> Всѣ люди рождаются свободными и равными въ своёмъ достоинствѣ и правахъ. Они надѣлены разумомъ и совѣстью и должны поступать въ отношеніи другъ друга въ духѣ братства.  
>   
> 
> 
> 
> Все люди рождаются свободными и равными в своём достоинстве и правах. Они наделены разумом и совестью и должны поступать в отношении друг друга в духе братства.
> 
> 
> Artikkel 1 i Menneskerettighetserklæringen først skrevet med den gamle ortografien, så med den moderne.
> 
> 

**Det russiske ortografiske systemet før 1918** var i bruk for å skrive russisk før reformen i 1918, helt siden borgerskriptet (russisk: гражданский шрифт) ble introdusert av Peter den Store.

Alfabetet
---------

| Russisk ortografi før 1918 |
| --- |
|  |
| Det kyrilliske alfabetet |
| А | Б | В | Г | Ґ | Д | Ђ |
| Ѓ | Е | Ё | Є | Ж | Ѕ | З |
| И | І | Ї | Й | Ј | К | Л |
| Љ | М | Н | Њ | О | П | Р |
| С | Т | Ћ | Ќ | У | Ў | Ф |
| Х | Ц | Ч | Џ | Ш | Щ | Ъ |
| Ы | Ь | Э | Ю | Я |
| Ikke-slaviske kyrilliske bokstaver |
| Ӏ | Ә | Ғ | Ҙ | Ҡ | Қ | Ң |
| Ө | Ү | Ұ | Һ |   |   |   |
| Arkaiske bokstaver |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ | Ѱ |
| Ѳ | Ѵ | Ѷ |   |   |   |   |

Utdypende artikkel: Det russiske alfabetet

Alfabetet før reformen av 1918 besto av 35 bokstaver. Mesteparten av disse forblir uendret. Av disse er fire ikke lenger i bruk i moderne russisk ortografi: *Ѣ*, *Ѳ*, *І* og *Ѵ*, mens *Ъ* ser drastisk mindre bruk. Bokstavene *й* og *ё* var ansett som varianter av *и* og *е* i den gamle ortografien, men de har siden fått plass som fullverdige bokstaver.

### Ѣ

*Ѣ*, *ѣ* (*ять*, *jat*) ble brukt i en rekke ord, og ble erstattet med *е* i den moderne ortografien, siden uttalen var lik i de fleste russiske dialekter, men det var ikke alltid slik. *Ѣ* går tilbake på proto-slavisk \**ě*, en lang vokal som var veldig vanlig, som skal ha blitt uttalt /æ:/, og ble derfor brukt i flere hundre forskjellige ord. Det er likevel noen regler en kan bruke for å finne ut av om en moderne *е* går tilbake på gammel *ѣ*, blant annet at *ѣ* ikke kan være flyktig, altså at den ikke kan forsvinne i bøyde former av et ord; at *ѣ* ikke kan tilsvare moderne *ё*; *ѣ* kan ikke finnes bokstavrekkene *-ере-*, *-еле-*, *-ре*- og *-ле-*. I tillegg brukes ikke *ѣ* i lånord. Hvis en ser *е* brukt før en hard konsonant, så er det veldig sannsynlig at den en gang var en *ѣ*, for eksempel *дѣло*, *ѣхать*, *мѣсто*, og *лѣсъ* (moderne russisk: *дело*, *ехать*, *место*, *лес*). I tillegg er *ѣ* å finne i mange grammatiske bøyninger, blant annet oblike former av pronomen, *мнѣ*, *тебѣ*, *себѣ*, *чѣмъ*, *кѣмъ*, *всѣ*, *всѣми* og *всѣхъ* (moderne russisk: *мне*, *тебе*, *себе*, *чемъ*, *кемъ*, *все*, *всеми*, *всехъ*); superlativs- og komperativssuffiksene -*ѣе*, -*ѣй* og -*ѣйш*-, infinitivsendingen -*ѣть*, mange preposisjoner og adverb, for eksempel *вмѣстѣ*, *кромѣ*, *послѣ*, *вездѣ*, *гдѣ*, *внѣ* (moderne russisk: *вместе*, *кроме*, *после*, *везде*, *где*, *вне*). Prefikset *не*- går noen gang tilbake på *нѣ*-, avhengig av betydning. *негде* i betydningen «det er ingen steder», typ «негде сесть» (norsk: «det er ingen steder å sette seg», skrives med *нѣ*-, men негде i betydningen «et eller annet sted», synonymt med *где-то*, skrives også *негде* i den gamle ortografien. Kunnskap om ukrainsk eller polsk kan også komme til hjelpe, siden polsk *ia* og ukrainsk *і* ofte tilsvarer gammel *ѣ.*

### Ѳ

*Ѳ*, *ѳ* (*ѳита*, *fita*) ble uttalt som /f/ og brukt i greske lånord hvor det ble brukt theta, for eksempel *Ѳёдоръ*, (moderne russisk: *Фёдор*; norsk: Teodor) *Аѳины* (moderne russisk: *Афины*; norsk: Aten) og *риѳма*, (moderne russisk: *рифма*; norsk: rim). Etter reformen ble denne bokstaven byttet ut med *ф*, som opprinnelig stod for gresk Phi, men ble uttalt likt.

### І

*І*, *і* (*И десятеричное*, *i desjateritsjnoje*) sammenlignet med den moderne ortografien, skrives for lyden /i/ forran vokaler og *й*, med unntak ved samskriving. Ellers brukes *и* som forventet, siden uttalen er lik mellom dem. For eksempel: *линія*, *другіе*, *пріѣхалъ*, *синій* (moderne russisk: *линия*, *другие*, *приехал*, *синий*).

### Ѵ

*Ѵ*, *ѵ* (*ижица*, *izjitsa*) ble brukt i greske lånord og tilsvarer bokstaven ypsilon, blant annet i ordet *мѵро* (moderne russisk: *миро*; norsk: krisma). Utenom noen få kirkelige begreper er slike ord veldig sjeldne i russisk. I moderne russisk skrives ord med denne bokstaven med *и*, akkuratt som skjedde med *і*, siden uttalen var lik.

### Ъ

*Ъ*, *ъ* (*ер*, *jer*) ble brukt før 1918 på slutten av alle ord som slutter på konsonant utenom *й* og ikke allerede sluttet på *ь,* for eksempel *столъ*, *телефонъ*, *Санктъ-Петербургъ* (moderne russisk: *стол*, *телефон*, *Санкт-Петербург*). Dette påvirket ikke uttale, men var heller bare arvet fra gammelslavisk, hvor *ъ* og *ь* representerte fullverdige vokaler. Men siden den gang, selv om de fortsatt var i bruk innen kirkeslavisk, hadde disse vokalene enten falt bort, eller blitt identiske med andre vokaler. At en ikke lenger trengte å skrive *ъ* på slutten av såpass mange ord ga en cirka 4% mer plass i nedskrivne tekster. I moderne russisk brukes bare tegnet for å skille stavelser fra hverandre eller markere mangel på palatalisering.

Endringer i prefikser og suffikser
----------------------------------

### Prefikser på з-

Prefiksene *из-*, *воз-*, *раз-*, *роз-*, *низ-* skrives alltid fullt ut i den gamle ortografien, mens i den nye kan *з*- falle bort hvis den ender opp ved siden av -*с* for å bedre reflektere uttale. Med prefiksene *без-* og *через-* overstyres det til *з* istedenfor *с*.

### Genitiv entall hankjønnsending

Ord som slutter på -*ый* eller -*ій* i nominativ får henholdsvis endelsene -*аго*, -*яго* i genitiv. De ordene som slutter på -*ой* eller -*ъ* får samme endelse som i moderne russisk: -*ого* eller -*его*. For eksempel *каждый*, genitiv entall *каждаго*, moderne russisk *каждого*, men *самый*, genitiv entall *самаго*, moderne russisk *самого*.

### Hunkjønn og intetkjønn nominativ flertall adjektivsendelse

Adjektiv i hunkjønn og intetkjønn nominativ flertall hadde endelsen -*ыя* og -*ія*, mens i moderne russisk har de falt sammen med hannkjønnsformene *-ые*, -*ие*. For eksempel *русскія пѣсни* og *новыя кресла* (moderne russisk: *русские песни*, *новые кресла*). Hvis flere substantiver beskrives av samme adjektiv, så fremt et av substantivene er hankjønn, brukes hankjønnsendingen. For eksempel *новые журналы, книги и изданія*.

### Tredje deklinasjon instrumentalis entallsending

Det fantes to varianter av instrumentalis entallsendingen. Den vanligste var -*ію*, og den andre var -*ью*, som tilsvarer moderne russisk. For eksempel *костію* og *тростію* (moderne russisk: *костью*, *тростью*).

### Variant i intetkjønn entall lokativ

I intetkjønn entall lokativ fantes det en variant med hvor nominativ -*ье* kunne ha lokativ -*ьи* fremfor forventet -*ье*. For eksempel *о платьи*, *в призваньи*.

Endringer i enkeltord
---------------------

Det moderne ordet *её* har tre betydninger på russisk: det er genitiv og akkusativ av *она* (norsk: hun), og eiendomspronomen av *она*. Akkustativsformen skrives det på samme måte som i moderne russisk, men genitivsformen av *она* og eiendomspronomenet er i den gamle ortografien *ея* (eller *нея* forran preposisjoner).

Ordene *они* (de) og *одни* (en, alene) hadde en alternativ form som sluttet på *ѣ*, *онѣ* og *однѣ*, som kun kunne brukes i omtale av hunkjønn. Denne formen var i bruk i blant annet *Jevgenij Onegin*. I moderne russisk har denne formen falt ut av bruk til fordel for *они* og *одни* i alle kjønn.

*І* ble brukt for å skille mellom *миръ* (fred) og *міръ* (verden, universet).

Ordet *что* har tre betydninger i russisk: spørreordet og relativpronomenet *hva* og subjunksjonen *at*. Det var vanlig å markere relativpronomenet med aksent for å skille mellom betydningene. For eksempel: *Ты знаешь, что́ тебѣ полезно* (du vet *hva* som er bra for deg) og *Ты знаешь, что тебѣ полезно ученіе* (du vet *at* det er nyttig å lære).

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Русский алфавит». *tapemark.narod.ru*. Besøkt 17. august 2022.
2. ↑  Шицгал, А. Г. (1985). *Русский типографский шрифт: вопросы истории и практика применения* **(russisk)**. Kniga.
3. ↑  «Русская дореформенная орфография». *redkayakniga.ru* **(russisk)**. Besøkt 17. august 2022.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  «Какъ писать въ старой орѳографіи? • Arzamas». *Arzamas* **(russisk)**. Besøkt 17. august 2022.
5. ↑  Грот, Яков Карлович (1885). *Русское правописание: Руководство, составленное по поручению Второго отдѣления Императорской Академии Наук* **(russisk)**. Тип. Императорской Академии Наук.
6. 1 2 3  Matthews, W. K. (1960). *Russian Historical Grammar* **(engelsk)**. Athlone Press. ISBN 978-0-485-17509-7.
7. ↑  Izotov, Andrej Ivanovič. (2001). *Старославянский и церковнославянский языки: Грамматика, упражнения, тексты: Учебное пособие для средних и высших учебных заведений* (PDF) **(russisk)**. Moskva: IOSO RAO. ISBN 5-7552-0045-9. OCLC 491345383.
8. ↑  *The Slavonic languages*. London: Routledge. 1993. ISBN 978-0-203-21320-9. OCLC 606321825.
9. ↑  ««Насъ много». Интервью с Николаем Кузнецовым о том, кто сегодня пишет в дореформенной орфографии | Интервью | Статьи | Pechorin.net - портал больших литературных возможностей». *pechorin.net* **(russisk)**. Besøkt 17. august 2022.
10. ↑  «ДОРЕВОЛЮЦИОННАЯ ОРФОГРАФИЯ - Дореволюционный (дореформенный, царский, старый) орфографический словарь - ДОРЕВОЛЮЦИОННАЯ ОРФОГРАФИЯ - Дореволюционный (дореформенный, царский, старый) орфографический словарь - cms4site™». *www.dorev.ru*. Besøkt 17. august 2022.
11. 1 2  Guzeva, Alexandra (8. juli 2020). «Ъ - What's the point of the Russian alphabet’s most bizarre letter?». *Russia Beyond* **(engelsk)**. Besøkt 17. august 2022.
12. ↑  «Приставки на согласную». *Дзен | Блогерская платформа* **(engelsk)**. Besøkt 17. august 2022.
13. 1 2 3 4 5 6  Belinskij, V. G. (1837). *OSNOVANIJA RUSSKOJ GRAMMATIKI* (PDF). Moskva: Peter Lang GmbH, Internationaler Verlag der Wissenschaften.
14. ↑  «ФЭБ: Ломоносов. Российская грамматика. — 1952». *feb-web.ru*. Besøkt 17. august 2022.
15. ↑  «А. С. Пушкин. Евгений Онегин. Текст произведения. Глава седьмая». *ilibrary.ru*. Besøkt 17. august 2022.
16. ↑  «Toлкoвaниe и знaчeниe cлoвa "Oнe"». Besøkt 17. august 2022.
17. ↑  «ДОРЕВОЛЮЦИОННАЯ ОРФОГРАФИЯ - Дореволюционный (дореформенный, царский, старый) орфографический словарь - ДОРЕВОЛЮЦИОННАЯ ОРФОГРАФИЯ - Дореволюционный (дореформенный, царский, старый) орфографический словарь - cms4site™». *www.dorev.ru*. Besøkt 17. august 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Oversetter til og fra den eldre ortografien
* Ordbok for den gamle ortografien