**Cato Maximilian Guldberg** (født 11. august 1836 i Christiania, død 14. februar 1902 i Kristiania) var en norsk matematiker og fysiker. Han er mest kjent for at han i 1864 utviklet massevirkningsloven sammen med sin kollega og svoger Peter Waage. Guldberg og Waage-medaljen er innstiftet til deres minne.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Cato Guldberg vokste opp i Christiania og Nannestad som eldste barn av bokhandler, senere sogneprest *Carl August Guldberg* og Hanna Bull. Ungdomsårene tilbragte han i Fredrikstad hos farmoren som drev rederi, og han fikk prøvd sjømannslivet. Artium i Fredrikstad og Christiania 1854, deretter universitetsstudier i matematikk og fysikk. I studietiden bodde han hos mosteren og dennes ektemann, statsråd Hans Riddervold, hans senere svigerforeldre. 

Han tok eksamen i 1859 og mottok H.K.H. Kronprinsens gullmedalje samme året for avhandlingen *Om cirklers berøring*. 

### Karriere

Derpå underviste Guldberg ved Hartvig Nissens skole, ved Krigsskolen og skrev for Polyteknisk tidsskrift. Han fikk et reise- og utdanningsstipend i 1861, og studerte anvendt matematikk og maskinlære i Tyskland, Sveits og Frankrike. Han ble universitetsstipendiat i 1867, og professor i 1869.

Teorien som senere ble kjent som *Massevirkningsloven* ble først presentert i Vitenskapsselskapet i 1864, i skriftet *Studier over Affiniteten*. Senere ble det publisert i revidert utgave i 1867: *Études sur les affinités Chimiques*, og etter at de fikk internasjonal anerkjennelse kom en ny, utvidet presentasjon i *Journal für praktische Chemie* 1979. 

Guldberg var direktør for *Hovedbanen* 1878-83, redaktør for *Polyteknisk tidsskrift* 1863-73, medlem av Det Norske Vitenskaps-Akademi fra 1867 (og dets preses og visepreses 1872-1895), medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab fra 1870, ridder av St. Olavs Orden fra 1891 (kommandør fra 1896), æresdoktor ved Uppsala universitet 1877, ridder av Vasaordenen 1866, Dannebrogordenen 1872, Nordstjerneordenen 1882 og Karl XIIIs orden 1899.

Han var sønn av presten Carl Guldberg, og bror til blant andre diakonipioneren Cathinka Guldberg og medisinprofessor Gustav Adolph Guldberg.

Postverket ga ut frimerkene NK. 551 (35 øre) og NK. 552 (55 øre) den 11. mars 1964 i anledning hundreårsjubileet. Frimerkene viser et dobbeltportrett av Guldberg og Waage.

Litteratur
----------

* Andersen, Alf G og Hans-Erik Hansen. *500 som preget Norge, norske kvinner og menn i det 20. århundre*. Millennium, 1999
* Anton Anjou: *Riddare* *af Konung Carl XIII:s orden: 1811-1900:* biografiska anteckningar, s. 180f (se *Eksterne lenker)*
* M. Bull: *Østlandsslekten (Tønsbergslekten) Bull* (Oslo 1933), s. 38 (se *Eksterne lenker*)
* Birkeland, Bent. «Cato Guldberg» I: Norsk biografisk leksikon, bd 3, 2001

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 3. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Brockhaus Enzyklopädie, oppført som Cato Maximilian Guldberg, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id guldberg-cato-maximilian[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2 3   Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no, besøkt 20. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Cato Guldberg
* Anton Anjou: *Riddare af Konung Carl XIII:s orden: 1811-1900:* biografiska anteckningar hos Archive.org , s. 180f.
* M.Bull: *Østlandsslekten (Tønsbergslekten) Bull* (Oslo 1933), s. 38 =

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** MGP **·** NLA
 |