**Kvede** er et lite løvtre i planteslekten *Cydonia* i rosefamilien. Planten *Cydonia oblonga* bærer gule, velsmakende og syrlige frukter som etter varmebehandling kan brukes i konfekt, gele og syltetøy. Kvede stammer opprinnelig fra Asia og hadde sin storhetstid i oldtida og middelalderen.

Treet og frukten
----------------

Kvede (*Cydonia oblonga*) i den økologisk-botaniske hagen til Universitetet i Bayreuth i Bayern i Tyskland.
Kvede er en gul, lodden, eple- eller pæreformet frukt med fast, syrlig og pektinrikt fruktkjøtt. Den beste smaken kommer fram når den blir kokt, dampet eller bakt. Kvedemarmelade regnes som forløperen for annet syltetøy. 
Kvede har en kort stamme og en tettgrenet, bred krone. Barken er først grågrønn av den tette, hvite hårkledningen. Senere blir den mørkebrun og nesten glatt, og gamle grener kan få en grå, furet bark. De brune knoppene sitter spredt, og er spisst eggeformede. Bladene er eggeformede med glatt rand, og er eiendommelige da de blir større og større ut fra skuddet. Oversiden er gress-grønn og læraktig, mens undersiden er helt gråhvit på grunn av hårbekledningen. Blomstringen skjer i mai, og de enkelte blomstene er meget store, lyserøde og skålformede. Frukten er enten eple- eller pæreformede, gule og dekket av et tykt lag grålige filthår. Frukten modner godt og kjernene spirer villig når de er tatt ut av fruktkjøttet.

### Roten

Rotnettet er hjerteformet med få, kraftige hovedrøtter og masse tynne siderøtter. Planten setter rotskudd hvis toppen blir ødelagt. Frukten lukter godt, men er meget sur. Vegetativt formerte planter er brukt som dvergstamme for pæresorter.

### Størrelse

4 x 4 m (20 x 20 cm/år)

### Utbredelse

Kvede er varmeelskende og frostfølsom. Den hører hjemme på kalkbunn i fjellandskaper fra Kaukasus over Iran til Sentral-Asia og Jemen. I de sydvendte, tørre Talysjfjellene i Aserbajdsjan vokser den blant annet sammen med hassel, *Carpinus caucasica* (dominerende), orientbøk, hvit morbær, vårkornell, *Prunus divaricata*, sort morbær og forskjellige arter av pære, hagtorn og eple.

### Anvendelse

Frukten er anvendelig til marmelade, konfekt («flesk»), kvedebrød og te. Ordet *marmelade* stammer forøvrig fra den portugisiske betegnelsen for kvede, *marmeleiro*. Frukten benyttes også for fremstilling av sprit (*Dunja Rakia*).

Frukten kvede inneholder cirka 15 milligram vitamin C, 201 milligram kalium, 83 % vann og 285 kilojoule tilført energi per 100 gram spiselig vare.

* 
* 
* BlomstringBlomstring
* FrukterFrukter

Referanser
----------

1. 1 2  snl.no om kvede
2. 1 2  www.frukt.no om kvede Arkivert 5. mars 2014 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Kvede* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Kvede* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (sv) *Kvede* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Kvede* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kvede* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kvede* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Kvede* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Cydonia oblonga* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Cydonia oblonga* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Cydonia oblonga* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* Kvede (Bama)
* Kvede (frukt.no)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |