recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Olashei naturreservat** ligger i Lillesand kommune, Agder fylke. I alt omfatter reservatet et areal på ca 5050 dekar fordelt over ni skogeiendommer. Reservatet har fått navn etter høydedraget Olashei som ligger sentralt i det fredede området og er reservatets høyeste punkt, 162 moh.

Olashei naturreservat ble fredet ved kongelig resolusjon av 9. juli 1993 som en del av Verneplan for barskog.

Forvaltningsmyndigheten for Olashei naturreservat er Statsforvalteren i Agder. Det er utarbeidet en forvaltningsplan for reservatet. Statens Naturoppsyn er ansvarlig for oppsynet i reservatet. 

Eierne av Olashei naturreservat har laget et nettsted for reservatet med beskrivelse av området og med informasjon om naturkvalitetene som ligger til grunn for fredningen. Her finnes også et omfattende faglig undervisningsopplegg om reservatet til bruk i skolen.

Det er gode turmuligheter i reservatet på merkede stier.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Nationally designated areas (CDDA)*, Wikidata Q1116062,
2. ↑  «Olashei naturreservat» (PDF). Besøkt 30. oktober 2021.
3. ↑  «Kart Lillesand». *kommunekart.com*. Besøkt 30. oktober 2021.

Eksterne lenker
---------------

* www.olashei.no
* Forskrift om fredning av Olashei naturreservat, Lovdata
* Forvaltningsplan
* Naturbasefakta
* Kart med turstier Arkivert 30. oktober 2021 hos Wayback Machine.
* Ut.no
* Tur til Olashei
* Tur til Vardehei
* Olasheiløpet
* Skoleopplegg
**Therkel Mathiassen** (født 5. september 1892, død 14. mars 1967) var en dansk arkeolog og sosialantropolog.

Mathiassen var sønn av en meget historieinteressert lærer, M.J. Mathiassen, og fikk tidlig sans for arkeologi, særlig angående steinalderen. På våren 1900 fant faren påfallende mye bearbeidet flint og bein i en myr på hjemstedet. Han kontaktet Nationalmuseet, og det ble foretatt en utgravning. Det viste seg at det var en boplass fra en til da ukjent periode, og funnkomplekset ble oppkalt etter dette funnstedet. Myra ble kalt Maglemose, og da ble det maglemosekulturen. 

Mathiassen begynte å studere geografi og naturfag, og ble med på en ny utgravning ved Maglemose i 1916. Året etter tok han hovedfagseksamen og søkte arbeid på Nationalmuseet, men fikk ikke det. Isteden ble han med Knud Rasmussen på hans femte Thuleekspedisjon i 1920. Her studerte han gamle inuitboplasser, og han greide å påvise en egen steinbrukende kulturkrets, thulekulturen. Fra 1929 konsentrerte han sin forskning mot Grønlands forhistorie, han fant en stedegen gren av thulekulturen og kalte den inugsukkulturen. I 1932 ble han med på Rasmussens sjuende thuleekspedisjon, der han blant annet sto for innkjøp av en stor samling av etnografika.

Etter ekspedisjonen fikk Mathiassen stilling som museumsinspektør ved Nationalmuseet med hovedansvar for steinaldersamlingene. Under arbeid med nye utstillinger fikk han adgang til en lang rekke funn fra Øst-Jylland, i nedslagsfeltet til Gudenå. Han satte disse i sammenheng, og han sluttet seg til en hypotese om at disse boplassene sto i sammenheng og dannet en parallell kulturgruppe, gudenåkulturen, som skulle være samtidig med maglemose- og ertebøllekulturene. I dag vet man at disse boplassene er sammenblandede og tilhører nettopp de to nevnte kulturene. 
På 1930- og 40-tallet drev Mathiassen utgravninger av steinalderboplasser. I 1936 grov han ut en boplass på Klosterlund, like ved Bølling Sø i Midtjylland. Som resultat av denne boplassen ble det etablert en egen tidligmesolittisk kulturkrets kalt klosterlundkulturen. Senere, utover på 1940-tallet ledet han de store undersøkelsene i Store Åmose på Sjælland.

Referanser
----------

1. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Therkel-Mathiassen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Dansk biografisk leksikon, Dansk Biografisk Leksikon-ID Therkel\_Mathiassen[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   biografiskleksikon.lex.dk[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Dansk Biografisk Leksikon-ID Therkel\_Mathiassen, besøkt 11. mars 2023[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** CiNii **·** KulturNav
 |
**Mizanur Rahaman** (født 6. juni 1989) er en ingeniør, politiker og fagforeningsleder. Rahaman er utdannet byggingeniør, og har vært nestleder i Akademikerforbundet fra 2020 til 2023. Han har også vært lokalpolitiker i Lillehammer, der han har sittet i kommunestyret og i formannskapet for SV i to perioder (2015-2019 og 2019-2023). Han har også vært fylkesleder for Oppland SV. Rahaman ble valgt som forbundsleder i Akademikerforbundet på forbundets ordinære landsmøtet i 2022. Han er dermed den yngste og den første med innvandrerbakgrunn som har vært forbundsleder i Norge.

Politisk bakgrunn
-----------------

Rahaman har bakgrunn fra SVs ungdomsparti Sosialistisk Ungdom. Han har vært lokallagsleder i Lillehammer SV, sittet i SVs landsstyre og har vært nestleder og leder i Oppland SV. Han ble først valgt inn i kommunestyret i Lillehammer i 2015 og er også vara til Innlandet fylkesting for perioden 2019-2023. Rahaman tar ikke gjenvalg etter 2023.

Utdannings- og yrkesbakgrunn
----------------------------

Mizanur Rahaman er utdannet byggingeniør fra Høgskolen i Oslo og Akershus. Han har siden 2012 jobbet i Statens vegvesen.

Referanser
----------

1. ↑  Bleken, Karen (12. september 2019). «(+) Se hvem som fikk flest slengere i Lillehammer: – De er egentlig enige med oss». *Gudbrandsdølen Dagningen* **(norsk)**. Besøkt 10. desember 2022.
2. ↑  Haugerud, Kjell (15. februar 2018). «(+) Mizanur Rahaman blir ny fylkesleder for SV: – Spennende med et parti i vekst». *Gudbrandsdølen Dagningen* **(norsk)**. Besøkt 10. desember 2022.
3. ↑  «Landsmøtet har valgt politisk ledelse for 2023-2025». 18. november 2022. Besøkt 15. desember 2022.
4. ↑  Castello, Claudio. «– Forbundene må gjenspeile mangfoldet». *Utrop* **(engelsk)**. Besøkt 4. januar 2023.
5. ↑  Stokland, Inger (31. mai 2022). «(+) Han kunne ikke si nei til det nye jobbtilbudet». *Gudbrandsdølen Dagningen* **(norsk)**. Besøkt 10. desember 2022.
6. ↑  «- Kanskje lyser vi ut driftskontraktene halvannet år i forkant». *Fagpressenytt*. 31. mars 2022. Besøkt 10. desember 2022.
**Telenor Satellite** (tidligere: Telenor Satellite Broadcasting, TSBc) er den største leverandøren av kommersielle satellittjenester for overføring av fjernsyns- og radioprogrammer i Norden. Telenor Satellite har også en sterk posisjon i Øst- og Mellom-Europa, og leverer i tillegg tjenester til kunder i Midtøsten og Afrika. Enkelte av satellittene leverer også bredbånd til skip i internasjonale farvann via Ka-bånd og Ku-bånd. Den første satellitten, *Thor I*, ble kjøpt fra British Satellite Broadcasting og het opprinnelig *Marcopolo 2*. Denne og den neste satellitten *Thor II*, er begge utbrent og ikke lengre i drift. Selskapet eier og drifter satellittene Thor III, Thor 5, Thor 6 og Thor 7, samt satellitten *Intelsat 10-02* i samarbeid med Intelsat. Telenor Satellite driver også jordstasjoner i Norge, Storbritannia, Finland, Danmark og Sverige, og har et avansert datanettverk mellom disse. Nittedal Teleport er selskapets største jordstasjon.

Selskapet ledes av administrerende direktør Morten Tengs. Det var inntil 2020 en del av Telenor Broadcast Holding.

Referanser
----------

1. ↑  «Vellykket oppskyting for THOR 7». Telenor. 27. april 2015. Arkivert fra originalen 24. september 2016. Besøkt 23. september 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Telenor Satellite Broadcasting
**Estadio Diego Armando Maradona** er et fotballstadion i Villa General Mitre, Buenos Aires, Argentina. Det er hjemmebanen til Argentinos Juniors og har en kapasitet på 25 500 tilskuere. Stadionet fikk sitt navn i 2004 etter at anlegget var blitt oppgradert og fornyet til klubbens hundreårsjubileum. Det er oppkalt etter klubbens tidligere spiller Diego Maradona, som spilte sin første profesjonelle kamp der i 1976. Arkitekten var Héctor Caracciolo, og banen har gressdekke.

Historie
--------

Før det nåværende stadionet ble bygget hadde det vært et annet på samme sted. Det var laget av tre og åpnet i 1940, men da det var lite og usikkert, ble det forlatt tidlig på 1980-tallet. Da flyttet laget sine aktiviteter til Estadio Arquitecto Ricardo Etcheverri. Planen var å bygge et moderne og større stadion for de 5,8 millioner dollar klubben fikk ved salget av Maradona til FC Barcelona. Men de pengene ble brukt til å bygge andre baner i multisportkomplekset Las Malvinas, som klubben også eide, samt å kjøpe nye spillere, så prosjektet måtte vente. 

I 1995 ble så det gamle stadionet fjernet, men på den tiden kom klubben i en dyp økonomisk krise, som varte ganske lenge og gjorde at byggingen måtte utsettes i åtte år. Men i 2003 var det nye anlegget endelig ferdig og kunne åpne dørene 26. desember. Seks måneder senere rykket laget opp. Åpningsmarkeringen inkluderte to fotballkamper hvor en rekke kjente spillere deltok.

Referanser
----------

1. ↑  Om åpningskampene på klubbens hjememside
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Mizunoligaen |
| Gull |  2022 |  |

**Christian Jørgensen Ruud** (født 31. desember 1998) er en norsk volleyballspiller som har spilt for Askim og Koll i Mizunoligaen. Ruud ble seriemester i Mizunoligaen med Koll i sesongen 2021/22. I sesongen 2018/19 ble Ruud Askims toppscorer med 141 poeng. Dette plasserte ham på 9.plass på toppscorerlisten i serien, delt med Martin Olimstad. Ruud er kantspiller. Askim, med Ruud på laget, rykket opp til Mizunoligaen i 2018. Klubbens første sesong på toppnivå endte med sjetteplass i seriespillet og sjuendeplass i sluttspillet. I sesongen 2019/20 endte deretter Askim på 8.plass og rykket ned til 1.divisjon.

Sandvolleyball
--------------

Under NM i 2019 spilte Ruud sammen med Stian Opsahl. Duoen endte da på en fjerdeplass i mesterskapet. I 2023 fikk han en 5.plass sammen med Marius Pande.

Karrierestatistikk
------------------

### Klubb

| Klubb | Sesong | Liga |
| --- | --- | --- |
| Divisjon | Kamper | Poeng | Tabellplassering |
| Norges flagg Askim | 2019–20 | Mizunoligaen | 10 | 133 | 8 |
| Norges flagg Koll | 2021–22 | Mizunoligaen | 17 | 149 | 1 |

Referanser
----------

1. ↑   www.bvbinfo.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   WorldofVolley, World of Volley spiller ID 72660, besøkt 5. juni 2022[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Competition Site by Data Project». *nvbf-web.dataproject.com*. Besøkt 28. juni 2019.
4. ↑  «Kamper og resultater NM Sandvolleyball Sr.». *Profixio* **(engelsk)**. Besøkt 28. juni 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Christian Jørgensen Ruud – FIVB (Beach Volleyball Database) Rediger på Wikidata

* (en) Christian Jørgensen Ruud – Beach Volleyball Database Rediger på Wikidata

* (en) Christian Jørgensen Ruud – World of Volley Rediger på Wikidata
Grytafjorden sett fra Ramnfloget i retning vest. Tettstedet Tennfjord kan skimtes innerst i fjorden.
**Grytafjorden** er en fjord i Ålesund kommune på Sunnmøre. Den ligger sør for Grytastranda og nord for Ellingsøya i Ålesund. Fjorden strekker seg 22 kilometer østover til Tennfjord i bunnen av fjorden. Fjorden har innløp ved mellom Store-Kalvøy i nord og Hov på Ellingsøya, like nord for selve byen Ålesund, i sør. Fjorden forsetter da sørover som Valderhaugfjorden. Mellom østenden av Ellingsøya og fastlandet går Taftasundet sørover til Ellingsøyfjorden som går parallelt til Grytafjorden på sørsiden av Ellingsøya. Fylkesvei 107 går i bru over Taftasundet til Ellingsøy.

Holmene Kjepina som ligger i fjorden er freda som naturreservat for sjøfugl.

Fjorden er fra 1 til 2 kilometer bred og den største dybden er 221 meter.

Fylkesvei 659 går fra Tennfjord og et stykke utover langs nordsiden av fjorden før den svinger nordover. Fylkesvei 146 fortsetter utover fjorden.

Referanser
----------

1. ↑  Grytafjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Opptøyer**, eller **oppløp**, er voldsomheter i en menneskemengde, ofte rettet mot myndigheter eller konkrete hendelser.

Opptøyer kan føre til materielle skader og ved noen tilfeller skader på mennesker og dødsfall. Deltakere i opptøyer er ofte uorganiserte, og de kan virke som kaotiske grupper preget av flokkmentalitet. Forskning tyder likevel på at opptøyer ikke er irrasjonelle, men følger omvendte sosiale normer.

Bilder
------

* Opptøyer i København 2006Opptøyer i København 2006
* Opptøyer i København 2006Opptøyer i København 2006
* Opptøyene i Stockholm 2013Opptøyene i Stockholm 2013
* Opptøyene i England 2011

Se også
-------

* Politisk demonstrasjon
* Oppvigleri
* Opprør

Referanser
----------

1. ↑  (no) Opptøyer i *Det Norske Akademis ordbok*
2. ↑  Braha, D. (2012). «Global Civil Unrest: Contagion, Self-Organization, and Prediction». 7 (10). PLoSONE: e48596. doi:10.1371/journal.pone.0048596.
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Riots – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Fletting:** Det er foreslått at *High North Dialogue* blir flettet inn i denne artikkelen eller seksjonen. (Diskusjon).

**Nordområdesenteret** er en avdeling ved Handelshøgskolen ved Nord universitet som ble etablert i 2007. Ved Nordområdesenteret arbeider en særlig med å utvikle og formidle kunnskap knyttet til verdiskapingspotensialet i nordområdene. Hovedaktivitetene er knyttet til utdanning, forskning og kommunikasjon og dialog.

Siden 2013 har Nordområdesenteret vært et nasjonalt senter for å styrke forskning, utdanning og kommunikasjon tilknyttet næringslivets muligheter i nordområdene. Senteret finansieres gjennom en basisbevilgning i statsbudsjettet og gjennom prosjekter fra bedrifter, forskningsråd, departementer og andre institusjoner.[]

Leder for Nordområdesenteret er Frode Mellemvik.

Referanser
----------

1. ↑  «High North Center». *Universitetet i Norldand*. Arkivert fra originalen 18. juni 2017. Besøkt 27. juli 2017.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* High North Dialogue
Dialekter i byer og områder i den senere tid av Østromeriket
Eksempel på bysantinsk gresk i et manuskript fra ca 1020
**Bysantinsk gresk** (ISO639-3: gkm), også kalt **middelaldergresk**, er en sammenfattende betegnelse for alle de former for gresk som ble talt og skrevet i Østromerrikets tid. Det dateres vanligvis til å oppstå på et tidspunkt mellom det 4. og det 6. århundre og bli benyttet til midten av det 15. århundre.

Bysantinsk gresk utgjør ikke en lingvistisk homogen form for gresk, men er et helt spektrum av forskjellige varianter innenfor den diglossi som ble utviklet i gresk. Det talte hverdagsspråk utviklet seg på grunnlag av det tidligere talte koiné og nådde omkring årtusenskiftet (det vil si år 1000) et nivå som på mange måter grammatisk og fonologisk minner om det nåværende nygresk. 

Den skrevne litteratur som avspeiler dette *demotiske* greske språk begynner å dukke opp omkring år 1100. Side om side med det talte hverdagsspråk bibeholdt det meste skrevne gersk bevisst arkaiske former. Disse former kan ytterligere underinndeles i forskjellige stilistiske registre. De spenner fra en moderat arkaisk stil som ble anvendt i det mest hverdagsaktige skriftspråk som overveiende er basert på det skrevne koiné i Bibelen og den tidlige kristne litteratur, og til en sterkt kunstferdig og lærd stil som ble anvendt av skribenter med større litterære ambisjoner, der de imiterer modellen fra klassisk attisk og derved fortsetter den atticistiske bevegelse fra den senere del av antikken.

Referanser
----------

1. ↑  «SIL». Arkivert fra originalen 3. januar 2013. Besøkt 22. februar 2014.
2. ↑  
Toufexis, Notis (2008). «Diglossia and register variation in Medieval Greek». *Byzantine and Modern Greek Studies*. 32: 203-217.

Litteratur
----------

* Andriotis, Νicholas P. (1995): *History of the Greek Language*. Thessalonica, Greece: Institute of Neo-Hellenic Studies.
* Browning, Robert (1983): *Medieval and Modern Greek*. Cambridge, United Kingdom: Cambridge University Press. ISBN 0-521-29978-0.
* Horrocks, Geoffrey (2010): *Greek: A History of the Language and its Speakers*. John Wiley and Sons. ISBN 1-4051-3415-1.
* Tonnet, Henri (2003): *Histoire du grec moderne: la formation d'une langue*. L'Asiathèque Langues du monde. ISBN 2-911053-90-7.

Eksterne lenker
---------------

* Bruk av gresk i Det bysantinske rike Arkivert 14. august 2014 hos Wayback Machine.
* Grammatikkprosjektet for middelaldergresk (1100-1700) ved University of Cambridge

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Allied Rapid Reaction Corps** (**ARRC**) er et britiskledet multinasjonalt forband underlagt SACEUR. 

Det ble opprettet 2. oktober 1992 i Bielefeld med utgangspunkt i det britiske I korps. Det ble opprinnelig dannet som en landstyrke på korps-størrelse som en del av hurtigreaksjons­konseptet som oppsto etter slutten på den kalde krigen, med oppdrag å forsterke Allied Command Europe (ACE) og utføre freds­bevarende operasjoner utenfor NATOs territorium.

Fra 1994 var ARRC forlagt i Rheindahlen militær­kompleks i Tyskland. Forbandet hadde ledelsen av landstyrkene som inngikk i NATOs første deployering som del av Implementation Force i Bosnia i 1995/6 og ble deployert igjen som landstab under Kosovokrigen i 1999.

ARRC tok kommando over International Security Assistance Force (ISAF) i Afghanistan 4. mai 2006 og flyttet deretter fra Rheindahlen til Imjin kaserne utenfor Gloucester i England i 2010, før forbands­staben deployerte for å støtte ISAFs felles hovedkvarter i Afghanistan i 2011.

Se også
-------

* Joint Expeditionary Force
* NATO Response Force

Referanser
----------

1. ↑  «Headquarters Allied Rapid Reaction Corps». *TheyWorkForYou* **(engelsk)**. Besøkt 19. februar 2022.
2. ↑  «UK personnel to deploy to Afghanistan with HQ Allied Rapid Reaction Corps». *GOV.UK* **(engelsk)**. Besøkt 19. februar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Allied Rapid Reaction Corps – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Berlinisch** (standardtysk: **Berlinerisch**) er en dialekt som hører til dialektgruppen i Berlin-Brandenburg. Den blir snakket i Berlin og omegn.

Berlin var et av de første østnedertyske områdene hvor man gav avkall på det østnedertyske språket som skriftspråk, omkring 1500, og senere også som dagligspråk. Dermed oppstod den første høytyske dialekten med klar middeltysk basis og sterkt nedertysk substrat. Først i nyere tid har denne høytyske dialekten begynt å fortrenge det østnedertyske språket på landsbygden utenfor Berlin. På slutten av 1800-tallet ble det fremdeles snakket nedertysk og blandingsformer i utkanten av dagens Berlin.

Fortrengelsen av nedertysk henger trolig bl.a. sammen med en kontinuerlig innvandring av folk fra andre deler av Tyskland. Fra dialektene i Berlins omland har Berlin-dialekten likevel overtatt mange nedertyske ord, som ick, det, wat, doof. Ettersom Berlin alltid har vært et senter for handel, transport og et mål for immigrasjon har Berlin-dialekten også blitt påvirket av fransk (etter at hugenottene kom til byen var en tredjedel av befolkningen fransk), hebraisk (hovedsakelig 15-1600-tallet), jiddisch (18-1900-tallet), polsk og tsjekkisk (siden 1400-tallet), russisk (18-1900-tallet) og hollandsk.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BNF **·** BNF (data)
 |

Portal: Tyskland
**16 Air Assault Brigade** er en brigade i British Army forlagt til Colchester i Essex. Den er den britiske hærens eneste forband som kan levere luftbårne styrker i alle roller og på svært høy beredskap. Alle brigadens mannskaper bærer vinrød beret, og alle kvalifiserte fallskjermsoldater bærer fallskjermvinge.

Brigaden ble dannet som ledd i forsvarsreformene gjennomført 1. september 1999, gjennom sammenslåing av 24 Airmobile Brigade og deler av 5th Airborne Brigade. Dette forbandet dannet en svært mobil brigade av fallskjermavdelinger og luftmobile avdelinger, som forflytter seg på slagmarken ved hjelp av helikopter.

På grunn av sin mobile rolle, er brigaden lett pansret og utstyrt. Forbandets landutstyr inkluderer FV107 Scimitar, WMIK Land Rover, Supacat, L118 Light Gun haubitser, FGM-148 Javelin panservern og Starstreak MANPADS. Luftstyrkene består av tre angrepsregimenter utstyrt med WAH-64 Apache og Westland Lynx fra Army Air Corps, Chinook og Puma fra Royal Air Force og Merlin fra Fleet Air Arm, alle under kommando og kontroll av Joint Helicopter Command). I tillegg kommer to firemanns taktiske luftkontrollteam bemannet av RAF Regiment som sørger for luftromskontroll og -integrasjon, og ildledelse for styrkens luftfartøyer.

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) 16 Air Assault Brigade – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
**Radiodager** er et arrangement for den norske radiobransjen. Det består av en todagers fagkonferanse med plenumsforedrag og workshops med norske, nordiske og internasjonale innledere, prisutdelingsshowet Prix Radio og fest. Radiodager har vært arrangert årlig siden 2003, samler 3–400 radiomedarbeidere og -interesserte, og holdes nå alltid omkring månedsskiftet september/oktober.[] Prix Radio er radiobransjens egen utmerkelse, som i 2008 deles ut i ti kategorier.

Fra 2007 har Radiodager Norge samarbeidet med Radiodays Danmark om faglig utveksling og felles bruk av internasjonale innledere. Fra 2008 er også Radiodagen Sverige kommet med i samarbeidet.[]

Styret
------

* Pål Lomeland, Norsk Lokalradioforbund (styreleder)
* Morten Scott Janssen, P4
* Stian Eliassen, Bauer Media
* Bjørn Tore Grøtte, NRK

Daglig leder
------------

* Morten Scott Janssen

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Ulla fyr**, Norsk fyrliste nummer 345000, er en fyrstasjon i Haramsfjorden. Den ligger på Kvernholmen i Ålesund kommune på Sunnmøre.

I 1872 ble det bevilget penger til å få bygget et fiskefyr på Kvernholmen og det ble satt opp en liten fyrbygning her. Fyret sto ferdig høsten 1873 og ble tent første gang 25. januar 1874. Fra 1889 ble brennetida utvidet og stasjonen måtte derfor utvides til familiestasjon. Det ble bygd ny bolig med uthus og naust, samt et lite fjøs.

I 1898 fikk fyret en 4. ordens linse med flere klippsektorer slik at lyset lyste i forskjellige farger i forskjellige retninger. I januar 1901 ble fyret truffet av en storm og naustet ble flyttet av bølgene, men ikke ødelagt. Fyret ble forsterket i 1929 og fikk elektrisk strøm innlagt.

I oktober 1944 bombet allierte fly fyrstasjonen og førte til store skader. Gjenoppbyggingen av fyret startet i 1950. Det ble da bygd en ny fyrbygning med støpejernslykt på taket. I 1975 ble fyret automatisert og avbemannet.

En kort periode leide forsvaret fyret av Kystverket og benyttet det til ulike anledninger. I 2003 tok Kystverkklubben Ullafyrets Venner over ansvaret for å vedlikeholde fyret. I dag drives fyrkafé og ulike sammenkomster, i tillegg til muligheter for overnatting.

I dag er fyrstasjonen fredet etter lov om kulturminner.

Tekniske fyrdata
----------------

Fyret er et rødt jerntårn på en hvit betongbygning. Lyshøyden er 21,5 meter over høyvann. Lysstyrken er på 40 500 Candela, og lysvidden er på 13,3 nautiske mil. Lyskarakteren er Oc (2) WRG 8s, som betyr at det blir gitt en gruppe på to formørkelser med rødt grønt og hvitt lys hvert 8. sekund. Fyrlyset har 12 sektorer.

Se også
-------

* Norske fyr

Referanser
----------

1. ↑  Flatmark, Jan Olav (1954-) (1994). *Sunnmøre i Festung Norwegen: en oversikt over tysk virksomhet 1940-45*. Lesja: Snøhetta forl. s. 45. ISBN 8291375038.
2. 1 2  norgeskart.no, *Kartverket*

Eksterne lenker
---------------

* «Norsk fyrliste 2008 - side 327» (PDF). Kystverket. Arkivert fra originalen (PDF - 15 mb) 24. juli 2011.
* «Ulla fyrstasjon». Norsk Fyrhistorisk Forening.
* (no) «Ulla fyr». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

| * v
* d
* r
Fyr i Møre og Romsdal |
| --- |
|  | Alnes fyr **·** Bjørnsund fyr **·** Erkna fyr **·** Flatflesa fyr **·** Flåvær fyr **·** Grasøyane fyr **·** Grip fyr **·** Haugjegla fyr **·** Haugsholmen fyr **·** Hellevik fyr **·** Hestskjæret fyr **·** Høgsteinen fyr **·** Kvitholmen fyr **·** Lepsøyrevet fyr **·** Ona fyr **·** Runde fyr **·** Rødholmen fyr **·** Skalmen fyr **·** Stavenes fyr **·** Storholmen fyr **·** Svinøy fyr **·** Tyrhaug fyr **·** Ulla fyr | Norges flagg |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Riksantikvaren kulturminne **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Doryaspis** er en gruppe av biller i familien snutebiller (Curculionidae). De fleste av artene lever i tropene, to arter finnes i Nord-Europa, men ingen er kjent fra Norge. Conoderinene kan særlig kjennes på at fasettøynene er uvanlig store, og øyesnutebiller ville være et godt norsk navn på denne gruppen. Gruppen er meget artsrik i tropene, men de fleste artene er sannsynligvis ennå ikke beskrevet. I de siste årene er det blitt samlet inn store mengder materiale fra trekroner i tropene, som foreløpig ikke er taksonomisk utredet.

Utseende
--------

Små, kompakte, mørkfargede snutebiller med langt snute og store fasettøyne. Beina er forholdsvis lange. De har gjerne tegninger av lyse skjell.

Levevis
-------

For de fleste av de tropiske artene er lite kjent om biologien, men disse billene ser ut til å være tallrike i trekronesjiktet i tropisk regnskog. Man finner ofte billene på død ved og løvverk. Det er kjent at larvene kan utvikle seg i død ved, i bladstilker (på tropiske planter med store blader, blant annet slekten *Cecropia*), som bladminerere og i frø. Noen få arter er kjent som skadedgjørere, blant annet på bomull. Hos noen arter kjemper hannene om hunnene, de har da gjerne spesielle strukturer (spydlignende pigger, lange bein) som de bruker i denne kampen. Et uvanlig trekk er at de voksne billene av noen arter er svært kjappe og løper rundt på en måte som minner om enkelte fluer. Det vanlige hos snutebiller er at de voksne billene er ganske trege.

Utbredelse
----------

Gruppen er utbredt i varme områder i den Gamle verden med mange arter i Afrika.

Systematisk inndeling
---------------------

Navnet *Doryaspis* har også blitt brukt på en utdødd slekt av kjeveløse fisker (*Doryaspis* White, 1935), men dette navnet er yngre og bør derfor vike.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
					- Underfamilien **sandsnutebiller**, Conoderinae (= Zygopinae)
						* Stammen **Lobotrachelini** Lacordaire
							+ Slekten ***Doryaspis*** Chevrolat, 1844

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.
2. ↑  «Artsdatabankens navneopplysninger med artstre». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Bookie** er en kommende Amerikansk komedieserie av den kjente serieskaperen bak tv-serien Two and a Half Men, Chuck Lorre. I hovedrollene er Sebastian Maniscalco, Omar Dorsey, Vanessa Ferlito, Jorge Garcia, Andrea Anders og Charlie Sheen i en tilbakevendende rolle. Jorge Garcia og Charlie Sheen er de best kjente navna på rollelisten, Garcia spilte den godt likte karakteren Hugo "Hurley" Reyes i tv-serien Lost. Det var Chuck Lorre som tenkte på Charlie Sheen til rollen som «Bookie», fordi medskaperen Nick Bakay mente det ville vært artig med en ekte Hollywood-stjerne som spilte en versjon av seg selv som uforbederlig gambler. Lorre husket at Sheen snakket mye om å vedde på sport og skal ha takket ja til rollen.

Handling
--------

Serien handler om en veteran bookmaker i Los Angeles som sliter med å overleve den forestående legaliseringen av sportsgambling, stadig mer ustabile kunder, familie og kollegaer. Serien har premiere i USA den 30. november 2023 på strømmetjenesten Max ifølge Deadline.

Referanser
----------

1. ↑  NTB (12. november 2023). «Charlie Sheen tilbake i ny TV-serie – gjenforent med «Two and a Half Men»-skaperen». *trdby.adressa.no* **(norsk)**. Besøkt 13. november 2023.
2. ↑  Anders, Andrea; Ferlito, Vanessa; Maniscalco, Sebastian (30. november 2023). «Bookie». Chuck Lorre Productions, Warner Bros. Television. Besøkt 13. november 2023.
3. ↑  «Bookie». themoviedb. Besøkt 13. november 2023.
Skypumpe nær Florida.
Et par skypumper utenfor Bahamas.
En **skypumpe** er en kraftig roterende luftsøyle som oppstår over hav og innsjøer. Den ligner en tornado, men de oppstår gjerne i mildere vær og er ofte betydelig svakere enn tornadoer. Skypumper oppstår i forbindelse med cumilformede skyer, og vanligvis ikke i forbindelse med superceller slik tornadoer gjør.

Forskjellige typer
------------------

Skypumper som blir dannet utenom superceller kalles «ikke-tornadiske skypumper», mens de som oppstår i forbindelse med mesosykloner i superceller kalles «tornadiske skypumper». De tornadiske skypumpene er generelt kraftigere enn de ikke-tornadiske, og er i praksis bare tornadoer over vann. Tornadiske skypumper oppstår på samme måte som vanlige tornadoer. 

De ikke-tornadiske skypumpene oppstår vanligvis i kystområder i forbindelse med konvektive skyer i utvikling. De er vanligvis av F0 styrke på Fujitaskalaen med vindhastighet mindre enn 30 m/s og kan ofte sammenlignes med tromber på land. Skypumper oppstår oftest i områder med tropisk klima, men kan også oppstå i mer tempererte områder. I Norge er de å se hver sommer langs kysten. 

For å danne ikke-tornadiske skypumper trengs ustabile atmosfæreforhold som skaper stigende luftbevegelser. I tillegg må det være forskjellig vindretning i to forskjellige luftlag, slik at luften får en rotasjon. Skypumper kan oppstå langt inne i fjorder, sannsynligvis på grunn av at vinden blir tvunget inn eller ut fjorden nær overflaten, mens det i høyden over fjorden og fjellene er en annen vindretning. I Hardangerfjorden oppstår det årlig skypumper i august-september, og da kan det gjerne stå flere på rekke og rad. 

Mange tror at skypumper trekker vann opp fra sjøen og inn i skyen, men i virkeligheten er det lite vann i trakten. Ofte kan det derimot virvles opp vann i de nederste delene av skypumpen. Den synlige delen av skypumpen består derimot av vanndamp som kondenserer til små skydråper på grunn av svært lavt trykk i skypumpen. 

Når en skypumpe er i ferd med å oppstå, er ofte det første tegnet en skygge i form av krusninger på vannoverflaten. Når en skypumpe er fullt utviklet, flytter den seg som regel sakte i en krum bane, og varer sjelden mer enn et kvarter før kjøligere luft blir pumpet opp i virvelen og den løser seg opp.

Se også
-------

* Tornado
* Støvvirvel
* Syklon
* Ekstremvær

Kilder
------

* Frank W. Lane, *The Elements Rage, Vol. 2: Fire and Water*, (London: Sphere Books Ltd. 1968) pp. 17–24.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Waterspouts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Bilder av skypumper fra Australia
* StormWiki
* Hjemmevideo av skypumpe fra september 2006

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis
 |
Storbyen med bussterminalen i forgrunnen, ved krysset mellom Roald Amundsens gate og Korsgata.
**Storbyen kjøpesenter** i Sarpsborg, som åpnet første gang i 1999. Senteret er en viktig pådriver for økt aktivitet i sentrum av byen, og har fått internasjonal anerkjennelse for sin arkitektur[].

Senteret har et samlet areal på 33 000 kvadratmeter, og rommer blant annet 75 butikker, legesenter, vinmonopol, en lokal radiostasjon, bank og flere serveringssteder. Senteret har gode parkeringsforhold i to separate parkeringshus: Ett over Sarpsborg bussterminal, som ligger tilknyttet senteret, og ett under Sarpsborg Torg, også det næreste nabo til senteret. Til sammen har de to parkeringshusene 570 parkeringsplasser. Bussterminalen tilknyttet senteret er regionens travleste knutepunkt for busser.

Senteret omsatte for 685 millioner kroner i 2010.

Sektor EiendomsUtvikling forvalter senterer på vegne av Vital Forsikring som kjøpte Storbyen i 2001.

Kilder
------

* «Storbyen.no». Arkivert fra originalen 5. juni 2011. Besøkt 19. august 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Storbyen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
***Euthiopsis*** er en slekt av biller som tilhører gruppen perlebiller (Scydmaeninae) som nå blir regnet til familien kortvinger (Staphylinidae). De er rovdyr som har spesialisert seg på midd.

Utseende
--------

Små (1-1,2 millimeter), rødlige, blanke, fint hårete biller. Antennene er litt over halve kroppslengden, de blir gradvis tykkere mot spissen, men har ingen markert kølle. Hodet er forholdsvis bredt med nokså små fasettøyne. Pronotum er omtrent så langt som bredt, klokkeformet sett ovenfra, med markerte, rettvinklede bakhjørner og to par groper ved bakkanten. Dekkvingene er ovale, som vanlig hos denne familien. Det bakerste bakkroppsleddet stikker vanligvis ut bak dekkvingene.

Levevis
-------

Perlebillene er rovdyr som stort sett lever av midd, spesielt pansermidd (Oribatida). Disse har et meget hardt skall og perlebillene har organer på frambeina for å holde byttet fast, og munndeler som passer til å borre eller sage seg gjennom middenes skall.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Sør-Europa (Italia).

Systematisk inndeling
---------------------

Arten blir noen ganger plassert i sleketn *Eutheia*.

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger, Staphylinidae Latreille, 1802
				+ Underfamilien perlebiller, Scydmaeninae
					- Gruppe Scydmaenitae Leach, 1815
						* Stammen Eutheiini Casey, 1897
							+ Slekten ***Euthiopsis*** Müller, 1925
								- *Euthiopsis ventricosa* Müller, 1925

Referanser
----------

1. ↑  Müller, J. (1925) Nota su due specie del genere *Euthia* Steph. *Studi Entomologici* 1[1925–1926]: 17

Kilder
------

* Silfverberg, H. (1992) *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.
* Fauna Europaea Web Service version 2.4 (2011. Utbredelsesdatabase for europeiske dyr.  Arkivert 2. juni 2017 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Euthiopsis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Euthiopsis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Operasjon Company** var kodenavnet på sabotasjeaksjonen mot Arendal Smelteverk på Eydehavn under andre verdenskrig.

Bakgrunn
--------

Det var opplyst til de allierte av smelteverkets tidligere konsulent at Arendal Smelteverk var viktig for tyskernes rustningsindustri, og de allierte besluttet å sette en stopper for produksjonen på fabrikkanlegget på Eydehavn.

Aksjonen
--------

Den 12. november 1943 fløy Kompani Linge-medlemmene Birger Rasmussen, Edvard Tallaksen og Armand Trønnes fra England mot Norge. De hoppet ut i fallskjerm over Aust-Agder, hvor målet var å sprenge transformatorene ved Arendal Smelteverk. De landet ved Flatenfoss kraftstasjon og tok seg derfra til fots mot Eydehavn. De lå flere dager i skogen ved smelteverket og rekognoserte på anlegget.

Lørdag 20. november 1943 klippet de seg gjennom nettinggjerdene, sagde seg igjennom en dør og kom seg inn i transformatorstasjonen. De overfalt vakten og satte plastisk sprengstoff og brannbomber på alle 5 generatorene. De brukte 10 minutters tennblyanter, og de kom seg til Neskil bro før eksplosivene gikk av. Eksplosivene startet brann med nesten 100 meter høye flammer, og generatorene ble totalskadet. Det tok brannvesenet 6 timer å få kontroll over brannen. Sabotørene returnerte til dropplassen, og ble der i to uker før de gikk til fots til Drangedal og tok toget videre til Oslo. Aksjonen var ytterst vellykket og ingen ble drept i aksjonen.

Smelteverket hadde et transformatoranlegg i reserve, som var lagret i Oslo. Det ble hentet, men det tok såpass lang tid at det ble ikke prøvet ut før i april 1944. Under prøving kortsluttet anlegget, og det måtte sendes tilbake til Oslo for reparasjon. Det er ikke kjent om det ble utøvd sabotasje, men under normale forhold skulle ikke en slik kortslutning skje. Anlegget ble så ødelagt i en brann på Per Kures verksted, og nytt anlegg ble bestilt fra Sverige. Anlegget ble ikke levert før etter krigens slutt, høsten 1945. Fordi driften ved smelteverket lå nede valgte ledelsen å finne diverse arbeid for å holde arbeiderne i arbeid, for å hindre tvangsutskriving fra tyskerne. Dette tok hardt på økonomien til bedriften, og regnskapet for 1944 var på 700 000 NOK, og i 1945 hele 1 200 000 NOK.

Referanser
----------

1. ↑  Operasjon Company - Sabotasjeaksjonen mot Arendal Smelteverk, *avtrykk.no*, 20.11.1943
2. ↑  Da det smalt på Eydehavn, *Avtrykk.no*, 22.04.2016

Litteratur
----------

* Birger Dannevig: *Arendalsregionens krigshistorie. Arendalsregionen og dens handelsflåte 1939–1945*, 1985, ISBN 8299131308
* Erling Jensen, Ragnar Ulstein: *Kompani Linge*, 1948, ISBN 9788205377578

Eksterne lenker
---------------

* (en) Arendal Smelteverk – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Eydehavnportalen
* Dokumentar om aksjonen
* Daria.no

Portal: Andre verdenskrig
**CentralWorld** er et kjøpesenter som ligger i Prathum Wan-distriktet i Bangkok i Thailand. Det er et av verdens største kjøpesentre. I tillegg til selve kjøpesenteret finnes også et 205 m kontorbygg og 5-stjernershotellet Centara Grand @ CentralWorld. Hele complekset har et areal på over 1 000 000 m². Andre kjøpesentre i nærheten er Siam Paragon, Gaysorn, Central Chidlom Department Store og MBK.

Historie
--------

CentralWorld ble åpnet i 1989, da med navnet World Trade Center. I 2002 ble navnet endret til Central World Plaza, og senere til bare CentralWorld. I 2007, etter 3 år med renovasjon og utvidelse, åpnet CentralWorld. Det opprinnelige arealet til senteret var på 300 000 m², men etter utvidelsen hadde senteret over 550 000 m² gulvareal dedikert til butikker og restauranter. 19. mai 2010 ble deler av bygget ødelagt i en brann påsatt av demonstranter og motstandere av thailands sittende regjering.

* Store deler kollapset etter brannStore deler kollapset etter brann
* Brannen fikk løpe sitt eget løp, alt branmennene kunne gjøre var etterslukkingBrannen fikk løpe sitt eget løp, alt branmennene kunne gjøre var etterslukking
* Det vil ta minst 6 måneder å bygge det opp igjenDet vil ta minst 6 måneder å bygge det opp igjen
* Apple Store Central World in 2022Apple Store Central World in 2022

Fasiliteter
-----------

Daglig besøkes Central World av 150 000 mennesker og den årlige omsetningen er på rundt 7 milliarder baht. Kjøpesenteret har mer enn 500 butikker og restauranter fordelt over åtte etasjer. Det finnes også to varemagasin inne i senteret. I 7. etasje finnes SF Cinema City med 15 saler. På utsiden av bygget, langs den 400 m lange fasaden, holdes det ofte konserter og store arrangemenet som for eksempel nedtellingen på nyttårsaften.

Referanser
----------

1. ↑  «VGs reporter i Bangkok: - Dette er en tragedie for folket i Thailand». Verdens Gang. 20. mai 2010. Besøkt 20. mai 2010.
2. ↑  (en) Reuters (21 May 2010). Thai Central: mall may be partly restored in 6 months

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) CentralWorld – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
**Dönhoff** er en adelsslekt som tidligst nevnes i år 1282. Den stammet fra grevskapet Mark i Westfalen, og kom på 1300-tallet med Den tyske orden til Baltikum. I 1633 ble den opphøyet i riksgrevestanden. En gren av familien holdt til i Østpreussen, og var fra 1666 i besittelse av Schloss Friedrichstein ved Königsberg. Den dönhoffske familiestiftelsen Quittainen ved Preußisch Holland ble ledet av fideikommissbesitteren til Friedrichstein.

Medlemmer
---------

* Marion Gräfin Dönhoff (1909–2002), journalist, forfatter
* Grevinne Sophie Dönhoff (1768–1838), gift med kong Fredrik Vilhelm II av Preussen
* Friedrich von Dönhoff (1639–1696), kurbrandenburgisk-prøyssisk generalløytnant
* Otto Magnus von Dönhoff (1665–1717), brandenburgisk-prøyssisk generalløytnant og gesandt
* Alexander von Dönhoff (1683–1742), prøyssisk generalløytnant
* Maria Magdalena Gräfin Dönhoff (f. 1693)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND
 |
**Pasientskadenemnda** (**PSN**) var et statlig forvaltningsorgan underlagt Helse- og omsorgsdepartementet. Nemnda behandlet klager på vedtak fattet av Norsk pasientskadeerstatning (NPE).

PSN ble opprettet 1. januar 2003 og bestod av et sekretariat og en nemnd. Nemnda bestod av fem faste medlemmer med fire sett av varamedlemmer. I sekretariatet arbeidet det saksbehandlere som blant annet forberedte sakene som nemnda behandlet i deres møter.

PSNs sekretariat var ledet av direktør Rose-Marie Christiansen. 

Ordningen med pasientskadeerstatning omfatter både offentlig og privat helsevesen. Utvidelsen av ordningen til privat helsevesen fant sted 1. januar 2009.

Saksbehandlingen i PSN var gratis og vedtakene kunne bringes inn for domstolene.

Referanser
----------

1. ↑  Historikk Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine.
2. ↑  Om Pasientskadenemnda[*død lenke*]
3. ↑  Antall ansatte ifølge Forvaltningsdatabasen.

Eksterne lenker
---------------

* Pasientskadenemnda

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** VIAF
 |
**Egenkapital** (engelsk: *equity*) er den del av et foretaks kapital som tilhører eierne; dette være seg personlige eiere, aksjonærer eller andelshavere, eller foretaket selv om det er en selveiende institusjon. Egenkapital er kapital som eierne i virksomheten selv har skutt inn, eller som er blitt tjent opp gjennom drift, og deretter gjeninvestert i bedriften. Egenkapital bestemmes som:

{\displaystyle {\text{Egenkapital}}={\text{eiendeler}}-{\text{gjeld}}}
I regnskapets balanse inngår egenkapital i passivasiden, sammen med eventuell gjeld. Egenkapital deles der videre inn i innskutt egenkapital, og opptjent egenkapital. Innskutt egenkapital består av kapital skutt inn av eierne selv. Opptjent egenkapital består av overskudd som eierne bestemmer skal holdes igjen i selskapet, og ikke tas ut som utbytte. Når man skal vurdere om egenkapitalen er forsvarlig skal man ta utgangspunkt i den reelle egenkapitalen og ikke den balanseførte.

Egenkapital blir gjort opp hvert år i forbindelse med årsregnskapet ved årsslutt. I selskaper med begrenset ansvar, som aksjeselskaper, deles egenkapitalen i aksje- eller andelskapital som eierne har innbetalt, og fondskapital som er oppsparte gevinstmidler.

I aksjeselskap
--------------

For aksjeselskaper finnes det bestemmelser om at selskapene skal ha en forsvarlig egenkapital. Aksjelovens § 3-4 sier at et AS eller ASA skal «til enhver tid ha en egenkapital som er forsvarlig ut fra risikoen ved og omfanget av virksomheten i selskapet». Dersom egenkapitalen er lavere enn det som regnes forsvarlig, eller blir mindre enn halvparten av aksjekapitalen, har styret i selskapet en handleplikt (Aksjeloven § 3-5). Dette innebærer plikt til å straksbehandle saken, innkalle til (ekstraordinær) generalforsamling innen rimelig tid og forslag til tiltak. Det kan være straffbart å ikke overholde handlepliktsreglene. Kravet om forsvarlig egenkapital kan ha betydning for om det kan betales utbytte til aksjonærene, om selskapet kan kjøpe egne aksjer eller om det er mulig å foreta en kapitalnedsettelse.

Regnskapsloven
--------------

Ifølge Regnskapsloven skal alle endringer i egenkapitalen forklares nøye, og dessuten skal opptjent egenkapital spesifiseres.

Annen bruk
----------

Enkelte banker og investeringsselskaper tilbyr *egenkapital*. Det vil i praksis si at de kommer inn på eiersiden i selskapet.[]

Ved boligkjøp angir «egenkapital» den delen av boligens verdi som kjøperen dekker selv.[]

Referanser
----------

1. 1 2 3  Egenkapital. (2014, 11. juli). I Store norske leksikon. Hentet 11. april 2017 fra .
2. 1 2 3 4  «Egenkapital - Hva er egenkapital?». e-conomic. Arkivert fra originalen 30. mai 2017. Besøkt 11. april 2017.
3. ↑  Gårseth-Nesbakk, Levi. (2015, 31. desember). Balanse: regnskap. I Store norske leksikon. Hentet 11. april 2017 fra .
4. ↑  Bråthen, Tore (2017). *Selskapsrett* **(norsk)** (5. utgave utg.). Oslo: Gyldendal/Focus Forlag. s. 130. ISBN 978-82-05-48943-1.
5. 1 2  «Lov om aksjeselskaper (aksjeloven)». §3–4 hos Lovdata. Besøkt 25. januar 2017.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** GND
 |
**Rasheed Mohammed Al Maraj** er en bahrainsk økonom, som siden januar 2005 har vært sentralbanksjef i Bahrains sentralbank.

Al Maraj har en Bachelor of Science-grad innen produksjonsteknikk fra University of Houston i 1979, og har tilleggskurser innen prosjektevaluering og investering og katpitalforvaltning. 

Før han begynte å jobbe i sentralbanken har han jobbet i flere ministerier; industri- og utviklingsministeriet 1979-80, finans- og nasjonaløkonomi-ministeriet 1981-95 og transportmonisteriet 1995-99. Fra april 1999 til 2005 var han øverste leder for Arab Petroleum Investments Corporation (APICORP) i Dammam i Saudi-Arabia.

Referanser
----------

1. ↑   Davos 2014 Participant List, uttrykt i referansen som 1955[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Bahrains sentralbank - *The IFSB Announces the Appointment of the Chairman and Deputy Chairman of its Council for 2012* Arkivert 23. november 2011 hos Wayback Machine. besøkt 8. desember 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Presentasjon av sentralbanksjefen og visesentralbanksjefen på sentrabankens hjemmesider
* Reuters – PROFILE-Bahrain Central Bank Governor Rasheed Mohammed al-Maraj Arkivert 28. juni 2011 hos Wayback Machine.
Denne artikkelen er under arbeid. Som leser bør du være forberedt på at den kan være uferdig, og at innholdet kan endre seg fra dag til dag. Som bidragsyter bør du være forberedt på redigeringskollisjoner; det kan være lurt å kopiere teksten din til en annen tekstbehandler før du lagrer. Diskuter gjerne artikkelens struktur og innhold på diskusjonssiden.
Vent gjerne med redigeringer til *under arbeid* er fjernet. Takk!

Vadsø kirke
**Båtsfjord prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Varanger prosti. Det omfattet sogn i Båtsfjord kommune i Finnmark fylke, og hovedkirken var Båtsfjord kirke. 

Båtsfjords kirkesogn er nå en del av Båtsfjord kirkelige fellesråd, og underlagt Varanger prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

Historikk
---------

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

Menigheter
----------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:

* Båtsfjord

Referanser
----------

1. ↑  Prestegjeld og sogn i Finnmark, arkivverket.no
2. ↑  Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet (20. desember 2011). «Endringer i gravferdsloven og kirkeloven». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 5. mars 2023.
3. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.