recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ole Kristoffersen Mæhre** (født 24. desember 1877 på Skatval i Nord-Trøndelag, død 9. mai 1965 samme sted) var en norsk handelsmann, gårdbruker og politiker (B).

Han var sønn av gårdbruker Kristoffer Olsen Mæhre og hustru Kirsten Jonetta Mæhresstorsve. Han giftet seg første gang med Julie Petrine Vifstad; hennes farfar var ordfører Johan Ertzgaard, og oldefar stortingsmann og eidsvollsmann Petter Johnsen Ertzgaard. Som enkemann giftet han seg på nytt med Jenny Heststein, og sist med Birgitte Aursjø.

O.K. Mæhre etablerte i 1900 sin egen handelsforretning med «utvalg i kolonial, manufaktur, kortevarer, bensin og oljer», i tillegg til omsetning av jordbruksprodukter. Fra 1914 til 1940 drev han også slektsgården Mellom-Mera (Oppistun). Til gården og Mæhres forretning hørte også sagbruk og kassefabrikk. I slutten av 1940-årene kjøpte han handelsbygningen «Hjørnet» ved Skatval stasjon, hvor firmaet O.K. Mæhre ble videreført med butikk og kafé.

O.K. Mæhre var medlem av Skatval herredsstyre 1914–1916, 1929–1940 og 1956–1961, i perioden 1935–1937 som Skatvals varaordfører. I sin første periode var han valgt på Venstres liste. Etter at Bondepartiet ble dannet i 1920, var han valgt for dette partiet.

Referanser
----------

1. ↑  Røkke, Olav (1954). *Stjørdalsboka. Gards- og slektshistorie. Band 4: Skatval herad*. Stjørdal. s. 694.
2. ↑  Sætherskar, Johs. (red.) (1946). «Skatval». *Det norske næringsliv. Nord-Trøndelag fylkesleksikon*. Bergen: Det norske næringsliv forlag. s. 482.
3. ↑  Røkke, Olav (1954). *Stjørdalsboka. Gards- og slektshistorie. Band 4: Skatval herad*. Stjørdal. s. 356.
4. ↑  Fiskaa, Haakon M. og Myckland, Haakon Falck (red.) (1956). *Norges bebyggelse. Nordlige seksjon. Herredsbindet for Nord-Trøndelag. Søndre del*. Oslo: Norsk faglitteratur. s. 576. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
5. ↑  Røkke, Olav (1954). *Stjørdalsboka. Gards- og slektshistorie. Band 4: Skatval herad*. Stjørdal. s. 178.
6. ↑  Røe, Tormod (1987). *Stjørdal kommune 1837–1987. Kommunalt selvstyre i 150 år*. Stjørdal. ISBN 82-991614-0-1.
7. ↑  Arnstad, Per Magnar (2010). *Skatval. Vår historiske arv. Bind 6: Skatval kommune 1902–1961*. ISBN 978-82-995735-8-0.
Lapilli på vulkanen Kilauea på Hawaii.
**Lapilli** er en størrelses-klassifisering for tefra, som er luftbårent materiale som blir eksplosivt kastet ut under et vulkansk utbrudd. *Lapilli* (entall: *laplillus*) betyr «små steiner» på latinsk. På sett og vis ligner de på ooider eller pisolitt i kalkholdige sedimenter.

Per definisjon varierer lapilli fra 2 til 64 mm i diameter. En pyroklastisk partikkel som er større enn 64 mm i diameter har navnet vulkansk bombe når den er i smeltet form, og vulkansk blokk når den har størknet. Pyroklastisk materiale med partikkelstørrelse mindre enn 2 mm i diameter kalles vulkansk aske.

Dannelse
--------

Lapilli er sfæroide, tåre-, manual- eller knappeformede små dråper av smeltet, eller delvis smeltet lava som har blitt kastet ut av et vulkansk utbrudd, og som treffer bakken, i hvert fall delvis smeltet form. Denne fine grusen er ikke akkresjonær, men er et direkte resultat av flytende stein som avkjøles ettersom det beveger seg gjennom luften.

Lapillituff er en svært vanlig vulkansk bergart, typisk for rhyolottisk, andesittisk, og dasittiske pyroklastiske utbrudd. Under disse, så kan tykke lag av lapilli avsettes under hovedsakelig støtaktige utbrudd. Det meste av lapillituff som ligger igjen etter gamle vulkanutbrudd har blitt dannet gjennom oppsaling og sammensveising av delvis smeltet lapilli, til det som er kjent som sveiset tuff.

Se også
-------

* Tefra
* Lava

Referanser
----------

1. ↑  Fisher, R. 1961. Proposed classification of volcaniclastic sediments and rocks. Geol. Soc Amer.Bull. 72: 1409-1414

Eksterne lenker
---------------

* USGS Photo glossary of volcano terms (en)
* How Volcanoes Work Arkivert 23. august 2010 hos Wayback Machine. (en)
* Volcanic Materials Identification (en)
* Tephra fall from Mt St. Helens (en)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Helge O. Larsen** (født 5. september 1951 i Leirfjord, død 24. april 2012) var en norsk statsviter, kommuneforsker, professor og tidligere rektor ved Høgskolen i Nesna.

Larsen var en av de første studentene ved Universitetet i Tromsø fra 1972, der han ble cand.polit. i 1979. Han var deretter ansatt ved Universitetet i Tromsø frem til 2003, fra 1985 som førsteamanuensis i offentlig politikk og administrasjon. Han ble i 2003 ansatt ved Høgskolen i Nesna, der han ble høgskolens første professor (i hovedstilling). Han hadde også en bistilling som professor II ved Universitetet i Tromsø frem til sin død. Helge O. Larsen var rektor for Høgskolen i Nesna fra 2003 til 2011.

Larsen forsket på offentlig politikk og regional utvikling, særlig lokalt politisk lederskap. Han var også leder av Råd for høyere utdanning i Nord-Norge og styreleder ved Helgeland Museum.

Referanser
----------

1. ↑  Regimebytte på HiNe

Kilder
------

* Nekrolog i Nordlys, 11.05.2012, s. 46

Eksterne lenker
---------------

* 

* (no) Publikasjoner av Helge O. Larsen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | CRIStin
 |
Barken Pestalozzi under 1. verdenskrig. Skipet var eid av rederiet O.Terjesen
**O. Terjesens rederi** var et familiedrevet rederi lokalisert i Lillesand. 
Rederiet drev utenriksfart var eid av skipsfører Ole Terjesen. 
Virksomheten startet i 1870-årene med seilskuten «Kepha». Senere utvidet rederiet sin tonnasje med kjøp av flere skip, deriblant barken «Pestalozzi».

Ole Terjesen døde i 1910 og virksomheten ble overtatt av hans datter Bertha Terjesen. Rederiet la ned virksomheten i 1916, da det siste fartøyet «Pestalozzi» ble solgt. «Pestalozzi» hadde under 1. verdenskrig bl.a. ført smøreolje fra USA. Skipet ble i 1915 mistenkt av den franske regjering for å føre dette til Tyskland, til tross for handelsblokaden mot landet.

Arkivet
-------


|  |
| --- |
|  |
| **Norgesdokumentarv** |

Arkivet etter O. Terjesens rederi er oppbevart ved Kuben. Arkivet regnes som et privatarkiv og inneholder bl.a. korrespondanse fra rederiets oppstart i 1875 og frem til oppløsningen i 1916. Videre finnes det private brev, kopibok, journal, samt diverse regnskap.

Arkivet etter O. Terjesens ble innlemmet i Norges dokumentarv i 2018 som en del av Seilskutearkivene fra Aust‐Agder 1820‐1920. Arkivet dokumenterer dokumenterer etablering, drift og avvikling av et lite seilskuterederi. Spesielt er brevene mellom Ole Terjesen og døtrene interessante da de beskriver hvordan familieliv og forretningsdrift ofte var svært knyttet opp mot hverandre.

Referanser
----------

1. ↑  Rosenberg, Kjell: Lillesand historie. Utg. Lillesands-posten. 1990
2. ↑  Franske mistanker om innføring av kontrabande til Tyskland, *Avtrykk.no*, 22.04.2016
3. ↑  O.Terjesens rederiarkiv, *kubenarendal.no*, 07.12.2018

Eksterne lenker
---------------

* (no) Arkiv etter O. Terjesens rederi på Arkivportalen
**Sussie Pedersen** (født 21. juli 1960 i København) er en dansk rullestolcurlingspiller. Hun representerer Tårnby Curling Club. 

Hun sitter i rullestol etter at hun i 1999 fikk diagnosen multippel sklerose, og begynte å spille rullestolcurling i 2004. 

Hun har deltatt i to VM for Danmark, samt Paralympics i 2006. Hennes beste resultat fra disse mesterskapene er VM-sølv i 2005, der hun var reserve. 

Danmark fikk bronse i kvalifiseringen til VM i 2008, men kun to av de 10 lagene som deltok i denne kvalifiseringen fikk plass i VM. Danmark spilte derfor ikke i VM i 2008. Sussie spilte toer i denne kvalifiseringen. 

Sussie er gift og har to barn.

Resultater
----------

| De olympiske ringer Paralympiske leker |
| --- |
| Plass | Øvelse | År | Sted |
| 5. | Rullestolcurling | 2006 | Italias flagg Torino |
| Curling VM i rullestolcurling |
| Plass | Øvelse | År | Sted |
| Sølv | Rullestolcurling | 2005 | Skottlands flagg Glasgow |
| 9. | Rullestolcurling | 2007 | Sveriges flagg Sollefteå |

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sussie Pedersen – Paralympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Sussie Pedersen – World Curling Federation Rediger på Wikidata

* (en) Sussie Pedersen – World Curling Federation Rediger på Wikidata

  

Portal: Danmark
Å være **behandlingsrefraktær**, også kalt **terapiresistent** og **intraktabel**, betyr at en pasient ikke får ønsket eller tilstrekkelig virkning i behandlingen av en bestemt lidelse. Det kan være ulike årsaker, som at eventuelle medikamenter ikke har tilstrekkelig virkning eller at de for store bivirkninger til at lidelsen lar seg kontrollere. Det er også kjent at man kan bli behandlingsrefraktær som følge av langtidsbruk av bestemte medikamenter, for eksempel smertestillende legemidler. Likeledes kan noen være genetisk disponert.

Behandlingsrefraktære lidelser benevnes ofte som *refraktær* og *navnet på lidelsen*. For eksempel benevnes depresjon, epilepsi eller schizofreni som ikke lar seg kontrollere med medikamenter som *refraktær depresjon*, *refraktær epilepsi* eller *refraktær schizofreni*. Likeledes kan enkelte hodepiner som ikke lar seg behandle med medikamenter benevnes som *refraktær kronisk klasehodepine*.

Er man behandlingsrefraktær for en lidelse kan det allikevel finnes alternativer. For mange lidelser nervesystemet kan både nerveblokk og nervestimulator være både gode og langsiktige alternativer.

Referanser
----------

1. ↑  Kåss, Erik. (2018, 19. november). Refraktær. I Store medisinske leksikon. Hentet 20. januar 2019 fra .

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
**Helge Ottar Sørlie** (født 24. oktober 1939 i Grue) er en tidligere norsk fotballspiller som spilte for Vålerenga på slutten av 50-åra, 60-åra og begynnelsen av 70-åra. Han gikk under kallenavnet «Bonden», siden han var født på landet.

Sørlie var Vålerengas førstevalg på keeper-plassen. Han flyttet til Vålerenga da han var 8 år. Han gikk ikke til en utenlandsk klubb, selv med gode prestasjoner mot Everton i Messebycupen i 1964. Grunnen var hans ustabile formkurve.[] Han spilte 158 toppseriekamper for Vålerenga, i totalt 13 sesonger.

I 1965 var han på laget som tok Vålerenga til deres første eliteserie-gull, etter en tett kamp i teten mot Lyn, med 0-0 mot Steinkjer i siste serierunde, klarte Vålerenga å ta seriegullet.

Referanser
----------

1. 1 2  Tom A. Schanke (24. oktober 2014). «Helge «Bonden» Sørlie fyller 75 år i dag». RingeriksAvisa. Besøkt 27. oktober 2015.
2. 1 2 3  «Helge 'Bonden' Sørlie fyller 75 år». Vålerenga Fotball. 24. oktober 2014. Arkivert fra originalen 5. mars 2016. Besøkt 27. oktober 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
En **naturlig type** er i ontologien betegnelsen for et universale hvis egenskaper er bestemt av naturlover.

Et eksempel fra kjemien er grunnstoffene: Gull er en naturlig type, og alle gullforekomsters og gullgjenstanders egenskaper (densitet, oksidasjonstall osv.) er de samme, selv om gull har blitt dannet mange ganger uavhengig på helt forskjellige tidspunkter og steder i universet.

Et eksempel fra astrofysikken er stjerner: Det fins en klar sammenheng mellom stjerners luminositet (størrelsesklasse) og deres spektralklasse. I et såkalt Hertzsprung-Russel-diagram utgjør derfor de fleste stjerner én serie. Ut ifra plasseringen i denne serien kan man avlede mange egenskaper for stjernene. Selv avvikene fra hovedserien, f.eks. hvite dverger, superkjemper, brune dverger eller nøytronstjerner, kan forklares som ulike stadier i en stjernes «levetid». De ulike stjernetypene «oppfører» seg likedan på helt forskjellige tidspunkter og steder i universet.

Naturlige typer studeres av nomotetiske vitenskaper. Disse prøver å avdekke fellestrekkene for naturlige typers representanter, dvs. naturlovene som bestemmer deres egenskaper.

Referanser
----------

1. ↑  Bird, Alexander (2023). «Natural Kinds». I Zalta, Edward N. *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. Metaphysics Research Lab, Stanford University. Besøkt 3. juli 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stanford Encyclopedia of Philosophy
 |
**«Behind Blue Eyes»** er en sang skrevet av Pete Townshend fra gruppen The Who, for hans ikke fullførte *Lifehouse*-prosjekt. Den ble først utgitt på The Whos album *Who's Next* fra 1971 sammen med annet materiale fra dette avbrutte prosjektet. Samme år ga The Who ut sangen ut som singel. Sangen skulle vært temasangen i Lifehouseprosjektet.

Sangen er først i en rolig balladeform, men mot slutten eksploderer den i en mer rockete utforming med sterkere bruk av elektriske gitarer og slagverk, samt et raskere tempo.

Teksten er i første-person og handler om presset som vedkommende føler fra omgivelsenes forventninger, og den angsten dette påfører vedkommende. Teksten i den rockede avslutningen er skrevet som en bønn (og slik står i en viss kontrast til den musikalske innpakningen) hvor vedkommende ber om hjelp til å håndtere påkjenningene, konkretisert til de seksuelle fristelsene og sexpresset som stjernelivet utsetter hovedpersonen for.

Coverversjoner
--------------

* Coverversjoner er blitt gjort av Bryan Adams, Sheryl Crow, Testudo, Ian Stuart Donaldson, Jon English og Ken McLellan.

* Bandet Limp Bizkit gjorde en cover for albumet *Results May Vary* og for filmen *Gothika*. Musikkvideoen er regissert av sangeren Fred Durst og hovedrolleinnehaveren i *Gothika*, Halle Berry medvirker. Limp Bizkit endret teksten en del, og hadde ikke med den særpregede The Who-avslutningen, hvilket The Who mislikte i stor grad, noe som også ble uttalt fra scene på Roskildefestivalen 2007.

Eksterne lenker
---------------

* Originalvrsjonen
**BEHA Fabrikker AS og BEHA Elektro AS** er en norsk produsent av elektriske varmeovner og tidligere produsent av komfyrer, stekeovner, koketopper, bordkomfyrer, kjøleskap, kjøkkenventilatorer og vaskemaskiner. 

Bedriften ble stiftet 17. august 1917 av ingeniør Carl Eugene Berg–Hanssen og har hovedkontor og produksjon på Heistad utenfor Porsgrunn. Den het fra starten Berg Hanssen Elektriske Fabrikker, men fra 1923 slo man sammen «BE» og «HA» i navnet Berg-Hanssen og bedriften fikk navnet BEHA. 

Grunnet fordeling av arv ble bediften i 1967 delt, ved at storkjøkkendivisjonen ble utskilt som eget selskap og fikk navnet Beha-Hedo AS.

Bedriften bygget i 1973 en ny fabrikk på Heistad utenfor Porsgrunn for produksjon av varmeovner mye pga. store kontrakter med AEG-konsernet og senere også kontrakter for blant annet produksjon av komfyrer for Elto/Asko. Etter en omfattende utbygging ble hele bedriften flyttet til Heistad i 1988 og bedriftens gamle produksjonsanlegg i Porsgrunn sentrum utgjør i dag BEHA-kvartalet. 

Frem til 2007 produserte BEHA sine «Ambassadør»-komfyrer i Norge. Produksjonen av stekeovner fortsatte frem til 2015. BEHA var den siste norske komfyrprodusenten av en gang 37 produsenter. BEHA var også den siste nordiske hvitevareprodusenten som fortsatt hadde sin produksjon i Norden.

Beha Fabrikker AS og Beha Elektro AS ble 28. mars 2019 solgt til det norske investeringsselskapet Jotunfjell Partners AS. Bedriften hadde fra den ble grunnlagt i 1917 og frem til den ble solgt i 2019 vært i Schanke-familiens eie.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted

* (en) BEHA Elektro AS – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
Beha-Hedo komfyr for storkjøkken.
Beha-Hedo stekeovn for storkjøkken.
**Beha-Hedo Industrier AS** er et firma som produserer storkjøkkenutstyr for land og sjø. Det har en verdensledende rolle for produksjon av kjøkkenutstyr til skipsfart. Etter eget utsagn var firmaet i 1999 Norges eneste produsent av elektriske apparater for storhusholdning. Det var også blant de ti største firmaene innen utstyr- og tjenesteleveranse til jordbruksvaresektoren. Firmaet holder til på Kjørbekk i Skien, og har opprinnelse i det tidligere firmaet **Beha-Hedo AS** som ble grunnlagt i 1967.

Investoren Jan Kvidaland var i 2007 daglig leder, deleier og styreleder i Beha-Hedo industrier AS. Omsetningen til firmaet var i 2006 på ca. kr 70 mill. Bedriften hadde i 1999 vel 40 ansatte.

Beha-Hedo har vært sponsor for idrettsklubben Urædd, og har sammen med Beha Elektro bla. sponset klubbens BEHA-stevner.

Historie
--------

Beha-Hedo AS var et heleid familieselskap som ble grunnlagt i 1967 av Helge og Dordi Berg-Hanssen som et resultat av delingen av Beha Fabrikker AS i 1967. Beha-Hedo AS drev med produksjon, salg og service av storkjøkken-produkter frem til 1990. Selskapet ble ledet av Helge Berg-Hanssen fra 1967 og frem til sønnen, Halvor Berg-Hanssen overtok som disponent i 1989. Familien Berg-Hanssen opprettet i 1990 et nytt selskap sammen med Tønsbergbedriften Brita Industrier AS. Det nye selskapet fikk navnet Beha-Hedo Industrier AS. Familien Berg-Hanssen solgt seg helt ut i 1991. Selskapets grunnlegger, Helge Berg-Hanssen, døde 24. januar 1993, og hans hustru, Dordi Berg-Hanssen, døde 9. desember 2008.

Referanser
----------

1. ↑  ta.no, 11. april 2006: Solgte hytta - ga bort pengene
2. ↑  allbusiness.com: Slave to the galley: love 'em or hate 'em there's no escaping the kitchen--on land or at sea.
3. 1 2  polytekniske.no: Pionerer viste vei i Grenland Arkivert 22. februar 2014 hos Wayback Machine.
4. ↑  Martin Vikesland og Erik W. Jakobsen, En verdiskapende matnæring, en rapport fra Senter for verdiskaping ved Handelshøyskolen BI, 2001.
5. ↑  ta.no, 7. april 2007: Storinvestor bak ny travbane
6. ↑  btv-invest.no: Tidligere investeringer[*død lenke*]
7. ↑  Urædd friidrett: Historie 1945–1992 Arkivert 18. oktober 2008 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Beha-Hedo Industrier AS
**Kari Diesen d.y.** (født 30. oktober 1939, død 11. mars 2016), også kalt «Vesle-Kari», var en norsk tekstforfatter og artist. Hun skrev blant annet norske tekster til «Tie a Yellow Ribbon Round the Ole Oak Tree» («Sett en blomst i karmen») og «Danny Boy» («Et kort sekund»), begge innspilt av Jan Henry Thoresen på singlen Polydor 2052.066 i 1973.

Bakgrunn og arbeid
------------------

### Bakgrunn

Kari Diesen d.y. var datter av skuespillerne Kari og Ernst Diesen. Hun var søster til Andreas Diesen samt kusine til komikeren Harald Heide-Steen jr. og skuespilleren Anne Marit Jacobsen. Hennes barn er Ola og Pia Neegaard, fra ekteskapet med Ola Neegaard. Hun gikk på Nissens Pikeskole.

### Karriere

Diesen var kjent som tekstforfatter i reklamebyråer og for populærlåter. I 1968 vant Kirsti Sparboe Melodi Grand Prix for tredje gang med sangen «Jeg har aldri vært så glad i noen som deg», men etter plagiatbeskyldninger trakk Diesen bidraget noen dager etter finalen.

Diesen var medlem av vokalgruppen Three Hits tidlig på 1960-tallet. Gruppen besto av hennes daværende ektemann Ola Neegaard, Kari (da med etternavnet Neegaard) og Leif Strøm. Tore Ryen og Andreas Diesen sto for tekstene gruppen brukte, mens melodiene var arrangert av Kjell Karlsen. Kjell Karlsens orkester sto for musikken når Three Hits hadde opptredener. Gruppen ga ut mange singler og ett album, og den største suksessen kom med «Militærmanøver'n» i 1964.

Kari Diesen d.y. var sentral som senterleder da kjøpesenteret Aker Brygge i Oslo ble etablert på 1980-tallet. Hun var også med på å velge ut navn på flere attraksjoner og selve navnet på familieparken Tusenfryd. På sine eldre dager turnerte hun med et program sammensatt av moren Kari Diesens viser samt et historisk foredrag om moren.

Referanser
----------

1. ↑   www.begravdeioslo.no, besøkt 22. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Kari Diesen d.y. er død». *VG*. 11. mars 2016. Besøkt 25. april 2016.
3. ↑  Rygg, Maja Lise Rønneberg (1999). *Hartvig Nissens skole 150 år: 1849–1999*. Oslo.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
**Kari Beate Tandberg** (født 9. februar 1958) er en norsk komponist og pianist fra Asker.

Tandberg tok sin klaverutdanning ved Norges musikkhøgskole og i London, og jobbet en periode som distriktsmusiker, før hun tok komposisjonsutdanning ved musikkhøgskolen, og senere fikk en stipendiatstilling ved Høgskolen i Tromsø. I perioden 2003–2007 fullførte hun PhD i komposisjon som del av Kunstnerisk Utviklingsarbeid ved NMH.[]

Hun har skrevet verker for en rekke ulike besetninger, og blant annet sammen med ektemannen Karsten Brustad skrevet musikk til skulpturene i Skulpturlandskap Nordland.

Tandberg vant 1. pris i Fanny Mendelsohn-konkurransen i 1995 med verket *Custodia* for 3 kvinnelige solister og ensemble. Strykekvartetten *Dwindle* ble uttatt til framføring med Messerkvartetten under Nordiske Musikkdager 2010 i København. Hennes verker har blitt fremført i Japan, Tyskland og i de skandinaviske landene av ensembler som Det norske kammerensemble, Det Norske Blåseensemble, Ensemble Ernst, Cikada, Nordic Voices, Kringkastingsorkesteret, Tromsø symfoniorkester og Landsdelsmusikerne i Troms.

Referanser
----------

1. ↑   www.presencecompositrices.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Verkliste[*død lenke*] fra NB noter
* http://www.kbtandberg.no

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |
**Åke Häger** (født 5. juli 1897 i Mårdaklev i Sverige, død 9. mars 1968 i Lysekil) var en svensk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Häger ble olympisk mester i turn i OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i turn svensk system foran Danmark. Det var tre lag fra tre nasjoner med totalt 73 turnere som deltok i konkurransen. Sverige vant med 1363,833 poeng foran Danmark 1324,833 og Belgia på tredje og siste plass med 1324,833 poeng

OL-medaljer
-----------

* 1920 Belgias flagg Antwerpen - Gull **Gull** i turn, lagkamp svensk system (Sverige)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Åke Häger – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Åke Häger – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Åke Häger – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Åke Häger – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni
 |
**Vårduskspinner** (*Nola confusalis*) er en sommerfugl som tilhører familien båtspinnere (Nolidae). Denne lille, gråbrune arten forekommer langs kysten av Sør- og Østlandet.

Utseende
--------

En liten (vingespenn 16 – 20 mm), gråspraglete spinner. Den minner av utseende sterkt om gressmott (Crambidae) av underfamilien Scopariinae, men er ikke i slekt med disse. **Kroppen** er ganske slank, hodet forholdsvis stort og bredt med små fasettøyne. Antennene er trådformede, kledt med fine, utstående hår, omtrent halvparten så lange som forvingene. Labialpalpene er nokså lange og stikker fram foran hodet som et nebb. **Forvingen** er grå med tre mer eller mindre tydelige, buede, mørke tverrlinjer. Begge vingepar har nokså lange, grå hårfrynser langs ytterkanten. **Bakvingen** er lyst grå, en tynn stripe langs ytterkanten gråhvit.
Larven er brun med sparsomme, men lange hår som sitter samlet på vorter rundt på kroppen.

Levevis
-------

Vårduskspinneren finnes først og fremst i edelløvskoger og bøkeskoger, men kan også forekomme i parker og krattskog. Larven utvikler seg på ulike løvtrær, særlig eik, bøk og or. Denne arten flyr i mai – juni, tidligere enn de andre båtspinnerne. Den flyr fra solnedgang og et par timer framover, og hannene kommer gjerne til lys, hunnene ikke så ofte.

Utbredelse
----------

Vårduskspinneren finnes gjennom det meste av Europa, utenom de nordligste delene, og videre østover til Japan og Øst-Sibir. I Norge er den funnet langs kysten vestover til Farsund i Vest-Agder, og kan lokalt være ganske vanlig. Den er også funnet noen få steder inne i landet.

Kilder
------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider.
* Hydén, N. Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri:
* Nettsiden *Norges sommerfugler*:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *vårduskspinner* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *vårduskspinner* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *vårduskspinner* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *vårduskspinner* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *vårduskspinner* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *vårduskspinner* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Nola confusalis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Nola (Nola) confusalis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Naturindeks for Norge** måler tilstand og utvikling til det biologiske mangfoldet i hovedøkosystemene, Naturindeksen skal på en oversiktlig måte, vise om vi når målet om å stanse tapet av biologisk mangfold.

Miljødirektoratet har i oppdrag å lede arbeidet. På nettsiden til naturindeks kan du følge tilstand og utvikling til enkeltarter, økosystemer for hele Norge og for 5 ulike regioner. Økosystemene hav, ferskvann, åpent lavland, skog, våtmark og fjell blir presentert. I tillegg presenteres ulike temaindekser, blant annet hvilke påvirkninger som reduserer det biologiske mangfoldet. Naturindeksen presenterer utviklingen fra 1990 og fram til 2015. Naturindeksen vil bli oppdatert i 2020. Forskningsinstitusjonene NIBIO, NIVA, NINA, NTNU-Vitenskapsmuseet, Havforskningsinstituttet og SSB bidrar med data og kunnskap inn i prosjektet. NINA har ansvar for den vitenskapelige tilnærmingen i arbeidet.

Naturindeksen er banebrytende internasjonalt og benytter data fra pågående overvåking og annen datainnsamling til å gi et helhetlig bilde av utviklingen. Data fra en rekke overvåkingsprogrammer inngår i analysene

Eksterne lenker
---------------

* Miljøstatus i Norge: Naturindeks for Norge Arkivert 2. november 2013 hos Wayback Machine.
* Naturindeks for Norge
**Vårerteknapp** (*Lathyrus vernus*) er en plante i erteknappslekta, i erteblomstfamilien *(Fabaceae)*. Den er 10-40 cm høy, og har stender av 3-10 purpurrøde eller dypt mørk-rosa blomster som sitter en og en eller i par omvendt oppover stengelen med 1-2 cm mellomrom (såkalt skaftet klase). Stengelen er litt kantete og skjev. Planten mangler klengetråder på blad og stengel.

Blomstene starter purpurrøde, men med modningen blir de blå-lilla eller grønnblå. Når blomsten modner, utvikles den til en brun, 4-6 cm lang frøbelg (skolme) som slynger frøene ut. Planten har mellomgrønne blader som sitter parvis med 2-4 par på hver bladstengel. Bladene er bredt lansettformet eller eggeformet med en spiss brodd i enden. 

Vårerteknapp har bredere blader enn knollerteknapp, og bladene er tydelig bredere innerst ved stengelen enn ytterst.
Vårerteknapp vokser på frodige og varme plasser i solsiden av skogsbryn, edelløvskog og lunder. Den er utbredt på Østlandet, og vokser spredt opp kysten til Beiarn i Nordland. Øvre grense er om lag 1 000 moh. i Sør-Norge. 

Planten foretrekker fuktig og fruktbar eng, beitemark, i gressbakker og i veigrøfter. Den er sjelden nord for Troms, og finnes opp til om lag 1.050 meter over havet.

Vårerteknapp likner på knollerteknapp *(Lathyrus linifolius)*, men denne er mindre med tydelige vingekanter på stengelen og smale og slanke blader som er mer blågrønne eller grønngrå av farge. Knollerteknapp har heller ikke den dråpeformen på bladene som vårerteknapp ofte har ytterst. Knollerteknapp har dessuten mer blå-fiolette eller grå-lilla blomster som sitter 2-6 i skaftet klase på stengelen. Skolmen hos sistnevnte er svartbrun.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Vårerteknapp* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Vårerteknapp* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Vårerteknapp* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Vårerteknapp* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Vårerteknapp* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Vårerteknapp* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Vårerteknapp* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Vårerteknapp* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lathyrus vernus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lathyrus vernus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lathyrus vernus* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Łukasz Paweł Kruczek** (født 1. november 1975 i Buczkowice) er en polsk tidligere skihopper som representerte LKS Klimczok Bystra.

Han konkurrerte internasjonalt i årene 1994-2003. Verdenscupdebuten kom i Zakopane 27. januar 1996, der han ble nummer 43. Hans beste sammenlagtplassering i verdenscupen var 63.-plass i 1999/2000; beste individuelle plassering i enkeltrenn var 14.-plass i Kuopio 28. november 1999. Han var på det polske laget som ble nummer 3 i lagkonkurransen i Villach 9. desember 2001. Hans beste sammenlagtplasseringer i Sommer Grand Prix og kontinentalcupen var henholdsvis 45.-plass i 2002 og 33.-plass i 2000/01. Hans siste verdenscuprenn var i Planica i mars 2002.

Kruczek ble nummer 46 av 50 deltakere i VM i skiflyging i Bad Mitterndorf (Kulm) i 1996. I OL i Nagano (Hakuba) i 1998 ble han nummer 45 av 62 deltakere i storbakken og var på det polske laget som ble nummer 8 av 13 lag i lagkonkurransen. Han deltok i VM i 1997 og 1999, med 32.-plass i storbakken i Bischofshofen (Ramsau) i 1999 som beste individuelle plassering.

Etter at han la opp som skihopper, utdannet han seg til trener. Han var assistenttrener på det polske B-landslaget under hovedtrener Heinz Kuttin. I 2008 erstattet han Hannu Leppistö som hovedtrener for det polske landslaget. Han trakk seg som hovedtrener for det polske landslaget etter 2015/16-sesongen, og ble etterfulgt av Stefan Horngacher.

Referanser
----------

Kilder
------

* Sports Reference: Łukasz Paweł Kruczek Arkivert 17. desember 2012 hos Wayback Machine. (besøkt 16. juli 2011)
* Jens Jahn, Egon Theiner: *Enzyklopädie des Skispringens*. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider

Eksterne lenker
---------------

* (en) Łukasz Kruczek – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Łukasz Kruczek – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Łukasz Kruczek – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Łukasz Kruczek – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (pl) Łukasz Kruczek – Polens olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Łukasz Kruczek – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (pl) Łukasz Kruczek – skijumping.pl Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Åheim ca. 1948-49
**Åheim** er den sørligste bygda i Vanylven kommune på Sunnmøre. Åheim ligger ved fylkesgrensen til Vestland, med Kinn kommune i sør og Stad kommune i vest og i øst. Bygda har egen barne og ungdomsskole, Åheim skule, som huser barn fra kretsene Åheim, Skorge, Gusdal, Slagnes og Sylte.

Olivin
------

Olivin
Sibelco Nordic (tidligere A/S Olivin) er en steinbedrift som driver utvinning av mineralet olivin, og er bedriften som rommer de fleste arbeidsplassene i bygda. Sibelcos område ligger ved sjøen, med eget dagbrudd i Gusdal. Steinen blir videre transportert fra Gusdal til Åheim gjennom transportbånd som går i tunnel i fjellet. Når steinen kommer ned til Åheim blir den knust opp og sortert i forskjellige typer, alt etter bruksområde.

AS Olivin førte i 1998 opp idrettshallen Olivinhallen, i forbindelse med sitt 50 års jubileum. 

Norsk OlivinSenter er et steinsenter, som er samlokalisert med gullsmed Bjørnar Ekremsæter. NOS holder til i gamle Thue Skule.

Sankt Jetmund kirke
-------------------

Sankt Jetmund kirke
Sankt Jetmund kirke ligger i sentrum av Åheim. Det er en lang kirke bygget av stein og ble ført opp i 1155. I 1863 ble kirken demontert, og steinen ble spredd utover i bygden og ble benyttet i andre bygg. En gruppe lokale gikk sammen og fikk samlet tilbake steinene som var tatt fra kirken, og i 1957 ble kirka gjenreist og vigsla på de gamle murene som stod igjen.

Aktiviteter
-----------

Gjennom hele året er det stor aktivitet i bygda. I Olivinhallen kan en drive med friidrett, fotball, basketball, håndball, volleyball. Et steinkast borte har en også kunstgress og gressbane.

På sommeren kan man fiske laks i Åheimselva.

Overnattinger
-------------

Kvilehytta ligger plassert ca. 120 m over havet. Her er det kafé med flott utsikt over tettstedet Åheim og mulighet for overnatting.

Jetmund Gjesteheim er et rimelig vandrerhjem med en enkel standard. Her kan man leie rom, eller strøm til bobil/campingvogn.

Referanser
----------

1. ↑  «Norsk Olivinsenter».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Łańcut-slottet** (polsk *Zamek w Łańcucie*) er en tidligere magnatresidens i Łańcut. Den ble i sin tid regnet som en av de betydeligste aristokratresidenser i hele Europa.

Historie
--------

Ballsalen
Slottet fikk sin moderne form i første halvdel av det 17. århundre, da det ble kjøpt opp av Lubomirski-familien, og kalles av den grunn ofte for *Lubomirski-slottet i Łańcut*. Slottet ble gjennom senere generasjoner ombygd, enkelte ganger betydelig. Også nye bygninger ble bygd, mens fortifikasjonene rundt slottet ble omgjort til hager. 

I 1774 kom slottet under Storkronemarskalk Stanisław Lubomirski, hvis kone var Izabela Lubomirska av Czartoryski. Etter Stanisławs død overtok hans kone slottet, og etter hennes død gikk slottet over til barnebarna Alfred og Artur Potocki. I 1830 ble Łańcut omgjort til en ordinasjon med Alfred Potocki som førsteordinat. 

Under andre verdenskrig ble ikke Potockifamilien forfulgt av tyskerne, og slottet huset en Wehrmacht-stab. Før Den røde armés inntreden i 1944, greide Alfred Potocki å flykte vestover med en stor del av slottsinteriøret. Selve slottsbygningen ble ikke skadd under krigen.

Etter krigen ble slottet overtatt av den polske staten og omgjort til et museum. Siden 1961 holdes en velkjent klassisk musikkfestival der.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Åhus** er et tettsted i Kristianstad kommune i østre Skåne, ved Helge ås utløp i Hanöbukten. I 2010 hadde tettstedet 9 423 innbyggere. Det mottar også et betydelig antall sommergjester.

Historie
--------

Åhustorget
Hus i Åhus
Åhus' historie går tilbake til sen jernalder, da en viktig handelsplass ble etablert litt lenger opp langs elven i forhold til dagens Åhus. Navnet kommer fra det oldnordiske ordet *aos*, som betyr «elveos». Åhus var da en del av det danske riket. På 1100-tallet ble det oppført en borg utenfor byen etter kontinentalt forbilde, trolig av erkebiskop Eskil i Lund. Denne borgen fikk navnet *Aose-hus*. Sin blomstringstid opplevde byen fra 1200- til 1400-tallet, da den hørte under Lunds erkebispesete. Blant annet ble det da oppført en bymur; idag er restene etter denne muren de best bevarte restene av en ringmur fra middelalderen i Sverige. Det ble også oppført et dominikanerkloster; Åhus kloster i 1243. De eldste, kjente byrettighetene er fra 1326, men ifølge byens egen tradisjon regner man med at byen ble grunnlagt i 1149, da erkebiskop Eskil fikk den i forlening.

Byen mistet mye av sin betydning i og med reformasjonen på 1500-tallet, et århundre da også svenske plyndringstog rammet området hardt og blant annet la borgen i ruiner. Nedgangstiden endte med at Åhus mistet sine byrettigheter i 1617, da Christian IV grunnla festningsbyen Christianstad. I 1658 tilfalt Åhus sammen med resten av Skåne Sverige ved freden i Roskilde.

På 1720-tallet begynte man å dyrke tobakk ved Åhus. Dyrkningen opphørte på midten av 1960-tallet. I moderne tid er Åhus blitt kjent for sitt ålefiske og for produksjonen av Absolut Vodka.

Referanser
----------

1. 1 2   (på sv) *Statistiska tätorter 2020, befolkning, landareal, befolkningstäthet per tätort*, Statistiska centralbyrån, 24. november 2021, Wikidata Q112914414,
2. ↑  «Sveriges tätorter 2010» (PDF). Statistiska centralbyrån. Arkivert fra originalen (PDF) 16. juni 2011. Besøkt 24. mars 2016.

  


| * v
* d
* r
Kristianstad kommune i Skåne län i Sverige |
| --- |
|  | Arkelstorp **·** Balsby **·** Bäckaskog **·** Degeberga **·** Everöd **·** Fjälkinge **·** Färlöv **·** Gärds Köpinge **·** Hammar **·** Hammarslund **·** Huaröd **·** Kristianstad **·**
Linderöd **·** Norra Åsum **·** Ovesholm **·** Rinkaby **·** Tollarp **·** Torsebro **·** Viby **·** Vinnö **·** Vittskövle **·** Yngsjö **·** Önnestad **·** Österslöv **·** Östra Sönnarslöv **·** Åhus |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Thomas Michael Hardiman** (født 8. juli 1965) er en amerikansk føderal appelldommer ved U.S. Court of Appeals for the Third Circuit. Han var tidligere føderal distriktsdommer.

Føderale dommerutnevnelser
--------------------------

Hardiman ble utnevnt av president George W. Bush til dommer ved U.S. District Court for the Western District of Pennsylvania. Han ble nominert til embedet 9. april 2003 og godkjent av Senatet 22. oktober 2003.

Hardiman ble senere nominert til appelldomstolen for den tredje rettskrets av president Bush 13. september 2006 for å erstatte dommer Richard Lowell Nygaard, som antok status som seniordommer i 2005. Han ble godkjent til setet i appelldomstolen over syv måneder senere av Senatet 15. mars 2007 med stemmegivningen 95-0. Han var den syvende dommeren utnevnt til den tredje rettskrets av Bush.

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Terms Begin for New Conference Committee Chairs». *United States Courts*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Geni **·** VIAF **·** LCCN
 |
***Forføreren*** er en roman av den norske forfatteren Jan Kjærstad, utgitt i 1993. Boken er den første i trilogien om *Jonas Wergeland*, en moderne norsk helt, og ble fulgt av *Erobreren* (1996) og *Oppdageren* (1999).

Romanen begynner med at rikskjendisen og tv-programlederen Jonas Wergeland kommer hjem, og finner sin kone skutt og liggende på stuegulvet. Herfra gir romanen en retrospektiv opprulling av alle deler av hans liv frem til denne situasjonen.

Jonas er fremfor alt opptatt av ikke å være alminnelig. Har oppsøker steder, miljøer og situasjoner som skal hjelpe ham med dette. Av spesielle ting kan nevnes deltakelsen i gruppen *Nomade* som består av halvstuderte unge mennesker som gjennomfører hyppige nattlige vandringer i Oslos gater, noen ganger også i København med innlagt bokjakt, der de diskuterer vanskelige temaer med stor selvtillit.

Etter å ha studert både arkitektur og astronomi finner han ut etterhvert ut at TV-mediet er hans arena. Det fortelles mye om en serie han lager med tittelen «Å tenke stort» hvor han portretterer kjente nordmenn, blant andre Fridtjof Nansen, Trygve Lie og Knut Hamsun. Han vinkler portrettene på en uvanlig måte ved å trekke frem mindre kjente deler av livene deres og setter det i et spesielt perspektiv. Spesielt Hamsun blir beskrevet som meget sammensatt og annerledes enn de fleste kjenner han.

Et annet tema som går igjen i romanen er forholdet til en kusine som tilsynelatende prøver å ta livet av ham: Puffer han utenfor kaien nær en ferge i fart, stenger ham inne i en frosset snøhule. I voksen alder kommer hun med «drepende» kritikk av TV-serien hans på direkte sending.

Forfatteren har selv karakterisert sin skrivestil som «kombinasjonsestetikk», og gjennom romanen skildres fra ulike innfallsvinkler hovedpersonens liv, det norske samfunnet gjennom etterkrigstida og en rekke tilsynelatende tilfeldige faktiske opplysninger fra ulike fagfelt. Romanen låner trekk fra kriminalromanen, og har en maksimalistisk grunntone. Forfatteren Johan Harstad sier om romanen at den «er en storslått fortelling som på nokså revolusjonerende vis knytter sammen over seksti fortellinger om én og samme mann, på en måte som tvinger leseren til å revurdere sitt forhold til kausalitet»

*Forføreren* ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en 
av de 25 beste romanene fra de 
siste 25 år. For den tredje av bøkene i trilogen ble Kjærstad tildelt Nordisk råds litteraturpris.

Referanser
----------

1. ↑  Under Dusken, 2008: *Harstads kanon*[*død lenke*]
2. ↑  Dagbladet, 26.7.2006: *Kjærstads kombinasjoner*

Portal: Litteratur
**Robert Milkins** (født 6. mars 1976) er en engelsk profesjonell snookerspiller fra Gloucester.

Milkins var den første spilleren som gjorde et maksimum break i kvalifiseringen til verdensmesterskapet i snooker. Dette gjorde han i 2006 i en kamp mot Mark Selby, på grunn av han gjorde dette i kvalifiseringen fikk han «bare» £ 5000, mot 147 000 som han ville ha fått dersom han hadde gjort det i hovedturneringen. Kampen mot Selby tapte han 4–10. Året før opplevde han at Mark Williams gjorde et maksimum break mot han i det siste partiet i første runde av VM.

Hans beste plassering i en rankingturnering er en semifinale i Irish Masters, da han tapte 8–9 mot Matthew Stevens, etter å ha ledet 8–5. Hans beste plassering på verdensrankingen var i sesongen 2003/2004, da han var rangert som nummer 21.

Referanser
----------

1. ↑   greenbaize1972.com, utgitt 14. april 2021, besøkt 12. juni 2022[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Robert Milkins – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Aase Hjelde** (født 1. februar 1949, død 4. juni 2016) var en norsk journalist, høgskolelektor og forfatter.

Hjelde ble utdannet ved Norsk Journalistskole i Oslo på 1970-tallet. Utdannelsen benyttet hun i mange år som journalist og programleder, først og fremst i NRK.

Etter å ha arbeidet som aktiv journalist begynte hun ved journalistutdanningen og Høgskolen i Oslo. Hun arbeidet med utdanning av pressefolk i nærmere 30 år, blant annet som ansvarlig for radioutdanningen og prodekan for avdeling for journalistikk, bibliotek- og informasjonsfag.

Hun var spesielt engasjert i Latin-Amerika-spørsmål, behersket flytende spansk og var i lange perioder bosatt i Peru. Hennes bok *Journalistikk under terror* (2006) tar opp spørsmålet om hvordan det er å arbeide med lokaljournalistikk i Peru, under krysspress fra myndigheter og gerilja. Boka er også oversatt til spansk.

Bibliografi
-----------

* *Journalistikk under terror : den lokale journalisten i krig*, Energica, Oslo (2006)
* *Periodismo bajo terror. Ayacucho en tiempo de guerra (revidert oversettelse av bok tidligere utgitt på norsk). ISBN 978-9972-46-405-8. Universidad Nacional Mayor de San Marcos (UNMSM) (2009)*
* «Fikseren : den usynlige korrespondenten» (med Elisabeth Eide, Anne Hege Simonsen (red.), *Dekke verden! Lærebok i utenriksjournalistikk*, IJ-forlaget (2009)

Referanser
----------

1. ↑  Dødsannonse i *Aftenposten* 9. juni 2016

Kilder
------

* Nekrolog i *Aftenposten* 17. juni 2016

Eksterne lenker
---------------

* Presentasjon på nettsidene til Høgskolen i Oslo og Akershus

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Robert Michael Aconcha-Kohn** (født 1960, død 8. oktober 2004) var en 44 år gammel svensk statsborger som 8. oktober 2004 ble bragt til Oslo legevakt etter å ha blitt pågrepet på hospitset Ansgar hotell i Oslo. Han ble før arrestasjonen beskrevet som rabiat, psykotisk og vanskelig å håndtere. Han hadde imidlertid roet seg ned og ba politiet om unnskyldning for sin oppførsel. Politiet valgte da å tre på mannen en anorakkhette for å hindre han i å spytte, før de bar han ned fra rom 401 i fjerde etasje på hospitset og ut i en ventende bil, for så 16 minutter senere å ankomme legevakten. Rettsmedisinsk institutt har senere testet hetta og det viste seg at en hårføner som ble holdt mot innsiden av anorakkhetta ikke klarte å blåse luft gjennom anorakkstoffet.

Sakens natur ble kjent etter at politiet ble bøtelagt for forholdet, og flere stilte spørsmål ved om saken ble forsøkt hemmeligholdt på grunn av oppmerksomheten rundt de andre dødsfallene som ble debattert. Saken ble kjent som det tredje tilfellet av fire hvor en arrestant mistet livet som følge av kvelning i perioden 1990-2007. Hos Riksadvokaten påpekes det at informasjon om denne saken ble lagt ut på deres intranett, slik at alle i politiet og påtalemyndigheten kunne trekke lærdom av saken.

Høyesterettsadvokat Tor Erling Staff hevdet at det ikke var tilstrekkelig å vise til at saken var omtalt i 2004, og uttalte at «Når påtalemyndigheten kan unnlate å informere om en slik sak, spør jeg meg selv om hvilke andre lik som kan ligge rundt». Operasjonslederen ble i 2004 referert i Aftenposten Aften på uttalelsen «Politiet rykket ut og fikk kontroll over personen. Da han skulle fraktes til legevakt, mistet han bevisstheten. Han ble senere erklært død ved Ullevål universitetssykehus.»

Saken ble en av flere hvor det ble reist spørsmål ved Riksadvokatens autoritet i saker hvor det ble startet etterforskning av politiets arbeid.

Se også
-------

* Politivold

Referanser
----------

1. 1 2  Dagsavisen: Hans siste ord var unnskyld[*død lenke*]
2. ↑  Dagsavisen: Politiet kvalte mann med anorakkhette[*død lenke*]
3. ↑  *Reagerer på oppslag om hemmelighold*, NTBtekst 12. juni 2007
4. ↑  Dagsavisen: Overgrepene må granskes[*død lenke*], 14. juni 2007
5. ↑  *Mer åpenhet om politiet*, Aftenposten Morgen 13. juni 2007
6. ↑  *Staff mener politiet villedet om kvelning*, NTBtekst 16. juni 2007
7. ↑  *Riksadvokatens autoritet er truet*, Dagsavisen 29. oktober 2007, side 3
8. ↑  *Politiet bryter riksadvokatens instrukser*, Dagsavisen 29. oktober 2007, side 10
**Himerios** (født ca 315 i Prusias ad Hypium i Bithynia; død ca 386 i Athen) var en betydelig athensk rhetor i senantikken.

Liv og virke
------------

Himerios var sønn av den bithyniske rhetor Ameinias. Barndommen hadde han i Prusias, og sitt retorikkstudium i Athen. Det kan formodes, men ikke fastslås med sikkerhet, at han der var elev av Proaeresius. Etter studiene begav han seg først til Konstantinopel og åpnet der i om lag år 343 en skole. Han ble i hovedstaden til 352, og da flyttet han til Athen og fortsatte der sitt undervisningsvirke. Vinteren 361/362 begav han seg til keiser Julians hoff, åpenbart i det håp å få en stilling der. Keiserens tidlige død gjorde dette – kanskje overdrevne – håpet til intet. Etter keiser Julians død taper historikerne sikre spor etter Himerios; han synes å ha vendt tilbake til Athen først henimot 369 for å undervise videre der. Man antar at han forble der frem til sin død.

Verk
----

I alt der det enten direkte eller indirekte 74 taler som er kjente i mer eller mindre utførlige utdrag hos Photios. Det dreier seg om øvelsestaler fra hans skolevirksomhet, om hilsningsadresser til keiserlige embedsmenn, og taler til private anledninger. Himerios kjennetegnes i dette materialet ved en utbreget asiansk og ofte poetisk krevende stil som var tidstypisk, men som senere skulle få mindre anerkjennelse.

Utgaver og oversettelser
------------------------

* Aristide Colonna (utg.): *Himerius: Declamationes et orationes cum deperditarum fragmentis*. Accademia dei Lincei, Rom 1951
* Harald Völker: *Himerios. Reden und Fragmente*. Wiesbaden 2003 (grundlegende Übersetzung der Reden des Himerios mit ausführlicher Einleitung)

Litteratur
----------

* Jacques Schamp: *Himérius de Prousias.* I: Richard Goulet (utg.): *Dictionnaire des philosophes antiques*. Band 3, CNRS Éditions, Paris 2000, ISBN 2-271-05748-5, s. 708–742
* Elżbieta Szabat: *Himerios.* I: Paweł Janiszewski, Krystyna Stebnicka, Elżbieta Szabat: *Prosopography of Greek Rhetors and Sophists of the Roman Empire.* Oxford University Press, Oxford 2015, ISBN 978-0-19-871340-1, s. 174 f.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Autorités BnF, BNF-ID 161380430, besøkt 3. november 2022[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii
 |