**Paul Goma** (født 2. oktober 1935 i Mana i Bessarabia i kongeriket Romania, død 25. mars 2020 i Paris) var en rumensk forfatter som var en framtredende dissident under kommunisttiden. Han satt fengslet flere ganger for sine meningers skyld før han flyttet til Frankrike, der han i mange år formelt sett var statsløs. Hans forfatterskap består av romaner, selvbiografier og dagbøker. På 2000-tallet ble han anklaget for å være antisemitt på grunn av en skildring av motsetninger mellom rumenere og jøder under andre verdenskrig. I 2013 ble han moldovsk statsborger.

Liv og virke
------------

### Romania

Under den sovjetiske okkupasjonen av Bessarabia i 1940 ble hans far fengslet og deportert til Sibir, men kunne returnere til sin familie i 1943. Året etter flyttet familien flere ganger for å unnslippe sovjetmyndighetene som ville deportere dem. For en tid levde de i skjul i skogen utenfor Buia. I januar 1945 ble de oppdaget og satt i fangeleir, men de klarte å forfalske de papirer som krevdes for å unnslippe å sendes til Sibir. Foreldrene ble fengslet igjen i 1949 og utsatt for voldsomme forhør. I 1952 ble Goma, som da var gymnaselev, forhørt av sikkerhetstjenesten om hvorfor han førte en hemmelig dagbok skrevet i kode.

Goma begynte på litteraturstudier ved Bukarests universitet i 1954. Ved en tilstelning høsten 1956 leste han et utdrag fra en roman han hadde skrevet, som handlet om en ung mann som protesterer mot de kommunistiske myndigheter. Dette var rett etter oppstanden i Ungarn, som hadde ført til skjerpede sikkerhetstiltak fra myndighetenes side, og Goma ble dømt til to års fengsel for opplesningen. Goma sonet ved fengslene i Gherla og Jilava, fulgt av fem års husarrest. Han gjenopptok studiene i 1965. Han forsøkte å få sin første roman utgitt i Romania i 1966, men mislyktes. Han sendte den i stedet til Frankrike og til Vest-Tyskland, der den kom ut i oversettelser.

Han ble medlem i det rumenske kommunistiske parti i 1968. Goma fortsatte å bli utgitt i utlandet og leste inn sin bok *Gherla - min ungdoms straff* som så ble avspilt i Radio Free Europe. I januar 1977 gav han i en av Radio Free Europes sendinger sin støtte til de tsjekkoslovaker som hadde undertegnet Charta 77, noe som da var unikt for en rumener fra eget land. Dette førte til fengsling og tortur, men den internasjonale oppmerksomhet gjorde at myndighetene slapp ham fri.

### Frankrike

I november 1977 flyttet Goma til Frankrike som politisk flyktning. Året derpå inndro de rumenske myndigheter hans statborgerskap. Ettersom han avstod fra å søke om fransk borgerskap ble han ofte regnet som statsløs. I 1982 sendte det rumenske hemmelige politi Securitate en agent til Frankrike for å myrde Goma. Agenten vendte seg imidlertid til den franske etterretningstjeneste Direction de la surveillance du territoire. Sammen med Goma iscenesatte de et mislykket mordforsøk ved at den rumenske agenten i en restaurant helte gift i Gomas glass, som en fransk agent så skvulpet ut ved å late som å være en tilfeldig klumpete restaurantgjest.

Etter den rumenske revolusjonen i 1989 begynte Gomas bøker å utgis i Romania og han selv begynte å skrive polemiske artikler i rumenske aviser. Med dette begynte hans anseelse å synke, idet han ikke lenger var av den samme symbolverdi for det antikommunistiske etablissement. Han ble anklaget for forfengelighet da han utgav flere omfattende bind av sine dagbøker.

På 2000-tallet ble Goma anklaget av jødiske og israelske grupper for å være antisemitt. I en artikkel fra 2002 i tidskriftet *Vatra*, og i boken *Săptămâna roșie: 28 iunie – 3 iulie sau Basarabia și Evreii* fra 2003, tok Goma opp massakren i Dorohoi, der rumenske militære i 1940 drepte 53 jøder. Goma beskrev motivet som hevnlyst etter massemordet på rumenere under evakueringen av Bessarabia, der jøder, ukrainere og andre minoritetsgrupper hadde deltatt. Gomas skildring avvek dermed fra den historieskrivning som var fremlagt av en statlig kommisjon, som ikke regner Dorohoimassakeren som en hendelse i særstilling, men som en del av Forintelsen, og Goma ble som følge av dette anklaget for å være holocaustbenekter. Marco Maximillian Katz, leder for Senteret for overvåkning og bekjempelse av antisemittisme i Romania, anklaget i en rapport Goma for å anse at Holocaust skyldtes jødene selv. I samme rapport avhandlet Katz også Gomas syn på Israel–Palestina-konflikten. Han skrev at «Goma beskylder det israelske folk for å være forbryterne i deres behandling av palestinerne». Katz avsluttet: «Jeg tror ikke at det finnes, i den erterkommunistiske kulturelitens produksjon, noen skrifter som kan jamføres med denne forne dissidents uttrettelige hat.» Goma, hvis hustru var jødisk, svarte at anklagene var uhederlige og lignet de argumenter som Securitate hadde brukt mot ham på 1980-tallet.

### Moldova

Våren 2013 meddelte Goma at han aktet å forlate Frankrike og flytte til Moldovas hovedstad Chișinău for år tiltre som sjef for Senteret for studier av kommunismen. Samme år utså Det moldaviske forfatterforbund Goma til sin offisielle kandidat til Nobelprisen i litteratur. Han fikk moldavisk statsborgerskap 28. juni 2013.

### Død

Den 18. mars 2020 ble Paul Goma innlagt på sykehuset Pitié-Salpêtrière Hospital i Paris etter å ha blitt smittet med covid-19. Han døde der 25. mars 2020, i en alder av 84 år.

Forfatterskap
-------------

Det meste som Goma har skrevet var selvbiografisk i en eller annen form. Hans romaner og hans rene selvbiografiske verker var skrevet i en likeartet stil, og han har selv hevdet at også romanene ligger svært nær virkeligheten. Gjenkommende grep var blant annet indre monologer og skifter mellom drøm og virkelighet. Hans dialoger inneholdt ofte dialektinnslag og bevisste språkfeil. Han har skrevet flere bøker om sin barndom i Bessarabia.

Bibliografi
-----------

* *Camera de alături* (1968)
* *Ostinato* (1971)
* *Ușa noastră cea de toate zilele* (1972)
* *Gherla - min ungdoms straff* (*Gherla*) (1976) (Coeckelberghs 1978, övers. Barbro Andersson)
* *În cerc* (1977)
* *Garda inversă* (1979)
* *Culorile curcubeului '77* (1979)
* *Patimile după Pitești* (1981)
* *Chassé-croisé* (1983)
* *Bonifacia* (1986)
* *Din Calidor* (1987)
* *Roman intim* (1989)
* *Arta refugii* (1990)
* *Sabina* (1991)
* *Soldatul câinelui* (1991)
* *Astra* (1992)
* *Adameva* (1995)
* *Amnezia la români* (1995)
* *Scrisori întredeschise – singur împotriva lor* (1995)
* *Justa* (1995)
* *Garda inversă* (1997)
* *Jurnale* (1997-2004)
* *Altina – grădina scufundată* (1998)
* *Alte jurnale* (1998)
* *Jurnalul unui jurnal* (1998)
* *Jurnal de apocrif* (1999)
* *Infarct* (2001)
* *Basarabia* (2002)
* *Săptămâna roșie: 28 iunie – 3 iulie sau Basarabia și Evreii* (2003)

Bearbeidelser
-------------

Regissøren Mircea Daneliuc har filmatisert Gomas roman *Patimile după Pitești* under tittelen *A unsprezecea poruncă*. Filmen hadde premiere i 1991.

Referanser
----------

1. ↑   Babelio, Babelio forfatter-ID 147628[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id goma-paul[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2 3 4   Fichier des personnes décédées ID (matchID) id/KIl2uZwIcovp[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   G4 Media, «Biografa oficială: Paul Goma a murit din cauza infectării cu coronavirus», utgitt 25. mars 2020, besøkt 25. mars 2020[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   moldova.europalibera.org[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   www.mediafax.ro[Hentet fra Wikidata]
7. ↑  Balkaninsight 25. mars 2020: *Romanian anti-Communist Dissident Paul Goma Dies of Covid-19*, lest 25. mars 2020
8. 1 2 3 4  Ştefănescu, Alex (2002). «La o noua lectura: Paul Goma». *România literară* **(rumänska)**. Rumänska författarförbundet. Arkivert fra originalen 1. november 2013. Besøkt 21. juli 2013.
9. 1 2  «Dizidentul anticomunist Paul Goma a primit cetăţenia Republicii Moldova». *Romania Libera* **(rumänska)**. 27. april 2013. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 21. juli 2013.
10. ↑  «Rumanian Sting». *Time*. 13. september 1982. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 21. juli 2013.
11. 1 2  «Anti-Semitism in Romania 2002 Report». *Romanian Jewish Heritage*. B'nai B'rith International; Federatia Comunitatii Evreiesti din Romania. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 21. juli 2013. «Goma blames the Israeli people for being the criminals in their treatment of the Palestinians." "I do not think that there exists, in the production of the cultural post-communist elite, any writings that could be compared with the tireless hate of this former dissident.»
12. 1 2  Leon Volivici: [url= «The Report on the Romanian Holocaust and its Consequences»], i *Antisemitism International*, Vidal Sassoon International Center for the Study of Antisemitism, 2006, nr. 3-4, s 107-108,  Arkivert 27. september 2013 hos Wayback Machine.
13. ↑  *Jurnal 2006* **(rumänska)**. 2006. s. 48, 191, 201.  «Arkivert kopi». Archived from the original on 5. mars 2016. Besøkt 8. oktober 2020. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
14. ↑  Roibu, Nicolae (28. januar 2013). «Paul Goma este propus la Premiul Nobel din partea R. Moldova». *Timpul de dimineață* **(rumänska)**. Besøkt 21. juli 2013.
15. ↑  «Paul Goma - Cetățean al R. Moldova cu acte în regulă». *Timpul de dimineață* **(rumänska)**. Besøkt 21. juli 2013.
16. ↑  Robertson, Aaron (26. mars 2020). «Romanian novelist and prominent anti-communist Paul Goma has died of coronavirus». *Literary Hub*. Besøkt 26. mars 2020.
17. ↑  «Gherla - min ungdoms straff». *Libris*. Kungliga biblioteket. Besøkt 21. juli 2013.
18. ↑  «A unsprezecea poruncă (1991)». *Cinemagia* **(rumänska)**. Besøkt 21. juli 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (ro) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Paul Goma på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* Offisiell hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |