«Fagernes» har flere betydninger.

**Fagernes** er en by og administrasjonssenteret i Nord-Aurdal kommune i Innlandet. Fagernes har 1 961 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger i Valdres ved Strondafjorden - eller Strøndafjorden som vannet heter lokalt.

Skulptur på Skiferplassen, til minne om folk og dyr ved Valdres Skiferbrudd, Øystre Slidre  Foto: John Erling Blad 
Stedet er et viktig turistsenter og knutepunkt med gode kommunikasjoner til Oslo, Gol, Gudbrandsdalen, Jotunheimen og Vestlandet. Fra etableringen i 1906 og fram til 1991 var Fagernes Valdresbanens endestasjon. Etter at Stortinget besluttet å legge ned banen, og siste ordinære tog gikk på sporet 31. desember 1988, var i en periode turisttog på banen i regi av AS Valdresbanen. Fremdeles leier denne foreningen ut dressiner på Bjørgo (Valdres) og Dokka (Nordre Land Kommune). I 1991 ble skinnegangen fra Fagernes til Leira fjernet, og i 2003 ble skinnegangen mellom Leira og Bjørgo fjernet. Det har blitt anlagt gang- og sykkelvei på den gamle jernbanetraseen – og det er sammenhengende gang- og sykkelvei til Bjørgo, ca. 19 km. Den gamle stasjonsbygningen står ennå og her finner man nå en souvenirforretning. Fagernes lufthavn, Leirin ble åpnet i 1987, men stengt i 2018. Flyplassen har hatt varierende trafikk, rutetrafikk til Oslo og Bergen, samt charterflytrafikk fra England, Nederland, Tyskland og Frankrike. Valdres Folkemuseum, et av landets største friluftsmuseum, ligger på Fagernes.

Avisa Valdres har hovedkontor på Fagernes. I tillegg går Valdres Radios sendinger på lufta herfra.

Tettstedet har to skoler, Nord-Aurdal Ungdomsskole (NAUS) og Fagernes skole som er barneskolen på stedet. Det finnes flere hoteller og overnattingssteder, blant annet Scandic Hotel Valdres, Fagerlund Hotell og Fagernes Camping.

Europavei 16 går gjennom tettstedet.

Historie
--------

Fagernes kom til rundt 1857, da ble den første handelsdriften startet. Navnet skulle egentlig være Stuvenes etter Otto Stuve som var handelsmann. Men Stuve ville ikke at hans navn skulle være det enerådende. Han foreslo derfor kombinasjonen Fager og Nes. Fager fordi det var en fager plass, og nes fordi det var på Nes Gaard Stuve holdt til. Etter kort debatt ble da Fagernes det gjeldende navnet. Fra 1875 har det vært hotelldrift på Fagernes, og stedet fikk et kraftig oppsving i forbindelse med Valdresbanen i 1906.

Fagernes sett fra Ranheimsbygde.
Den 14. juni 2007 tilrådde kommunestyret for Nord-Aurdal at stedet får bystatus. Avgjørelsen ble formelt fattet 8. september 2007. Denne dagen feiret Fagernes sitt 150-årsjubileum, og stedet ble by fra og med denne dagen.

I 2010 ble deler av sentrumsgatene opprustet med miljøgate og sentrumsmiljøet ble åpnet opp med ny gangvei over den gamle Esso-tomta ved rådhuset. Dette anlegget stod ferdig til kongebesøket i juni. Langs vannkanten går det en gang- og sykkelvei som er mye brukt i alle årstider.

I 2012 ble det vedtatt at nye Valdres Lokalmedisinske Senter (LMS) skulle oppføres på tomta til gamle Fagernes skole, og rivingen av skolen tiltok snart etter. Senteret blir for et lite lokalsykehus å regne og driftes av Sykehuset Innlandet. Den 16.01.2015 ble senteret åpnet av fungerende fylkesmann Sigurd Tremoen.

Kultur og idrett
----------------

Flere festivaler arrangeres årlig på Fagernes.

* Jørn Hilme-stemnet
* Norsk Rakfiskfestival første helga i november
* Valdres Sommersymfoni

På Fagernes finnes det også et kulturhus med kombinert scene og kino. Kinoen ble opprustet i 2010 med nytt lydanlegg, utstyr for visning av digital film og 3D-film.

Rett overfor sentrum finner man idrettsanlegget Blåbærmyra med natur- og kunstgressbane for fotball samt friidrettsanlegg med løpebaner. Her har Valdres Fotballklubb sin hjemmebane. Vinterstid finner man en isbane med vant for bandy/ishockey/kunstløp i Parken nedenfor sentrum. Valdreshallen som er tilknyttet ungdomsskolen huser flere idretter, blant annet håndball, svømming og også innendørs modellflyging. Hallen brukes også til andre kulturaktivteter, blant annet konserter under Valdres Sommersymfoni.

Referanser
----------

1. ↑  «Tettsteder. Folkemengde og areal, etter kommune.». Statistisk sentralbyrå. 14. desember 2022. Besøkt 21. desember 2022.
2. ↑  Dag Kessel (15. juni 2007). «Fagernes blir by». *NRK* **(norsk)**. Besøkt 4. juli 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Fagernes handelsstand
* Fagernes i bilder

| * v
* d
* r
Byer på Østlandet |
| --- |
| Middelalderbyer | 
* Oslo (kjøpstad)
* Tønsberg (kjøpstad)
* Skien (kjøpstad)

 |
| Grunnlagt under dansk-norske konger | 
* Fredrikstad (kjøpstad)
* Kongsberg (kjøpstad)
* Åsgårdstrand (ladested)
* Porsgrunn (ladested)
* Halden (kjøpstad)
* Kragerø (kjøpstad)
* Larvik (kjøpstad)
* Drammen (kjøpstad)
* Moss (kjøpstad)
* Holmestrand (kjøpstad)
* Langesund (ladested)
* Stathelle (ladested)

 |
| Grunnlagt under svensk-norske konger | 
* Sarpsborg (kjøpstad)
* Porsgrunn (oppgradert til kjøpstad)
* Lillehammer (kjøpstad)
* Drøbak (kjøpstad)
* Svelvik (ladested)
* Sandefjord (kjøpstad)
* Brevik (kjøpstad)
* Hamar (kjøpstad)
* Hønefoss (kjøpstad)
* Kongsvinger (kjøpstad)
* Horten (ladested)
* Gjøvik (kjøpstad)

 |
| Grunnlagt etter 1905 | 
* Horten (oppgradert til kjøpstad)
* Notodden (kjøpstad)
* Stavern (kjøpstad)

 |
| 1996-bystatus | 
* Askim
* Brumunddal
* Elverum
* Fagernes
* Hokksund
* Jessheim
* Lillestrøm
* Moelv
* Mysen
* Otta
* Rjukan
* Sandvika
* Ski
* Vinstra

 |


| * v
* d
* r
Befolkningsstatistikk for tettstedet 
Fagernes |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statistikk for tettstedet:
Fagernes | **2000** | **2002** | **2003** | **2004** | **2005** | **2006** | **2007** | **2008** | **2009** | **2011** | **2012** | **Endring****2012-****2000** |
| Bosatte | 1788 | 1798 | 1796 | 1807 | 1788 | 1767 | 1762 | 1784 | 1762 | 1801 | 1762 | -26 |
| Areal av tettsted (km²) | 2,14 | 2,18 | 2,18 | 2,18 | 2,17 | 2,25 | 2,27 | 2,31 | 2,31 | 2,36 | 2,36 | 0,22 |
| Befolkningstetthet | 836 | 825 | 824 | 829 | 824 | 785 | 776 | 772 | 763 | 763 | 747 | -89 |
| Bosatte årlig endring i % |  | 0,28 | -0,11 | 0,61 | -1,05 | -1,17 | -0,28 | 1,25 | -1,23 | 1,1 | -2,17 | -1,45 |
| Areal årlig endring i % |  | 0,93 | 0 | 0 | -0,46 | 3,69 | 0,89 | 1,76 | 0 | 1,08 | 0 | 10,28 |
| Befolkningstetthet årlig endring i % |  | -0,66 | -0,12 | 0,61 | -0,6 | -4,73 | -1,15 | -0,52 | -1,17 | 0 | -2,1 | -10,65 |
| Rang bosatte | 220 | 227 | 231 | 231 | 234 | 238 | 238 | 238 | 241 | 244 | 248 | 705 |
| Rang areal | 165 | 169 | 173 | 173 | 176 | 172 | 171 | 174 | 174 | 176 | 180 | 507 |
| Rang befolkningstetthet | 534 | 557 | 551 | 550 | 556 | 580 | 589 | 592 | 605 | 600 | 630 | 665 |
| Antall tettsteder i Norge (rang av) | 905 | 922 | 932 | 911 | 909 | 905 | 917 | 922 | 919 | 936 | 942 | 868 |
| Hver farge representerer/rangerer en femtedel (20%) av alle |  Øverste 20 % |  20 % - 40 % |  40 % - 60 % |  60 % - 80 % |  Laveste/minste 20 % |
| ARang prosentvis endring fra 2012-2000. Størst prosentvis vekst er lik **1**. |

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |