recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Objektivitet:** Denne artikkelens objektivitet er omstridt. **Obs!** Endringer som mangler kildehenvisning og/eller avviker fra en objektiv fremstilling, kan bli fjernet.
**Boliviafamilien** er en norsk, religiøst og politisk uavhengig bistandsorganisasjon som finansierer et tyvetalls dagsentre og barnehjem i Bolivia, per 2010 for cirka 950 barn. Organisasjonen ble grunnlagt i 1982 av Baste Fanebust. Etter hans død i 2005 har arbeidet blitt drevet videre under ledelse av hans sønner, Øyvind Fanebust og Frode Fanebust. Arbeidet foregår ved at Boliviafamilien står for finansiering, mens driften skjer i samarbeid med Frelsesarmeen i Sør-Amerika, under Boliviafamiliens overoppsyn.

Boliviafamilien har fadderskap som basis, og er uvanlig i det at 100 prosent av faddernes innbetalinger går til innsatsen i Bolivia, uten fradrag av administrasjonskostnader.[] I tillegg til fadderskap mottar organisasjonen bidrag fra blant annet skoler, bedrifter og foreninger som Rotary International og Lions Clubs International.

Referanser
----------

1. ↑  «BOLIVIAFAMILIEN - Virksomhetsopplysninger». *data.brreg.no*. Brønnøysundregistrene. Besøkt 10. desember 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Boliviafamilien
* Boliviafamiliens blogg
* Boliviafamilien på Facebook
**1 %-klubb** er en betegnelse på en motorsykkelklubb som selv definerer seg som lovløs, eller rettere sagt som kun anerkjenner og følger sine egne lover og regler. Begrepet oppsto etter opptøyene på et MC-treff i Hollister i California i 1947, hvor American Motorcyclist Association angivelig uttalte at 99 % av motorsyklistene er lovlydige, med hentydning til at den siste prosenten er lovløs. AMA har senere benektet at dette noengang er sagt fra dem.

Klubber i Norge
---------------

Norge har i dag[*når?*] flere 1 %-klubber: No Surrender, Gremium MC, Hells Angels, Bandidos, Coffin Cheaters, Outlaws, Gladiators MC, Gypsy Joker, MC Vikings , Road Pirates MC, Rock Machine MC, Satudarah og Mongols Motorcycle Club. 

Klubbene anser seg som brorskap, og politiet hevder at to tredeler av medlemmene i Norge er straffedømte. Av de 115 som var medlemmer av Hells Angels i perioden 2010–2012, var 71 prosent domfelt. I Bandidos var 62 prosent domfelt, og i Coffin Cheaters 56 prosent. Ifølge Politidirektoratet er medlemmene i 1 %-klubbene ofte involvert i grov kriminalitet, særlig innførsel av narkotika, torpedovirksomhet og vold.

Referanser
----------

1. 1 2 3  *Politi.no: Én-prosent MC-kriminalitet* Arkivert 20. oktober 2013 hos Wayback Machine. Norsk Politi nr. 2, Juni 2012, Politidirektoratet
2. ↑  Dulaney, William L.: *A Brief History of "Outlaw" Motorcycle Clubs*, november 2005
3. ↑  Bolstad, Espen; Elin, Svendsen (15. oktober 2015). «Fant flere titalls kilo narko og sju våpen – seks personer i MC-miljø siktet». Romerikes Blad. Arkivert fra originalen 16. oktober 2015. Besøkt 18. februar 2020.
4. ↑  Kripos. «12. kriminalitet i 1 % mc-miljøet» (PDF). *Trendrapport 2015 : Den organiserte kriminaliteten i Norge*: 40. Arkivert fra originalen (PDF) 7. oktober 2021. Besøkt 7. oktober 2021. «Mange som rekrutteres til 1 %-miljøet, har et kriminelt rulleblad fra tidligere, noe som belyser at det er en viss gjensidig tiltrekningskraft mellom 1 %-miljøet og kriminelt belastede miljøer eller personer. Parallelt med at 1 %-miljøet har vokst, har medlemmene blitt mer tilbøyelige til å bytte klubb.»

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Simula Research Laboratory AS** er et norsk forsknings- og innovasjonsselskap som inngår i Universitetet i Oslos «randsone». Det ble etablert som et prosjekt under Universitetet i Oslo i 2001, og ble stiftet som aksjeselskap i 2002. Selskapet skal drive grunnleggende langsiktig forskning på utvalgte områder innen programvare- og kommunikasjonsteknologi, og gjennom dette bidra til nyskaping og innovasjon i næringslivet. Statlig eierskap i selskapet skal bidra til å sikre et høyt internasjonalt nivå på forskningen og utdanning av høyt kvalifiserte forskere.

Selskapet har ikke erverv til formål, og skal ikke dele ut utbytte til sine eiere. Simula Research Laboratory er et ideelt og allmennyttig foretak. Selskapet har tre hovedoppgaver; forskning på høyt internasjonalt nivå, utdanning i samarbeid med norske universiteter og nyskaping basert på forskningen i senteret. Senteret driver forskning innen tre fagområder; Communication Systems, Cryptography, Scientific Computing, Software Engineering og Machine Learning. Simula Research Laboratory har sitt navn fra programmeringsspråket Simula som ble utviklet på 1960-tallet.

Simula Research Laboratory holder til i Kristian Augusts gate i Oslo sentrum. De hadde tidligere kontorer på IT Fornebu i Bærum. Datterselskapene Simula UiB og SimulaMet holder til på henholdsvis Universitetet i Bergen og Oslomet.

Datterselskaper
---------------

Simula UiB er et forskningssenter for informasjons- og kommunikasjonssikkerhet i Bergen, og Samferdselsdepartementet bevilget 5 millioner kroner i støtte til dette i 2015.

Simula Metropolitan Center for Digital Engineering er et forskningssenter som ble etablert i 2018 av Simula Research Laboratory og Oslomet – storbyuniversitetet. Senteret ble etablert for å styrke forsknings- og utdanningskapasiteten innen IKT og digitalisering.

Referanser
----------

1. ↑   GRID-ID grid.459014.d[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   GRID-ID grid.459017.e[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  ; besøksdato: 12. mars 2023; utgiver: Simula Research Laboratory; kunngjøringsdato: 12. oktober 2022.
4. ↑  "https://www.simula.no/news/simula-welcomes-its-new-managing-director-dr-lillian-rostad"; kunngjøringsdato: 8. mars 2023; besøksdato: 12. mars 2023.
5. ↑  «Enheter ved Universitetet i Oslo», Universitetet i Oslo
6. ↑  «Contact Simula Research Laboratory». Simula Research Laboratory. Besøkt 6. november 2021.
7. ↑  «Simula Metropolitan Center for Digital Engineering». SimulaMet. Besøkt 6. november 2021.
8. ↑  «Simula UiB». Simula Research Laboratory. Besøkt 6. november 2021.
9. ↑  Samferdselsdepartementet støtter etablering av nytt forskningssenter for informasjonssikkerhet i elektronisk kommunikasjon
10. ↑  «OsloMet + Simula = sant». *Digi.no*. 31. januar 2018. Besøkt 21. november 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Simulas nettside
* A book published by Springer: *Simula Research Laboratory - by thinking constantly about it*
* Simula Innovation

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** Forvaltningsdatabasen **·** Brønnøysundregistrene
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

**Börtnen** er en innsjø langs Ljungan, nedstrøms fra Flåsjön, og oppstrøms for Lännässjön, i Berg kommune i Jämtland, Sverige. Innsjøen består av to sammenhengende deler, **Lilla Börtnen** og **Stora Börtnen**, og har et samlet overflateareal på 3,5 km². Bebyggelsen Börtnan ligger ved Stora Börtnen, som ligger oppstrøms i forhold til Lilla Börtnen.

Börtnen, både den store og den lille delen av innsjøen, er kjent for godt fiske og gode fiskemuligheter, da elvene Ljungan, Arån, Aloppan og Galån alle fører til sjøsystemet og tilfører den allerede rike innsjøen fisk som harr, ørret og røye. I innsjøen er det også sik, gjedde og abbor.

For tiden omtales innsjøen som *Lill-Börtnen* og *Börtnessjön*, men den har også blitt omtalt som yttre og övre Börtnen.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VISS
 |


1. ↑   Vattendirektivet - 2016 rapportering, cdr.eionet.europa.eu, utgitt 11. april 2017, besøkt 17. juni 2017[Hentet fra Wikidata]
**«Galway Bay»** er tittelen på to ulike irske sanger.

Den første, komponert av Frank A. Fahey (født 1850), har nå blitt kjent som den «gamle versjonen» av «Galway Bay».

Den andre ble skrevet av Dr. Arthur Colahan i Leicester i 1947 og ble popularisert av Bing Crosby. Crosby, Victor Young and His Orchestra spilte inn «Galway Bay» i Los Angeles, 27. november 1947 for Decca Records. Crosby endret noe av teksten, slik at den ble mindre politisk og ble en enorm hit verden over blant irske emigranter. Copyrighten til denne versjonen innehas av Box and Cox Publications i London.

En humoristisk versjon ble utgitt av The Clancy Brothers og Tommy Makem på LP-platen *In Person at Carnegie Hall* (Columbia CS 8750) i 1963.

Nilles har skrevet en svensk tekst med tittelen «Mitt gamla hem». Den ble spilt inn av Henry Lindblom m. Stig Holms "Rhythm Masters" i 'Stockholm 28. desember 1948. Sangen ble utgitt på 78-platene His Master's Voice X 7464 i (Sverige) og på His Master's Voice A.L. 2972 (i Norge).

Norske versjoner
----------------

Juul Hansen, Kjell Grunnteig, Edna Nystad har skrevet norske tekster. Alf Prøysen har skrevet to norske tekster: «Visa hennes Staslin» samt «Alle barn i Lillestrøm». I Hansens versjon bærer den tittelen «Min egen by». Grunnteigs versjon heter «Vi skal vise mere ømhet for hverandre». I Nystads versjon har den tittelen «Havnasangen». 3 Busserulls spilte inn en versjon med tittelen "M/s Vindafjord" i 1980.

Innspillinger
-------------

| År | Sangtittel | Albumtittel | Artist | Tekstforfatter | Type | Plate/kassettmerke og katalognummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1949 | «Min egen by» |  | Aage Braarud | Juul Hansen | 78-plate | His Master's Voice A.L. 2979 |
| 1957 | «Visa hennes Staslin» |  | Alf Prøysenmed trekkspillkvartett | Alf Prøysen | 78-plate | Philips P 53015 H |
| 1960 | «Min egen by» |  | Egil Ellingsen Ragnar Danielsens orkester | Juul Hansen | Single | RCA NA 1130a |
| 1972 | «Vi skal vise mere ømhet for hverandre» | *Melodier fra Ni-timen* | Kjell Grunnteig | Kjell Grunnteig | LP | Flora TNBL 812 |
| 1980 | «M/S Vindafjord» | *Stiv kuling* | 3 Busserulls | 3 Busserulls | LP | Polydor 2382 113 |
| 1989 | «Havnasangen» | *Fritjof II* | Vigdis Yran Dale | Edna Nystad | Kassett | Maestro MC M15 |
| 1993 | «Alle barn i Lillestrøm» | *Original Prøysen 5: Du og jeg og dompappen* | Alf Prøysen | Alf Prøysen | CD | Kirkelig Kulturverksted FXCD 124-5 |

Referanser
----------

1. ↑  Bing Crosby Discography – part 2 The Decca Years
2. ↑  «In Person At Carnegie Hall: The Clancy Brothers and Tommy Makem». Arkivert fra originalen 2. august 2010. Besøkt 8. februar 2010.
3. ↑  Se plateetiektten
4. ↑  Alf Proysen (1914-1970) - Diskografi - proysenhuset.no
5. ↑  Se plateetiketten
6. ↑  Vigdis Yran Dale
Kjesäter slott i Vingåkers kommune, Södermanland
Kjesäter under andre verdenskrig, med brakker for flyktninger fra Norge
**Kjesäter** (eller *Kesätter*, eldre benevnelse *Kesäter*) er et slott i Vingåkers kommune, Södermanland. Slottet ble oppført i årene 1865–1870, tegnet av J.F. Åbom. Under andre verdenskrig ble Kjesäter tatt i bruk som mottak for flyktninger fra det tyskokkuperte Norge, og rundt 50 000 flyktninger passerte gjennom leiren.

Historikk
---------

Kjesäter kan spores tilbake til 1300-tallet. I middelalderen tilhørte Kjesäter en periode Julita kloster. Godset ble mot slutten av 1800-tallet eid av Carl Trolle-Bonde, som også ble født der i 1843.

