Maleri av Fra Filippo Lippi.
Noter til *Puer natus in Bethlehem*
**«Et barn er født i Betlehem»** er en av de meste kjente julesangene i Norge. Den er en oversettelse av den middelalderske julehymnen *Puer natus in Bethlehem*, som er en av verdens mest kjente julehymner. Sangen gjenforteller juleevangeliet om barnet Jesus, som ifølge dette var født i Betlehem.

Latinsk middelalderhymne
------------------------

Den eldste bevarte latinske tekst stammer fra begynnelsen av 1300-tallet og kan være fra litt før dette; antallet vers varierer i de forskjellige nedtegnelser. Opprinnelsen til denne gregorianske hymne er ellers ukjent, skjønt den nevnte bevarte versjon, er fra en hymnebok brukt i noen benediktinerklostre. Både Böhmen (et kloster i Hraditch) og Tyskland er områder det er blitt spekulert om som opphav.

Hymnen ble fra 1300-tallet vanlig i liturgisk bruk fra første juledag og til og med Epiphanias (6. januar, Herrens Åpenbaring, Trekongersdag).

Fra latin til norsk
-------------------

Salmen finnes på latin i den finsksvenske *Piæ Cantiones*, og i Kingos salmebog. Nikolai Frederik Severin Grundtvig gjendiktet den latinske teksten «Puer natus in Betlehem» til dansk på ny i 1820 (senere gjort om til bokmål), mens oversettelsen til nynorsk ble gjort i 1905 av Bernt Støylen.

Tidligere ble «Et barn er født i Betlehem» sunget til en tysk folketone fra 1400-tallet, men i dag blir som oftest Ludvig Mathias Lindemans tone fra 1871 benyttet.

Både bokmåls- og nynorskteksten står i *Norsk Salmebok*, på nummerne *29* og *30*.

Andre språk
-----------

**Et barn er født i Betlehem** **(dansk):** Den danske tekst som er i moderne bruk tilskrives oftest N.F.S. Grundtvig i 1820. Hans Tausen oversatte i 1553 den latinske salme til dansk, mens Grundtvigs versjon først ble til i 1820. Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug utgav Grundtvigs tekst i desember 1835 i et hefte redigert av Frederik Christian Sibbern.

**Ett barn är födt i Bethlehem:** En oversettelse til svensk ble foretatt av Laurentius Paulinus Gothus og er medtatt i 1695 års psalmbok. I 1697 års koralbok og 1921 års koralbok med 1819 års psalmer angis det at melodien er opprinnelig en middelaldersk julevise, kjent i Sverige siden 1582, som også brukes for salmen En stjärna gick på himlen fram (1695 nr 146, 1819 nr 67).

**Ein Kind geborn zu Bethlehem:** En første tyske oversettelse stammer fra presten Heinrich Laufenberg fra året 1439. Den mest kjente tyske variant, *Ein Kind geborn zu Bethlehem*, finnes i Valentin Bapsts sangbok fra 1545, og omfatter der ti vers. Den folketonepregede melodi hjelp•info, som ikke baserer seg på gregoriansk manér, forekommer første gang hos Lucas Lossius i 1553. Johann Sebastian Bach (1685–1750), som i 1724 grep fatt i temaet i en kantate (*Sie werden aus Saba alle kommen*, BWV 65, senere som orgelkoral i «Orgelbüchlein», BWV 603), tilføyde et ekstra vers. Werner Neumann formoder imidlertid at teksten stammer fra Christian Weiß den eldre (1671–1737), pastor ved Thomaskirche i Leipzig.

Det er kommet et stort antall videre komposisjoner på tysk grunn, blant annet av Michael Praetorius (1571–1621): *Puer natus in Bethlehem* (4-stemt), *Ein Kindelein so löbelich* (4-stemt); Johann Hermann Schein (1586–1630): *Ein Kind geborn zu Bethlehem* (6-stemt); Samuel Scheidt (1587–1654): *Puer natus in Bethlehem* (8-stent), *Ein Kind geborn zu Bethlehem* (6-stemt) og Dietrich Buxtehude (1637–1707): *Puer natus in Bethlehem* (orgelkoral), Buxtehude-Werke-Verzeichnis 217.

**A Child is born in Bethlehem** er kjent på engelsk i oversettelse av Hamilton Montgomerie MacGill i 1876.

Innspillinger (i utvalg)
------------------------

* Halfdan Rode med orgel (og kor). Innspilt i Kristiania i september 1909. Utgitt på den akustiske 78-platen Gramophone 2-82764.
* Operasanger Erik Jansson med orgel. Innspilt i Kristiania i november 1919. Utgitt på den akustiske 78-platen Beka 78061.
* Anders Brems med orgel. Innspilt i København 4. mars 1921. Utgitt på de akustiske 78-platene Gramophone X 1074 og Gramophone A.L. 813.
* Øivind Lunde med trio, vibrafon og klokker. Innspilt i oktober 1931. Utgitt på 78-platen Parlophon B 41086
* Sven-Olof Sandberg med orgel og kirkeklokker. Utgitt på 78-platen Odeon A 180323 D-4324.
* Bjarne Andersen med Walfred Andersens orkester. Innspilt i Oslo i november 1937. Utgitt på 78-platen Telefunken T-8115.
* Olavsguttene. Innspilt i Trefoldighetskirken, Oslo, i oktober 1938. Utgitt på 78-platene His Master's Voice A.L. 2544 og på His Master's Voice A.L. 2813.
* Sølvguttene med orgel (Dagfinn Moe), dir. Torstein Grythe. Arr.: P. Steenberg. Innspilt 28. september 1955. Utgitt på 78-platen Columbia GN 1567 og på LP-platen *Glade jul* (Odeon MOCN 1001).
* Nidarosdomens Guttekor på *Frelsesarmeens Juleplate 2004*

Referanser
----------

1. 1 2  Bowler, Gerry, *Dizionario universale del Natale* ["The World Encyclopedia of Christmas"], ed. italiana a cura di C. Corvino ed E. Petoia, Newton & Compton, Roma, 2003, p. 280
2. ↑  Puer natus in Bethlehem (1) su Hymns and Carols of Christmas
3. ↑  Puer natus in Bethlehem (2) su Hymns and Carols of Christmas
4. ↑  Pedrinelli, Andrea, *Le musiche del Natale*, Àncora, Milano, 2010, p. 13
5. ↑  «HØR: JULESALMEN "ET BARN ER FØDT I BETHLEHEM"». *danmarkshistorien.dk*. 7. desember 2009. Besøkt 28. august 2016.
6. ↑  Arkiv for Dansk Litteratur - N.F.S. Grundtvig - Tekst Arkivert 26. desember 2015 hos Wayback Machine.
7. ↑  Werner Neumann (Hrsg.): *Johann Sebastian Bach. Sämtliche Kantatentexte. Unter Mitbenutzung von Rudolf Wustmanns Ausgabe der Bachschen Kantatentexte.* Leipzig 1956.
8. ↑  Det het Parlophon på denne tiden
9. ↑  Øivind Lunde med trio, vibrafon og klokker: *Et barn er født i Betlehem* (Parlophon B 41086, 78-plate)
10. ↑  Se plateetiketten

Eksterne lenker
---------------

* Tekst til «Et barn er født i Betlehem»
* Dansk tekst med akkorder på guitarmasta.net
* Bokmålstekst på stille-julenatt.org
* Nynorsktekst på aasentunet.no

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |