har produktet eksistert siden 2005. Biopeiser varmer fra 2-4 kW, avhengig av størrelsen på peisen.

Brennstoff
----------

Bioetanol er etanol (96 % sprit) produsert på matavfall. Når man brenner bioetanol slippes det ut karbondioksid (CO2) og vanndamp, dvs. avgasser som ikke er skadelige, og dermed trenger man ikke pipe.

Bioetanol til biopeiser må ikke forveksles med bioetanol til biler, E85. E85 kan ikke brukes til brennstoff til biopeiser.

Regelverk
---------

Det svenske regelverket SP 4160 (Svensk Provning) er innført i Norge. Det betyr at peiser testes og godkjennes i forhold til krav om varme, utslipp, materialvalg, kvalitet, etc. I tillegg må det ligge ved brukerveiledning og monteringsanvisning. Peiser testet i henhold til SP 4160 kan omsettes i Norden. I Norge er det Direktoratet for byggkvalitet og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) som håndhever regelverket.

Sikkerhet
---------

Det har vært noen ulykker med biopeiser, ca 1-2 registrerte ulykker årlig. Derfor er det viktig å sette seg inn brukermanualen. Den vanligste feilen er å fylle på bioetanol mens det fortsatt er fyr på peisen.
**Space age pop**, direkte oversatt som *romalderpop*, er en samlebetegnelse på den amerikanske lounge-musikken på 1950- og 1960-tallet som utmerket seg ved original og til tider eksperimentell arrangering av instrumentene, og en sound hvor strykere og perkusjon i særlig grad gjorde seg gjeldende. En videre klargjøring av musikkens kjennetegn byr derimot på vanskeligheter. Musikktypen lar seg vanskelig kategoriseres på samme måte som f.eks. jazz eller rock kan. Musikken kan ikke begrenses til en enkelt sjanger, men bør deles opp i en rekke underkategorier, hvorav ytterpunktene knapt har noe med hverandre å gjøre.

Kategorisering
--------------

Selv om de ulike underkategoriene ofte kan gli over i hverandre, og de ulike komponistene sjelden holdt seg innenfor en enkelt underkategori, kan vi likevel dra et grovt skille mellom 4 sjangre: 

Exotica - eller *eksotisk pop* - betegner den delen av space age pop som henter inspirasjon - ofte på grensen til imitasjon og satire - fra polynesisk, afrocubansk og hawaiisk musikk. Komponistene innen denne sjangeren brukte lydeffekter fra jungelen, som dyr og fuglelyder, for å prøve å gjenskape et eksotisk lydbilde. En sentral komponist på dette feltet var Les Baxter.

Space Age Bachelor Pad Music - betegner stilen Juan Garcia Esquivel utviklet, og som ble imitert av en rekke komponister i ettertiden. Musikken kjennetegnes ved hyppige skifter i instrumentasjonen, humoristiske vendinger i melodiføringen og uvante lydbilder, ofte med distinkt bruk av paning, d.v.s. føring av stereolyd fra høyre til venstre. 

Jet Set Pop – brukes for å betegne den delen av lounge-musikken som ofte ble (og fremdeles blir enkelte steder) benyttet som heismusikk, muzak og ventemusikk. Jet Set Pop'en er som oftest instrumental. Den kanskje best kjente utøveren og komponisten innen dette feltet, er Herp Alpert – også kjent som han som framfører kjenningsmelodien til Fjernsynskjøkkenet på NRK. Sangen heter "A Walk in the Black Forest", er komponert av Horst Jankowski, og spilles av Herb Alpert & The Tijuana Brass. Den ble først utgitt på albumet "Going Places" i 1965. På dette albumet finner du også andre store klassikere, som "Tijuana Taxi" og "Spanish Flea".

Cocktail – denne musikken var ofte ledet av et eller flere piano. Stilen er ofte langsommere enn de øvrige artene, og har et større preg av jazzformen. Irving Fields blir ofte sagt å være kongen av cocktail-musikken.

Komponister innenfor tradisjonen
--------------------------------

* Juan Garcia Esquivel
* Les Baxter
* Dick Hyman
* Herp Alpert
* Martin Denny
* Irving Fields
* Guy Warren

Eksterne lenker
---------------

* The space age pop music-page (engelsk)
**Ole N. Kolkind** var gårdbruker og lokalpolitiker, og levde fra 1860 til 1939. Han var gårdbruker på gårdene Kolkinn og Nordre Råen, som begge lå på Fiskum i Øvre Eiker kommune. Han var medlem av herredsstyret fra 1884 til 1916, og i den siste perioden - fra 1914 til 1916 - var han ordfører i Øvre Eiker kommune.

Ole Kolkind ble født på Fiskum den 12. mars 1860, på gården Nordre Råen, som tilhørte besteforeldrene hans.

Ole Kolkind var medlem av kommunestyre og formannskap sammenhengende i 25 år, fra 1893 til 1917. Som leder for Fiskum Venstreforening markerte han seg som kritisk til unionen med Sverige, og han sto på Venstres liste ved stortingsvalget i 1900. Han representerte den radikale delen av «bonde-Venstre», som ikke ble med i det borgerlige Samlingspartiet etter 1905, og i likhet med andre venstremenn på Fiskum fortsatte han å representere et rent Venstre i herredsstyret. Han ble likevel valgt til ordfører for perioden 1914-1917 med støtte fra det borgerlige flertallet.

Han var ordfører i en økonomisk blomstringstid for kommunen, og han hadde gleden av å åpne både Øvre Ekers kommunale elektricitetsverk og det nye sparebank-og kommunelokalet. Samtidig var perioden preget av økende splittelse mellom flertallet på borgerlig side, som ønsket en stram sparepolitikk, og dem som ønsket en mer aktiv skole- og sosialpolitikk. Dermed sprakk det borgerlige samarbeidet, og Ole Kolkind ble den siste i en lang rekke av Venstre-ordførere fra Fiskum. Han var ikke aktiv i lokalpolitikken etter 1916, men ble innvalgt som varamann på Stortinget for Venstre i Numedal krets for perioden 1916-1918.

Ole Kolkind beskrives som *«en kundskapsrik og indsigtsfuld mand, hvis arbeidskraft kommunen har forstaat at gjøre sig bruk av»*. Som gårdbruker var han en foregangsmann både når det gjaldt fruktdyrking og storfeavl, og han fikk Landbruksselskapets medalje med diplom for sin innsats. Dessuten var han åstedskommissær, skjønns- og takstmann og revisor i Ekers sparebank. Han var også medlem av bankens forstanderskap og formann i kontrollkomitéen. Han var også styreformann i Fiskum meieri, og han var med og stiftet Fiskum Handelslag.

Ole N. Kolkind døde den 5. mars i 1939 og ble gravlagt ved Fiskum kirke.

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsrådet : 1915–1945. B. 1 : Biografier, side(r) 824[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Liste over ordførere i Øvre Eiker» (PDF).
3. ↑  «lokalhistoriewiki.no».

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Nils A. N. Skarra** | **Øvre Eikers ordfører**(1914–1917) | Etterfølger:**Gunstein Anderson** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Rasmus Larsen Næss** (født 6. januar 1844, død 28. august 1916) var gårdbruker og lokalpolitiker, og levde fra 1844 til 1916. Han bodde det meste av livet på gården Neset i Øvre Eiker, som han eide fra 1880 og fram til sin død. Han var medlem av herredsstyret fra 1882 til 1911 og ordfører i Øvre Eiker kommune fra 1902 til 1904. I perioden 1889-91 var han vararepresentant til Stortinget. Dessuten satt han i mange år i styrene for Ekers sparebank og Skotselv meieri.

I tillegg til å drive gård var Rasmus i flere år tilsynsmann for Riksforsikringen, og han var medlem av direksjonen i Ekers sparebank i 18 år og satt 25 år i styret for Skotselv Meieri. Han ble valgt inn i Eikers herredsstyre fra Bakke sogn i 1882 og gjenvalgt 12 ganger som kommunestyrerepresentant i Øvre Eiker. Til sammen satt han 29 år i kommunestyret, og i fire av disse periodene var han medlem av formannskapet. I perioden 1889-91 var han vararepresentant på Stortinget, og han var ordfører i Øvre Eiker fra 1902 til 1904.

Rasmus Næss kom inn i lokalpolitikken før den ble preget av politiske partier, og partitilhørigheten hans var skiftende gjennom hele hans politiske løpebane. Han sognet til Venstre, og ved kommunevalget i 1899 sto han på Moderate Venstres liste. Tre år seinere sluttet han seg imidlertid til det rene Venstre, og han ble da valgt til ordfører for perioden 1902-1904. I neste periode ble han valgt inn på en tverrpolitisk fellesliste fra Bakke, som ikke var tilsluttet det nye Samlingspartiet, men ved valget i 1907 ble han nominert på tredjeplass av Det Liberale Samlingspartiet i Bakke og gjenvalgt til herredsstyret en trettende og siste periode. Da denne perioden var over i 1911, trakk han seg tilbake fra politikken.

Rasmus L. Næss døde den 28. august i 1916 og ble gravlagt ved Bakke kirke.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Hans P. Rustand** | **Øvre Eikers ordfører**(1902–1904) | Etterfølger:**Hans P. Rustand** |

Referanser
----------

1. ↑  «Liste over ordførere i Øvre Eiker» (PDF).
2. ↑  «Lokalhistoriewiki».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni
 |
**Arne Eidsmo** (født 4. april 1941, død 16. oktober 2011) var en norsk lokalpolitiker for Høyre og regionleder av NHO Troms. Arne Eidsmo pensjonerte seg som regionleder i Troms av Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO), april 2011 i en alder av 70 år, etter 42 år som leder. Eidsmo har også vært statssekretær for fiskeriminister Svein Munkejord (H) i perioden 1989-90 under Jan P. Syses regjering. Han var også en profilert frimurer med graden XI, høyt opplyst ridder og kommandør med det Røde Kors. 

Arne Eidsmo ble omtalt som en høvding innen nordnorsk næringsliv.

Arne Eidsmo ble valgt inn på Fylkestinget for Høyre i Troms i perioden 2011-2015 og skulle i utgangspunktet møte på den første samlingen 18. oktober 2011, men døde etter kortere tids sykdom den 16. oktober 2011 på Universtietssykehuset i Tromsø (UNN) .

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 23. oktober 2011. Besøkt 12. november 2012.  Fylkesordfører Knut Werner Hansen om Arne Eidsmo
2. ↑   Arne Eidsmo er død

Eksterne lenker
---------------

* (no) Arne Eidsmo hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.
**Aksjon Kyst-Norge** var en landsomfattende organisasjon som ble stiftet 13. mai 1973 på Gravdal i Lofoten i etterkant av folkeavstemningen om Norsk medlemskap i EF (EU). 

Hensikten med aksjonen var kampen for «50 mila», dvs. å få utvidet fiskerigrensen fra 12 nautiske mil til 50 nautiske mil i den hensikt å bevare/beskytte fiskeriressursene og oppvekstområdene for de nord-atlantiske fiskeslagene.

Aksjon Kyst-Norge hadde sin base ved Statens fiskarfagskole og i en aksjonsgruppe bestående av 8 personer var en lærer og tre studenter ved lærestedet, mens de fire øvrige var akademikere som p.t. var bosatt på Gravdal. Aksjonen hadde to likestilte daglige ledere; en fra hver gruppe.

Organisasjonen ble nedlagt i 1975.

Kilder
------

* Arkivverket
**De saroniske øyer** (gresk: Νησιά του Αργοσαρωνικού) er en gresk øygruppe som har navn etter Saroniabukta ved Egeerhavet hvor de er lokalisert, rett utenfor kysten av det greske fastlandet, og ikke langt fra hovedstaden Athen. De fremste bebodde øyene er Salamis (hvor den antikke gresk flåten beseiret perserne i slaget ved Salamis i 480 f.Kr. Aegina, Angistri, og Poros. Øyene Hydra og Dokos, som ligger utenfor den nordøstlige enden av Peloponnes (teknisk sett mellom Saroniabukta og Argoliabukta) er tidvis inkludert som en del av De saroniske øyer.

Mange grekere på fastlandet har feriehjem på De saroniske øyer, som jevnlig har fergetrafikk fra Pireus (Athens havneby) og fra Peloponnes.

Øygruppen består av sju store og mange små øyer. De tilhører distriktet Pireus og den greske regionen Attika. Saroniabukta og De saroniske øyer har sitt navn fra den mytiske kong Saron som i henhold til gresk mytologi var den tredje kongen av bystaten Troizen på Peloponnes. Ifølge legenden var Saron på jakt etter en hjort da han omkom, og ble gravlagt på stranden ved den bukta som fikk hans navn.

Øyene i øygruppen består av: 

* Salamis (96,16 km²)
* Egina eller Aegina (87,41 km²)
* Angistri (13,36 km²)
* Methana (50,16 km², halvøy!)
* Poros (49,5 km²)
* Hydra (64,44 km²)
* Spetses (27,12 km²)
* Dokos (13,36 km²)

Referanser
----------

1. 1 2  «Islands on the hop - Travel Doctor special». *Metro.co.uk*. 28. mai 2009
2. ↑   «Hydra Dokos Island: Information about the island of Dokos in Hydra Greece, Saronic». *Greeka.com*
3. ↑  Pausanias, 2.30.7 Arkivert 15. november 2010 hos Wayback Machine.. 32.20.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Saronic Gulf – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* *Saronische Inseln - Das Sprungbrett zur Inselwelt Griechenlands* (PDF), tysk tekst, «De sardoniske øyer, springbrett til de greske øyer, tolv siders utdrag»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Skjematerapi** er en terapiform utviklet av den amerikanske psykologen Jeffrey E. Young. 

Terapien er en integrativ terapiform som kombinerer kognitive terapimetoder med gestalterapiteknikker og visualiseringsøvelser. Skjematerapeuten hjelper pasienten med å finne problemområder som oppleves som fastlåste, for deretter å utforske hvordan disse har utviklet seg fra barndommen. Et viktig poeng er å se hvordan mestringsstrategier som har vært hensiktsmessig tidligere i livet kan forsterke problemområdene i voksen alder. Problemområdene kalles skjema eller livsregler, og et viktig mål i terapien er å igjenkjenne skjemaene, og senere endre disse.

Man jobber også med å bevisstgjøre pasienten hvilke modus pasienten er i i terapitimen. Modus er en emosjonell og atferdsmessig tilstand som er mer eller mindre ubevisst og er en konsekvens av skjemaene. Det er et mål at pasienten lærer seg å gå inn i en «sunn voksen-modus», dvs. en tilstand der pasienten kan ha sunn egenomsorg og konstruktiv metakognisjon.

Skjematerapi har meget gode terapeutiske resultater for personer med personlighetsforstyrrelser og anbefales av nestoren i kognitiv terapi, Aaron T. Beck. Terapiformen har stor anvendelse og anbefales dersom pasienten ønsker og trenger et terapeutisk tilbud som går ut over klassisk kognitiv korttidsterapi.

Litteratur
----------

* Young & Klosko: *Gjenvinn livet ditt – hvordan bryte ut av negative mønstre og ha det bra med deg selv igjen*, Ananke Norge, 2002 ISBN 8299658004
* Young, Klosko & Weishaar: *Schema Therapy – a practitioners guide*, 2003 ISBN 1572308389
* Tore C. Stiles (red.): *Lidelsesspesifikk kognitiv terapi*, Tapir Akademisk Forlag 2007 ISBN 9788251921459

Eksterne lenker
---------------

* Gunilla Klensmeden Fosse: Innføringskurs i skjematerapi, NTNU, Det medisinske fakultet[*død lenke*] (PDF-fil)
* SchemaTherapy.com
Sottomarina ligger på nordsiden av Brentas utløp
**Sottomarina** er ei øy og en del av kommunen Chioggia i storbyområdet Venezia i Veneto nord i Italia. Som Venezia har øya mange kanaler, og det er broer som knytter sammen øya. Byens historie strekker seg tilbake til Romerrikets eksistens.

Historie
--------

Sottomarina ble kalt *Clodia minor* på 600-tallet. Byen ble på den tid styrt av en tribun og hadde forbindelse til Chioggia via en steinbro. Broen ble ødelagt i 1379 under Chioggiakrigen mellom Republikken Genova og Republikken Venezia. Øya ble da folketom og utsatt for flommer. 

Øya ble først bosatt igjen på 1600-tallet. Området langs kysten ble kraftig utbygget mot slutten av det 19. århundre, etter at elveløpet til Brenta ble endret. I 1930-årene ble en demning bygget i San Felice-området (sør for Chioggias havn). 

I dag er Sottomarina en turistattraksjon og byen har mange hotell, campingplasser og private bosteder. En gang hadde Sottomarina sine egne lover og styresett, men i dag er den en del av Chioggia. En bro forbinder Sottomarina til Chioggia. Selve Sottomarina er 5 km lang og 300 m bred, men arealet endrer seg med vannføringen i Brenta.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Robert Kvile** (født 21. januar 1958) er en norsk diplomat. Han er Norges ambassadør i Moskva fra høsten 2022, tidligere generalkonsul i Murmansk, ambassadør til Pakistan, til Tsjekkia og til Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE) i Wien. 

Kvile avla i 1987 magistergrad i slavisk språkvitenskap ved Universitetet i Oslo. Han gikk inn i utenrikstjenesten og har blant annet vært avdelingsdirektør i Utenriksdepartementets seksjon for nordområdene, ressurser og Russland. I 2000 ble han utnevnt til generalkonsul i Murmansk. I 2009 fulgte utnevnelse til Norges ambassadør i Islamabad i Pakistan. I 2011 ble han utnevnt til ambassadør ved Norges delegasjon til OSSE i Wien.

Kvile er kommandør av Den Kongelige Norske Fortjenstorden (2010).

Referanser
----------

1. 1 2   Records of persons of interest, svazky.cz[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Norges nye ambassadør til Moskva - intervju i A-magasinet 21. oktober 2022
3. ↑  «Nye magistre», *Aftenposten*, 2. juli 1987, s. 14.
4. ↑  Offisielt fra statsråd, regjeringen.no, 28. juli 2000.
5. ↑  Offisielt fra statsråd 9. januar 2009, regjeringen.no.
6. ↑  Offisielt frå statsrådet 11. mars 2011.
7. ↑  Tildeling av ordener og medaljer: Søk i arkivet, kongehuset.no.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** ISNI **·** NKC
 |
|  |
| --- |
| artikkelen inngår i**«serien om tamhunden»** |
|  |
| Andre artikler om hunder |
| Generelle artikler |
| Artikler om brukshundtyper |
| Artikler om hundegrupper |
| Artikler om hunderaser |
| Artikler om hundesport |
| Artikler om hundeforeninger |
| Artikler om hundeskoler |
| Lister over hunderaser |
| Alfabetisk raseliste |
| Gruppevis raseliste |

**Skjellende hunder** er populære jakthunder som vanligvis benyttes til storviltjakt. Dette er hunder som søker ut fra jegeren for å finne viltet og stille det, dvs. får viltet til å stoppe opp og så markere for jegeren at det er stilt med høylytt skjelling. Hunder som ikke vil skjelle kan derimot bli gode ledhunder.

Skjellende hunder kan benyttes på mange slags vilt, men i dag er det først og fremst til elgjakt at man benytter disse hundene. Til elgjakt er det dessuten kun tillatt å bruke hunder som stiller elgen. Såkalt *løs, på drevet halsende hund* (typisk en støver) er forbudt å benytte, hvilket betyr at løse hunder som loser (avgir sammenhengende livlig bjeffing) når viltet beveger seg ikke kan benyttes i Norge. I praksis viser det seg at en del hunder gjør under forfølgelse av vilt, men *losing* og *støting* må ikke forveksles. Når hunden kommer i kontakt med ferske spor, eller når viltet beveger seg, vil hunden kunne støte (avgi spredt bjeffing) sporadisk (også i korte serier).

Vilt kan stilles både på bakken og i trær. Vilttyper som stilles på bakken er typisk bjørn, elg, jerv, grevling, mårhund, mink, oter og villsvin. Vilttyper som stilles i trær er typisk mår, gaupe og skogsfugl. I de nordlige fylkene har skjellende hunder også blitt brukt til å stille sel på isen i fjordene.

Typiske skjellende hunder er elghunder, jämthunder, laikahunder, kareler og spetser som inngår blant FCIs spisshunder i gruppe 5 seksjon 2.

Se også
-------

* Treskjellende hunder

| * v
* d
* r
Jakt med hund |
| --- |
| Apporterende hunder **·** Drivende hunder **·** Hetsende hunder **·** Hihunder **·** Skjellende hunder **·** Støtende hunder **·** Stående fuglehunder **·** Tresettere **·** Treskjellere |  |