Under andre verdenskrig ble Kjesäter benyttet som en innslusningsport for om lag 50 000 flyktninger fra Norge og også av de såkalte polititroppene.

* Norske flykninger (1945)Norske flykninger (1945)
* Norske flykninger (1945)Norske flykninger (1945)
* Norske flykninger (1945)Norske flykninger (1945)
* Norske flykninger (1945)Norske flykninger (1945)

I 1960 solge Vingåkers kommune Kjesäter slott til Sveriges scoutförbund (speiderbevegelsen) for 1 krone for etableringen av *Kjesäters folkhögskola*. I 1983 ble et vandrerhjem med totalt 30 senger innviet, som ble knyttet til Svenska Turistföreningen.

Som følge av økonomiske vanskeligheter ble Kjesäters folkhögskola lagt ned i 2011. I dag driver speiderne (scouterna) folkehøyskolevirksomhet på flere steder under navnet Scouternas folkhögskola.

Kjesäters gods med om lag 1000 hektar jord og skog eies av den friherreslekten Hamilton af Hageby, som har hovedsete på Boo slott i Närke.

Litteratur
----------

* Trolle-Bonde, Carl (1892). *Kjesäter: anteckningar ur familjelifvet och gårds handlingar m. m.* Stockholm: Samson & Wallin. Libris 1621634

Eksterne lenker
---------------

* (en) Kesätter – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Om Kjesäter, fra *Norsk krigsleksikon*
* Om Kjesäter, og de norske flyktningene - kilde: Riksarkivet

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |

Portal: Andre verdenskrig
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Dette er en liste over skoler i **Ski kommune**.

Kommunen har 11 ordinære grunnskoler, herav 6 barneskoler, 1 fådelt grendeskole for småskoletrinnet, 2 kombinerte barne- og ungdomsskoler og 3 ungdomsskoler. I tillegg kommer alternativt skoletilbud (Verkstedvegen) og Follo barne- og ungdomsskole som er en skole for spesialundervisning.

Videregående skoler
-------------------

* Ski videregående skole
* Drømtorp videregående skole

Ungdomsskoler
-------------

* Haugjordet ungdomsskole – på Langhus.
* Ski ungdomsskole – i Ski.
* Vevelstad ungdomsskole – på Langhus. Nedlagt i 2004.

Barneskoler
-----------

* Bøleråsen skole – på Langhus.
* Vevelstadåsen skole – på Langhus.
* Langhus skole – på Langhus.
* Ski skole – i Ski.
* Hebekk skole – i Ski.
* Finstad skole – i Ski.

Kombinert barne- og ungdomsskoler
---------------------------------

* Kråkstad skole – på Kråkstad.
* Siggerud skole – på Siggerud.

Andre skoletilbud
-----------------

* Verkstedveien – alternativ skoletilbud
* Follo barne- og ungdomsskole
Sankt Knuds kirke til høyre, klosteret til venstre.
**Gisico**, opprinnelsesland ukjent, biskop 12-1300-tallet, død ca. 1304, hørte til Dominikanerordenen, og hadde ifølge ham selv oppholdt seg i Roma i år 1263. Han var Sortebrødrenes subprior i Odense da han i 1286 ble valgt til stiftets biskop. Erkebiskop Jens Dros i Lund innviet ham.

Gisico tiltrådte i en urolig tid. I 1247 ble Sankt Knuds kirke og kloster i Odense skadet av brann, og han gikk i gang med en gjenoppbygging, som kom til å vare et par hundre år. Foretagendet ble understøttet av avlatsbrev, og Gisico lot innbringe en innskrift rett under taket på begge yttersider av kirkens skip, til minne om bedriften. 

Han sørget for å få orden på St. Knuds klosterskole, og han ga midler til lærerens og disiplenes underhold. Han ga videre stiftets prester rett til testamentarisk disposisjon over eget gods. Gisico oppholdt seg en hel del på stiftets slott, Ørkel ved Svendborg og Aalevad på Lolland.

Litteratur
----------

* Dansk biografisk lexikon

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** Catholic-Hierarchy
 |
En uhistorisk illustrasjon av Tariq Ibn Ziyad.
**Tariq ibn Ziyad** eller **Taric bin Zeyad** (arabisk: طارق بن زياد‎, født ca. 670, død 720) var en berbisk-muslim og hærfører for umajjad-kalifatet. Han ledet erobringen av det vestgotiske Hispania i 711 på ordre fra Al-Walid I.

Tariq ibn Ziyad er betraktet som en av de viktigste militære hærførerne i iberisk historie. Han var opprinnelig stedfortreder for Musa ibn Nusair i Nord-Afrika og ble sendt av sin overordnede for å sette i gang den første fremstøt av en erobring av det vestgotiske kongedømmet (bestående av dagens Spania og Portugal).

*al-Andalus*, muslimske Hispania ca 910
Den 29. april 711 gikk hæren til Tariq i land på Gibraltar (selve navnet Gibraltar er avledet fra det arabiske navnet *Jabal al Tariq* i betydningen «Tariqs fjell», eller mer opplagt, *Gibr Tariq* = «Tariqs berg»). Den muslimske historikeren Al-Maqqari fra 1600-tallet skrev om landgangen at Tariq brente sine skip (for å gjøre vendereis umulig) og holdt en berømt tale for sine soldater: «Å mine soldater, hvor skal dere flykte? Bak dere er havet, foran dere fienden. Det eneste som er igjen er håpet om deres mot og deres bestandighet. Husk at i dette landet er dere mer ulykkelige enn foreldreløs som sitter ved bordet til gjerrig herre. Deres fiende er foran dere, beskyttet av en tallrik hær; han har menn i overflod, men dere, som deres eneste støtte, har deres egne sverd...»

Antagelig er denne talen og eventuelt også brenningen av skipene en dramatisering av Al-Maqqari da lignende hendelser er blitt beskrevet tidligere, eksempelvis ga Snorre Sturlason tilsvarende beskrivelse av Håkon jarl da han gikk i land i sørlige Sverige; han blotet, så jærtegn og brente skipene for å tvinge mennene til å slåss med svenskene og lyktes.

Den muslimske hæren dro som svøpe gjennom Hispania og i løpet av sommeren 711 vant en seier over den vestgotiske kongen Roderik som ble beseiret og drept den 19. juli 711 (eller året etter) i slaget ved Guadalete. Etterpå ble Tariq gjort til guvernør over Hispania, men ble tilsynelatende bortimot umiddelbart kalt tilbake til Damaskus av umajjad-kalifatet hvor han levde resten av livet, noe som kun ble fram til 720.

Referanser
----------

1. ↑  Medieval Sourcebook: Al Maggari: *Tarik's Address to His Soldiers*, 711 CE, fra *The Breath of Perfumes*, oversatt fra engelsk av Wikipedia
2. ↑  Snorre: *Olav Tryggvasons saga*, Oslo 1979, side 140.

Se også
-------

* Gibraltars historie

Eksterne lenker
---------------

* Tarik's Address to His Soldiers, 711 CE, fra *The Breath of Perfumes*
* Ibn Abd-el-Hakem, Medieval Sourcebook: *The Islamic Conquest of Spain*
* Gibbon, Edward: *History of the Decline and Fall of the Roman Empire* kapittel 51

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Stig Olav Gjendem** (født 10. august 1958) er en norsk komponist, musiker og sanger.

Melodi Grand Prix
-----------------

Gjendem ble kjent da han deltok i Melodi Grand Prix 1988 med låten «Din tur». Seks år senere var han låtskriver til «Tunge dråper» som Karoline Gregersen fremførte i 1994.

I den internasjonale finalen i Dublin i 1997 var han korist for det norske bidraget til Tor Endresen.

Band / andre prosjekter
-----------------------

I 1987 startet han det det lokale «PubBandet» i Molde sammen med Lars Jones (piano) og Magnus Larsen jr.(bass).

Gjendem var vokalist på den offisielle sangen til sykkel-VM 1993 i Oslo, «Going for Gold».

Gjendem var initiativtaker til «Møre og Romsdal for Afrika» på åttitallet og ga i den forbindelse ut sangen "Love Isn`t Love".

Stig Gjendem har vært produsent og initiativtaker til flere supportersanger i løpet av 1990-tallet, blant annet den første versjonen av «Her kommer Molde». Han har senere laget flere supportersanger for fotball og håndball.

Han har skrevet musikk til tre barneteaterstykker og arbeidet med Molde kommunes prosjekt «Vi stikker oss ut». I 2009 kom hans til nå eneste langspill-CD ut med tittelen «My Corner».[] I 2016 ga han ut to låter: «DA» (en hyllest til Molde) og «Picture On A Wall».

Diskografi
----------

* *My Corner*  (2009)

Singler
* *Din tur* (1988)
* *I'm Still Thinking About You* (2006)
* *Lage' som e' ditt og mitt* (2009)

### Deltar på

* Møre og Romsdal for Afrika: *Vis at du bryr deg/Love Isn't Love* (1986)
* Di Derre: *Den Derre med Di Derre* (1993)
* Huldregåva: *Ut på vegom* (1996)

Referanser
----------

1. ↑   www.birthday.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Møre og Romsdal for Afrika, discogs.com, hentet 17. oktober 2012
3. ↑  Her kommer Molde![*død lenke*], TIBE / TV 2
4. ↑  Stig Gjendem – My Corner, anmeldelse i Norsk Musikk.org, 2. mars 2009
Del av den store Qi-muren, i Dafeng Shan.
 **Den store Qi-muren** (长城, pinyin: *Qí Chángchéng*) er den eldste grensemur i Kina. Byggingen av muren begynte i 685 f.Kr. og skulle beskytte staten Qi mot angrep fra staten Chu. Muren strekker seg mellom de nåværende byene Jinan (ved elven Huang He) og Qingdao (ved havet).

Rester av muren finnes en rekke steder i provinsen Shandong. De deler som er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner befinner seg i de følgende administrative jurisdiksjoner: Jinan, byfylket Zhangqiu, byfylket Feicheng, byprefekturet Tai'an, byprefekturet Laiwu, byprefekturet Zibo, fylket Yiyuan, fylket Linqu, byfylket Anqiu, bydistriktet Zhucheng, fylket Yishui, fylket Ju, fylket Wulian, byfylket Jiaonan og Qingdao.

Litteratur
----------

* He Deliang 何德亮: «Qi changcheng xianzhuang kaocha 齐长城现状考察» (Undersøkelser om Den store Qi-murens nåværende tilstand), i *Wenwu tiandi* 文物天地 2003.12.

Eksterne lenker
---------------

* Chronology – engelsk
* The Wall of Qi State – engelsk
* Qi changcheng – kinesisk Baidu Baike
* Qi changcheng – kinesisk
* Qi changcheng yizhi – kinesisk
* Qi changcheng – kinesisk
**«Rudolf er rød på nesen»** er en coverlåt med humortrioen Prima Vera, opprinnelig utgitt 12. oktober 1981 på musikkalbumet *Den 5te*. Sangen ble innspilt 24.-27. august 1981 i Roger Arnhoff studio i Oslo.

Prima Vera var neppe klar over følgende historie, da de satte seg ned for å skrive sin tekst: Robert Lewis May hadde fått i oppgave fra sin arbeidsgiver om å skrive en julefortelling i 1939, og resultatet ble *Rudolf er rød på nesen*. Da sjefen til May hørte hvilken farge Rudolf skulle ha på nesen, ble denne sjef litt skeptisk siden lesere muligens ville tro at den røde nese var et resultat av fyll.

Svogeren til May, Johnny Marks bestemte seg for å lage en sang på samme tema i 1948. Originalen til Gene Autry ble utgitt i 1949. Teksten handler om at Rudolf blir ertet av de andre reinsdyrene på grunn av sin rødfargete nese. Men det forandrer seg fort en julekveld hvor det er tåkete. Da vil julenissen at Rudolf skal fremst i flokken foran sleden og være lederen, siden hans røde nese lyser og skinner opp veien.

Prima Veras tekst tar utgangspunkt i det sjefen til Robert May var redd for at leseren/lytteren ville tro, nemlig at rødfargen skyldes fyll. Ifølge albumomslaget er det barn fra Slemdal skole som sang bak vokalist Tom Mathisen. Men det har også vært ymtet frampå at Anita Skorgan var med som pikestemme. Setningen «det er bare tull» er det Jahn Teigen som tar.

> Realisme! Realismen herjer i bøker og på film, og nå også i barnas glade julesanger. Takk til barna på Slemdal skole.
> 
> 
> Kommentar til «Rudolf er rød på nesen» på albumomslaget.
> 
> 

Prima Veras versjon ble også utgitt i juni 1999 på *The Prima Vera Show* (bonus-CD).

På bonus-delen av DVD-en *Prima Vera (a)live* er det et opptak fra Ridderhallen i Oslo hvor de blant annet fremfører *Rudolf er rød på nesen* iført juledekorative drakter. Det er mest Mathisen og Herodes Falsk som synger, mens Teigen synger «det er bare tull». Etter «Rudolf er rød på nesen», spiller Teigen typisk rhythm & blues komp på en akustisk gitar, mens Mathisen står bak sin makker og griper gitaren slik at han kan få tatt gitarsolo over Teigens komp. Sistnevnte ser ganske morsk og gretten ut på denne fremføringen, og det skyldtes det lave taket som han hadde skallet hodet oppi, og nesten mistet bevisstheten.

Referanser
----------

1. ↑  *Absolute Prima Vera* – cover informasjon
2. ↑
3. ↑  Mail fra Tom Mathisen til Prima Vera fan i år 2000.
4. ↑  Stensland, Morten (2008) *Om Jahn Teigen*. Oslo: H. Aschehoug & Co ISBN 978-82-03-23412-5 s. 114
**Zaļo un Zemnieku savienība** («Unionen av grønne og bønder», *ZZS*), er den nest største partigruppa i Latvias parlament, Saeima.

ZZS blei grunnlagt som en valgallianse mellom Den latviske bondeunionen og Latvias grønne parti forut for parlamentsvalget i 2002. Alliansen fikk 9,5 prosent av stemmene og 12 av de 100 plassene i Saeima. I mars 2004 blei Indulis Emsis fra Latvias grønne parti landets statsminister. Han er den første fra et grønt parti som noen gang har blitt et lands statsminister. 

I parlamentsvalget i 2006 fikk ZZS 16,7 prosent av stemmene og 18 mandater. 

Partiet gikk deretter inn i en koalisjonsregjering under Ivars Godmanis fra partiet *Latvias vei*, men etter at regjeringa gikk inn for kraftige innsparinger på grunn av den internasjonale finanskrisa, så dreiv ZZS fram Godmanis avgang i februar 2009. 

Sponsoren bak unionen er Aivars Lembergs, borgermester i Ventspils. Lembergs blir regna som en av landets tre store næringslivsoligarker. Han blei arrestert i mars 2007 på grunn av en korrupsjonssak og satt i husarrest til februar 2008.

Referanser
----------

1. ↑  side 366-367 i *Politikk i Europa*, Knut Heidar, Einar Berntzen og Elisabeth Bakke (red.), Oslo, Universitetsforlaget, 2008

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Barrieren gjennom Vest-Sahara
**Marokkos barriere i Vest-Sahara** er en 2 000 km lang barriere eller forsvarsmur som deler Vest-Sahara i to. Marokko bygget den i flere faser under Vest-Sahara-krigen fra 1976. Muren deler landet på langs i nordøstlig/sørvestlig retning. Den skiller den vestlige delen av Vest-Sahara som er kontrollert av Marokko fra den østlige, som er kontrollert av Polisario og SADR.

Selve muren er en om lag tre meter høy jordvoll og beskyttet av gjerder og minefelt. Det ligger også militærleirer og vaktposter med om lag 5 kilometers mellomrom langs hele muren. Marokko bruker om lag 100 000 soldater til å bevokte delelinjen. Barrieren skal være i stand til å stoppe biler. Minefeltene i Vest-Sahara er så omfattende at hjelpeorganisasjoner sier at det aldri vil la seg gjøre å fjerne alle.[]

FN har hatt observatører på begge sider av barrieren for å overvåke våpenhvilen av 1991.

Referanser
----------

1. ↑  National Geographic Norge 11. juni 2007 s.55: 2 000 kilometer ifølge National Geographic.
2. ↑  National Geographic Norge 11. juni 2007 s.55: National Geographic bruker uttrykket «jordvoll», ikke mur.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Moroccan Wall – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Et **temperatur-spesifikk entropi-diagram** eller **Ts-diagram** brukes i termodynamikk å visualisere endringer i temperatur og spesifikk *entropi* i en termodynamisk prosess eller syklus. Det er en mye anvendt fremstilling fordi det bidrar til å visualisere varmeoverføring som skjer i prosesser. For reversible (ideele) prosesser er arealet under *Ts*-kurve for en prosess, den varmen som overføres til systemet i løpet av prosessen.
Arbeidsmedier blir ofte kategorisert på grunnlag av formen på gjeldende *Ts*-diagram.

En isotopisk prosessen blir avbildet som en vertikal linje i et *Ts*-diagram, mens en isotermisk prosess blir en horisontal linje.

TS-diagram for en termodynamisk syklus
--------------------------------------

Eksemplet på et Ts-diagram for varmeutveksling mellom et reservoar med høy og lav temperatur.
Figuren viser en termodynamisk syklus som foregår mellom et varmt reservoar med temperaturen *T*H og et kaldt reservoar ved temperaturen *T*C. For reversible prosesser, slik som *carnotprosessen* beskriver, er det røde arealet *Q*C mengden av energi utvekslet mellom det varme og den kalde reservoaret. Det hvite arealet merket *W* er mengden av energi utvekslet mellom systemet og omgivelsene. Mengden av varme *Q*H utvekslet med det varme reservoaret er summen av de to. Den termiske virkningsgraden for syklusen er forholdet mellom det hvite arealet (arbeid) dividert på summen av det hvite og røde arealet (total varme). Hvis syklusen beveger seg med klokken er systemet en varmekraftmaskin som avgir arbeid. Motsatt om syklusen beveger seg mot klokken, da har en å gjøre med en varmepumpe som mottar arbeid og flytter varmen *Q*H fra det kalde reservoaret til det varme.

Se også
-------

* Carnot-syklus
* Clausius–Rankine-prosessen
* Arbeidsmedium

Referanser
----------

1. ↑  «Temperature Entropy (*T*-*s*) Diagram - Thermodynamics - Thermodynamics». Engineers Edge. Besøkt 15. oktober 2018.
2. ↑  «P–V and T–S Diagrams». Grc.nasa.gov. Arkivert fra originalen 6. juni 2019. Besøkt 15. oktober 2018.

Litteratur
----------

Buset, Gunnar (1995). *Termodynamikk*. Oslo: Universitetsforl. ISBN 8200413691.
«August» har flere betydninger.

|  |
| --- |
| jul. | **august** | sep. |
| Ma | Ti | On | To | Fr | Lø | Sø |
|   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| 28 | 29 | 30 | 31 |   |   |   |
| 2023 |

**August** er årets åttende måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.

Den er oppkalt etter keiser Augustus og er den sjette måned i den opprinnelige romerske kalender. Måneden het sextilis før Augustus’ tid.

En vanlig misoppfattelse, som sannsynligvis stammer fra astronomen Sacrobosco, er at Augustus økte antall dager i august til 31 for å tilfredsstille sitt eget selvbilde, fordi han nektet å godta en måned som var kortere enn juli, som hadde fått navn etter Julius Cæsar.

Referanser
----------

1. ↑  Roscoe Lamont, "The Roman calendar and its reformation by Julius Caesar", *Popular Astronomy* **27** (1919) 583–595. Sacroboscos teori er diskutert på sidene 585–587.

| * v
* d
* r
Årets måneder |
| --- |
| 
* Januar
* Februar
* Mars
* April
* Mai
* Juni
* Juli
* August
* September
* Oktober
* November
* Desember

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN
 |
**Elisabeth Helene von Vieregg** (født 4. mai 1679, død 27. juni 1704) var en dansk-tysk grevinne og kong Frederik IVs ektefelle til venstre hånd.

Hun var datter av Adam Otto von Vieregg til Weitendorff og Wartmannshagen, en meklenburgsk kammerpresident, prøyssisk statsminister og geheimeråd.

Hun ble 6. september 1703 opphøyet til grevinne og fikk Antvorskov gods som privat eiendom. Hun var kongens maitresse og ble til og med hemmelig gift med kongen til dennes venstre hånd.

Elisabeth von Vieregg fødte en sønn, Frederik Gyldenløve (f. 18. juni 1704 d. 9. mars 1705), men døde selv i barselseng 27. juni.

Grevinnen og hennes barn ble begravet i Vor Frelsers kirke i København hvor de senere er flyttet fra den opprinnelige graven og ligger sammen under murgulvet. Gjenbegravelsen ble foretatt i 2007.

Referanser
----------

1. 1 2   Dansk biografisk leksikon, oppført som Elisabeth Helene v. Vieregg, Dansk Biografisk Leksikon-ID Elisabeth\_Helene\_v.\_Vieregg[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Vor Frelsers Kirke om Vieregg med bilder fra gjenbegravelsen i 2007 Arkivert 26. august 2010 hos Wayback Machine.
* Prosjekt Runeberg

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** Prabook **·** Geni **·** WikiTree
 |
**Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning** (**Diku**) var et norsk direktorat som eksisterte mellom 2018 og 2021.

Diku ble opprettet høsten 2018. Diku var underlagt Kunnskapsdepartementet og var et resultat av en fusjon mellom Senter for internasjonalisering av utdanning, Norgesuniversitetet og Program for kunstnerisk utviklingsarbeid. Direktoratets overordnede mål var å styrke kvaliteten i norsk utdanning, og fremme utvikling og nyskaping, internasjonalt samarbeid og digitale læringsformer. Diku forvaltet tilskuddsordninger og programmer som skulle bidra til å heve kvaliteten i høyere utdanning og fagskoler.

I forbindelse med opprettingen av Diku, gjennomførte Kunnskapsdepartementet en del organisatoriske endringer. Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) skulle fortsatt akkreditere og godkjenne høyere utdanning og fagskoleutdanning; føre tilsyn med kvaliteten i utdanningen og godkjenne utenlandsk utdanning, men Diku overtok blant annet ansvaret for sentre for fremragende utdanning. Diku fikk også ansvar for lærebokutvalget og tilskuddsordningen Senter for fremragende utdanning som tidligere lå under Universitets- og høgskolerådet og NOKUT. 1. juli 2021 ble Diku slått sammen med Kompetanse Norge og deler av Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning (Unit) samt Universell (NTNU) til Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse.

Referanser
----------

1. 1 2 3  Lie, Tove (1. september 2018). «Nå kommer direktoratet Diku». *khrono.no* **(norsk)**. Besøkt 18. september 2019.
2. ↑  N.N. «Om Diku Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høgare utdanning». Besøkt 18. september 2019. «Diku skal styrke kvaliteten i norsk utdanning. Vi fremmer utvikling og nyskaping, internasjonalt samarbeid og digitale læringsformer.»
3. ↑  Kunnskapsdepartementet (4. februar 2021). «Regjeringen slår sammen virksomheter til nytt direktorat for høyere utdanning og kompetanse». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 4. februar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** Forvaltningsdatabasen **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Davvi – Senter for scenekunst** ble etablert i 2021 på bakgrunn av et samarbeid mellom Dansearena nord og RadArt – nettverk for fri scenekunst. Det nye kompetansesenteret ble en realitet gjennom at stiftelsen Dansearena nord ble til Davvi – Senter for scenekunst.

Davvi - Senter for scenekunst tilbyr produsentstøtte, arrangerer fagseminarer, co-produserer forestillinger og tilbyr residensopphold. Gjennom deres nasjonale og internasjonale nettverk bygger de samarbeidsmuligheter for kunstnere i nord.

Davvi – Senter for scenekunst har som formål å være et regionalt senter for kompetanseutvikling, nettverk og samarbeid for scenekunstfeltet, herunder dans, teater og andre performative uttrykk, i Nord-Norge. De skal bidra til utvikling av scenekunsten i Nord-Norge, også i samarbeid med andre kunstformer, fag- og samfunnsfelt. De skal stimulere og fasilitere produksjon og formidling av samtidens nordlige scenekunstpraksiser, og bygge og utvikle nasjonale og internasjonale relasjoner og legge til rette for kunstnerisk samarbeid på tvers av grenser og uttrykk.

Referanser
----------

1. ↑  «FNND». Besøkt 4. oktober 2023.
2. ↑  «Davvi» (PDF). Besøkt 4. oktober 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
**Bjarne Ulvestad** (født 28. juni 1922 i Syvde på Sunnmøre, død 1. mars 2004) var en norsk germanist og professor i tysk ved Universitetet i Bergen.

Ulvestad ble student i 1943 og studerte filologi ved Universitetet i Oslo fra 1945 til 1947, ved Dartmouth College i USA fra 1947 til 1948, Universitetet i München 1952–1953. Han tok doktorgraden ved Universitetet i Wisconsin med en avhandling om *Indirect Discourse in Modern German* i 1954, og var ansatt ved Universitetet i California fra 1956 til 1957. Han var professor i tysk ved Universitetet i Bergen fra 1957 til 1992. Hovedfeltet hans var tysk syntaks. Han var også interessert i dialektologi, særlig sin egen dialekt, sunnmørsk.

Bibliografi
-----------

* *Rette det som rangt er*. Syvde: Syvde sogelag, 2009.

Referanser
----------

1. 1 2   Hvem er Hvem? 1973, runeberg.org, oppført som Ulvestad, Bjarne[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Bergens Tidende, type referanse dødsannonse, utgitt 10. mars 2004[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Bjarne Ulvestad i BIBSYS
* Bokanmeldelse i *På høyden*
* ULVESTAD Bjarne i *Hvem er Hvem? 1973.*
* Bjarne Ulvestad i *Allkunne*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI
 |

Portal: Tyskland
***Karl-Bertil Jonssons jul*** (svensk: *Sagan om Karl-Bertil Jonssons julafton*) er en svensk animert kortfilm fra 1975 regissert av Per Åhlin. Handlingen er basert på en julerelatert fortelling skrevet av Tage Danielsson i 1964.

Musikken er skrevet av Gunnar Svensson, og blir framført av Arne Domnérus, Sture Åkerberg og Gunnar Svensson.

Filmen har over flere år blitt vist på julaften i såvel Sverige (hvor den blir vist på SVT1), Norge (hvor den blir vist på NRK1), Danmark som i Finland.

Handling
--------

Filmen handler om den fjortenårige Karl-Bertil Jonsson, som jobber på posthuset ved siden av skolen. 
Hans far, Tyko Jonsson, er eier av et varehus. Karl-Bertil bor sammen med faren, moren og lillesøsteren i et av byens bedre strøk. Karl-Bertils store ideal er Robin Hood. På vei hjem fra posthuset legger Karl-Bertil merke til fattigdommen i byen; samtidig tenker han på Robin Hoods råd om å ta fra de rike og gi til de fattige. Karl Bertil bestemmer seg derfor for å ta med seg noen pakker fra posthuset, legger dem i en stor sekk og sender dem hjem til seg selv. Neste dag (på julaften) kommer pakkene på døren hjemme hos Karl-Bertil. Han klistrer så nye lapper på pakkene, over der hvor både mottaker og avsender står. Mot kvelden går han ned til slumkvarteret hvor han gir gavene bort til de fattige mennesker han ser. Pakkenes egentlige mottakere er personer som tjener mye penger og dem med titler som blant annet «direktør».
Én av gavene han gir bort, er fra Karl-Bertils tante Märtha til Karl-Bertils far Tyko. Etter at Karl-Bertil har kommet hjem, ringer tante Märtha og spør om de har fått den porselenstallerkenen hun sendte dem. Når familien deretter forteller at de ikke har mottatt den, tilstår Karl-Bertil hva han har gjort, til farens raseri, som ser på Karl-Bertils handling som kommunistisk.

Stemmer
-------

* Tage Danielsson - fortellerstemme
* Per Andrén - Karl-Bertil Jonsson
* Toivo Pawlo - Tyko Jonsson, Karl-Bertils strenge far
* Marianne Stjernqvist - Karl-Bertils kjærlige mor
* Åke Fridell - byrådirektør H.K. Bergdahl
* Catrin Westerlund - fru Bergdahl

Referanser
----------

1. ↑  "Sagan om Karl-Bertil Jonssons julafton"; *Svensk Filmdatabas*; besøksdato: 21. desember 2021; SFDb film-ID: 68836.
2. ↑   Internet Movie Database, «Christopher's Christmas Mission», verkets språk flere språk, besøkt 21. desember 2021[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Karl-Bertil Jonssons jul* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Karl-Bertil Jonssons jul* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (no) *Karl-Bertil Jonssons jul* på NRK TV Rediger på Wikidata

* (sv) *Karl-Bertil Jonssons jul* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Karl-Bertil Jonssons jul* på AllMovie Rediger på Wikidata
**Jon Erichsen** (islandsk *Jón Eiríksson*) (født 31. august 1728 på gården Skálafell i Austur-Skaftafellssýsla på Island, død ved selvmord 29. mars 1787 i København) var en islandsk embetsmann, bibliotekar og forfatter som tilbragte mesteparten av livet i Danmark.

Barndom og ungdom
-----------------

Som gutt fikk Erichsen undervisning av en prest om vinteren, mens han om sommeren arbeidet hjemme på gården. I 1743 ble han elev ved Skalholt lærde skole, hvor han gjorde inntrykk på Ludvig Harboe, som 1741–45 var på Island for å inspisere kirke- og skolevesenet. Erichsen fulgt med Harboe først til Danmark, og siden til Norge, hvor Harboe var blitt utnevnt til biskop i Trondhjems stift. Han var elev ved Trondhjems lærde skole og begynte i 1748 å studere ved Københavns Universitet.

Embetsmann
----------

I de første studieårene leste Erichsen filologi og filosofi, før han etter tilskyndelse av Luxdorph begynte å studere jus. 1758 tok han juridisk attestas, og ble året etter professor ved Sorø Akademi. I tiden ved akademiet sluttet han vennskap med den senere statsmannen Ove Høegh Guldberg. I 1771 ble han forflyttet til København som medlem av det nyopprettede Norske Kammer. I 1773 ble han deputert i Økonomi- og Kommercekollegiet og i 1777 deputert i Rentekammeret og General-Toldkammeret, hvor han arbeidet med saker som angikk Island, Færøyene og Grønland. Han var også medlem av en rekke kommisjoner. I 1779 ble han utnevnt til assessor i høyesterett og fikk i 1781 tittelen konferensråd. Samme år ble han utnevnt til bibliotekar ved Det kongelige Bibliothek.

På sine eldre dager led Erichsen av sykdom og tungsinn, som til slutt fikk ham til å søke døden ved å kaste seg ut fra Langebro i København.

Litterær virksomhet
-------------------

Som islending interesserte Erichsen seg for norrøn litteratur, og skrev en rekke avhandlinger om nordiske antikviteter. Han bidro også til offentliggjørelse av norrøne tekster. Han skrev en uavsluttet biografi om Torfæus. Fra 1772 var han medlem av den Arnamagnæanske Kommission, og fra 1779 til sin død var han formann i det nystiftede islandske litteraturselskapet (Lærdómslistafélag).

Referanser
----------

1. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 12460524r, data.bnf.fr, besøkt 30. desember 2019[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 12460524r, data.bnf.fr, besøkt 31. desember 2019[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Kr. Kaalund: «Erichsen, Jon» i *Dansk biografisk Lexikon*, IV. Bind, s. 535–38. Kjøbenhavn: Gyldendal, 1890.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC
 |
**Fellesforbundet for Sjøfolk** (**FFFS**) er et forbund som organiserer seilende sjøansatte.

Forbundet ble dannet 21. oktober 2000 etter initiativ fra Leif R. Vervik. Det ble etablert som Seilende Oljearbeideres Forening (SOF). Det endret navn i 2004. Forbundet er ikke tilknyttet LO eller Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund og er et politisk uavhengig forbund. Medlemsbladet heter *Dråpen*.

Forbundet jobber med både arbeidstaker spørsmål, som konflikter eller tariff sprøsmål, og mer tyngre arbeidsrett. Eksempler på sistnevnte er saken om «Tvungen tarifftrekk», «62 års-saken» og så videre.[]

Landsmøtet er høyeste myndighet.

Harald J. Prytz sitter som valgt leder.

Forbundet har ikke tillitsvalgte.

Andre forbund for sjøansatte
----------------------------

* Norsk Sjømannsforbund
* Norsk Sjøoffisersforbund
* Det norske maskinistforbund
* Energiforbundet SAFE

Referanser
----------

1. ↑   fffs.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   w2.brreg.no[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |
**Domssøndag/Kristi kongedag** – i Norge tidligere omtalt som *siste søndag i kirkeåret* – faller mellom 20. og 26. november og er den siste søndagen før advent.

Etter liturgirevisjonen i 2012 fikk dagen i Den norske kirke navnet domssøndag/Kristi kongedag fordi prekentekstene minner om at Kristus skal komme igjen for å holde dom over levende og døde, og dommeren sier at «Det dere ikke gjorde mot en av disse minste, har dere heller ikke gjort mot meg».

Kristi kongefest
----------------

I Den katolske kirke har det vært vanlig å feire den siste søndagen i kirkeåret som *Kristi kongefest*. Kristi kongefest er den yngste av idéfestene til Kristi ære i kalenderen. Festen ble innført av pave Pius XI i 1925 som et motstykke til sekularismen i tiden og som en protest mot statenes allmakt.

Kirker som feirer Kristi kongefest, kan velge å bruke hvit liturgisk farge, selv om den vanlige liturgiske fargen denne søndagen er grønn.

Referanser
----------

1. ↑  Evangeliet etter Matteus hos bibel.no[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Christ the King – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* «Siste søndag i kirkeåret: Kristi Kongefest» hos katolsk.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
**Jørgen Hee** (født 18. november 1714, død 30. desember 1788) var en dansk prest og biskop, mest kjent for sin motstand mot Johann Friedrich Struensee. Hee utgav en preken mot Struensee og etter hans fall var han sjelesørger for den dødsdømte Enevold Brandt.

Jørgen Hee ble født i Odense, familien hadde navn etter landsbyen Hee i Ringkjøbing amt og hans far, Jens Hee var prest ved hospitalskirken, mens moren var Else, født Lund. Jørgen Hee ble student i 1729, tok eksamen i 1734 og var deretter huslærer hos general Brockenhuus og av han ble kan kalt til sogneprest i Allerup og Davinde ved Odense, i en alder av 24 år.

I 1759 ble han sogneprest ved Sankt Hans kirke i Odense og i 1763 forflyttet til Sankt Knuds kirke i samme by. Allerede halvannet år etter, i 1764, kom han til København som Holmens prost og da biskop Bildsøe døde i 1777 ble Jørgen Hee hans etterfølger som biskop i Århus.

Bibliografi
-----------

* *«Fuldstændig Forklaring over Christi Lidelse, Død og Begravelse*, (1758–1766)
* *«Paalidelig Underretning om den henrettede E. Brandts Forhold og Tænkemaade i hans Fængsel* (1772)

Referanser
----------

1. 1 2   Dansk biografisk leksikon, Dansk Biografisk Leksikon-ID Jørgen\_Hee[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   CERL Thesaurus, CERL-ID cnp00974550, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Om Jørgen Hee, i *Dansk biografisk Lexikon*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI
 |

Portal: Danmark
Detalje fra «Allegori over Verdens Forkrænkelighed», malt på kobber, kjøpt 1693 av Christian V. Hele biledet viser flere forskjellige måter som en kavaler kan fornøye seg på. Frederiksborgmuseet
Detalje fra «Allegori over Verdens Forkrænkelighed»
**Wilchen Riboldt** (døpt 13. desember 1661 i Holmens kirke, død 8. september 1711 i København) var en dansk maler. 

Han var sønn av de temmelig velhavende foreldrene herold Hans Riboldt og Susanne Andersdatter. Om hans utdannelse til maler vites lite, men han hørte til de velansette i sin samtids kunstnerkretser. Han malte portretter og store dekorative bilder samt restaurerte bilder for hoffet i perioden 1690-1711. Mange av bildene er gået til, men av portrettene vites det blant annet at han har malt «Den
kongelige Familie til Bords», og at prinsesse Sophie Hedevig har sittet modell for ham.

Sammen med Jacob Coning, Thomas Quellinus, Hendrik Krock, Otto de Willarts og Georg Saleman var han en av de seks kunstnere som i oktober 1701 henvendte seg til kong Frederik IV om opprettelsen av et *kunstnersocietet*, eller kunstakademi.

Han ble den 27. september 1707 gift med Helvig Andersdatter. Han ble begravet i Holmens kirke.

Verker i utvalg
---------------

* «Landgangen ved Rygen» (kartong, forlegg til billedtapet i Rosenborgs riddersal)
* «En eremit i en grotte» (Statens Museum for Kunst)
* «Allegori over Verdens Forkrænkelighed» (Frederiksborgmuseet)
* «En siddende Kriger» (Statens Museum for Kunst)
* «Klassisk landskab med badende kvinder» (Kunstmuseum i Bern)

Referanser
----------

1. ↑   RKDartists, oppført som Wilcken Riboldt, RKD kunstner-ID 360753, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   RKDartists, rkd.nl, besøkt 28. september 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Kunstindeks Danmark, Kunstindeks Danmark kunstner ID 2750, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  *Riboldt, Wilken*, Dansk biografisk Lexikon
5. ↑  *Wilchen Riboldt*, Kunstindeks Danmark & Weilbachs Kunstnerleksikon
6. ↑  Jacob Coning, Kunstindeks Danmark & Weilbachs Kunstnerleksikon

  

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Dansk biografisk leksikon **·** Kunstindeks Danmark **·** VIAF **·** ULAN
 |