**Ursnutebiller** (Dryophthoridae) er en gruppe av biller i overfamilien snutebiller (Curculionoidea). De blir her behandlet som en familie, men blir nå regnet som en underfamilie (Dryophthorinae) i familien snutebiller (Curculionidae). De har knebøyde antenner, og de fleste av artene er relativt store med en avlang, sylindrisk kroppsform. Bare én art lever utendørs i Norge, men i tillegg har vi kornsnutebillen (*Sitophilus granarius*), som kan gjøre betydelig skade i kornmagasiner. De fleste av artene lever i tropene. Tross det norske navnet "ursnutebiller" regnes de til de "avanserte" snutebillene, fordi antennene er knebøyde. De blir regnet som de mest primitive av de "avanserte" snutebillene fordi hannenes kjønnsorganer har en ganske primitiv struktur.

Utseende
--------

Små til store (2 – 50 mm) biller, de fleste av artene forholdsvis store til snutebiller å være. Kroppsformen er vanligvis avlang og mer eller mindre sylindrisk, og de har en lang, krum snute som er rund i tverrsnitt. Grunnfargen er vanligvis mørkebrun eller svart, men de har ofte rødlige eller hvite tegninger. **Hodet** er forholdsvis lite med store fasettøyne. Hos noen arter møtes fasettøynene på undersiden av hodet. I midten er hodet trukket ut til en lang snute. Antennene sitter festet på sidene av snuten. Disse består av et langt indre ledd, en midtre svøpe (*funiculus*) på 4-6 ledd, og en ytre, tre-leddet kølle. Antennene er knebøyde mellom det første leddet og svøpen. **Brystskjoldet** (pronotum) er forholdsvis stort, omtrent så langt som bredt, med rundede sider. Det er gjerne kraftig punktert, men mangler tydelige groper eller furer. **Dekkvingene** er gjerne omtrent så brede som brystskjoldet, avlange og parallellsidige, ofte med tydelige punktrekker. **Beina** er forholdsvis kraftige og middels lange. Lårene kan ha en tann på undersiden. Føttene er fem-leddete, det fjerde leddet varierer i størrelse fra ganske stort og tydelig til meget lite og nesten usynlig. Det tredje leddet er tolappet. En spektakulær art er "skjeggsnutebillen" *Rhinostomus barbirostris*. Hos denne store arten bærer mesteparten av snuten på siden tette, lange, utstående hår slik at det ser ut som om billen har et fyldig skjegg.

Levevis
-------

De fleste av artene lever i tropene på enfrøbladete planter, særlig på palmer (Arecaceae), arter i ananasfamilien (Bromeliacaceae) og orkidéer (Orchidaceae), også på gress (Poaceae) og halvgress (Juncaceae). Unntaket mellom de artene som lever på levende planter er slekten *Rhodobaenus* som lever på kurvplantefamilien (Asteraceae), en tofrøbladet gruppe. Larvene minerer vanligvis inne i stengler og skudd. Det finnes også noen arter som ser ut til å være knyttet til død ved, og noen (i slekten *Sitophilus*) lever på lagrede matvarer. Ursnutebillene er mest tallrike i lavlands-regnskoger i tropene.

Skadedyr
--------

Noen av ursnutebillene er betydelige skadegjørere. Artene i slekten *Sitophilus* lever på korn, frø og andre lagrede matvarer. Kornsnutebillen (*Sitophilus granarius*) gjør særlig mye skade på lagret korn. Denne billen er 3 –5 mm lang og brun. Hver hunn kan legge 150-200 egg. Hun gnager et hull i et korn, legger et egg der og forsegler hullet. Larven utvikler seg inne i kornet og huler det etter hvert helt ut slik at bare skallet blir igjen. Kornsnutebillen er avhengig av relativt høye temperaturer og høy luftfuktighet – fuktighetsinnholdet i kornet må være minst 10 % og luftfuktigheten minst 50 %. Billene kan gå gjennom flere generasjoner på et år. Som de fleste andre skadedyr på lagrede matvarer stammer artene i slekten *Sitophilus* fra varme områder, men er i dag spredt over det meste av verden. De kan ikke overleve utendørs i Norge. *Sitophilus oryzae* er også funnet innendørs i Norge, men har ikke etablert permanente kolonier her. En tredje art, *Sitophilus linearis*, angriper belger og frø av tamarind i tropiske områder. 
Andre arter er skadedyr på levende planter. *Polytus mellerborgii* og *Cosmopolites sordidus* gjør skade på bananplanter, og har spredt seg til de områdene der disse blir dyrket.
Artene i slekten *Sphenopterus* gjør skade på mais. Noen arter kan også gjøre skade på orkidéer og planter i ananasfamilien som blir dyrket som prydplanter.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **ursnutebiller, Dryophthoridae** Schönherr, 1825 (ev. underfamilie av snutebiller Curculionidae)
					- Underfamilien ursnutebiller, Dryophthorinae Schönherr, 1825
						* Slekten *Dryopththorus* Germar, 1824
							+ *Dryophthorus corticalis* (Paykull, 1792) – enste frittlevende art i Norden
						* Slekten *Stenommatus* Wollaston, 1873
					- Underfamilien Orthognathinae
						* Stammen Orthognathini
							+ Slekten *Mesocordylus* Lacordaire, 1866
							+ Slekten *Orthognathus* Schönherr, 1838
						* Stammen Rhinostomini
							+ Slekten *Rhinostomus* Rafinesque, 1815
								- *Rhinostomus barbirostris*
					- Underfamilien kornsnutebiller, Rhynchophorinae Schönherr, [1833]
						* Stammen Rhynchophorini
							+ Slekten *Dynamis* Chevrolat, 1883
							+ Slekten *Rhynchophorus* Herbst, 1795
						* Stammen Litosomini
							+ Slekten *Cosmopolites* Chevrolat, 1885
								- *Cosmopolites sordidus* (Germar) – viktig skadedyr på banan
							+ Slekten *Daisya* Anderson, 2003
							+ Slekten *Eucalandra* Faust, 1899
							+ Slekten *Melchus* Lacordaire, 1866
							+ Slekten *Neophrynoides* O'Brien & Wibmer, 1982
							+ Slekten *Sitophilus* Schönherr, 1838
								- kornsnutebille, *Sitophilus granarius* (Linnaeus, 1758)
								- rissnutebille, *Sitophilus oryzae* (Linnaeus, 1767)
								- maissnutebille *Sitophilus zeamais* Motschulsky, 1855
								- *Sitophilus linearis* (Herbst, 1797)
							+ Slekten *Toxorhinus* Lacordaire, 1866
						* Stammen Polytini – omfatter bare én art
							+ *Polytus mellerborgii* (Boheman)
						* Stammen Sphenophorini – mange slekter, bl.a.
							+ Slekten *Alloscolytoproctus* Hustache, 1929
							+ Slekten *Cactophagus* LeConte, 1876
							+ Slekten *Metamasius* Horn, 1873
							+ Slekten *Rhodobaenus* LeConte, 1876 – på kurvplantefamilien
							+ Slekten *Scyphophorus* Schönherr, 1838 – lever på agavefamilien
							+ Slekten *Sphenophorus* Schönherr, 1838 – på gress og halvgress, bl.a. mais
					- Underfamilien Stromboscerinae Lacordaire, 1866 – mange slekter
						* Slekten *Allacotes* Pascoe, 1885
						* Slekten *Besuchetiella* Osella, 1974
						* Slekten *Dexipeus* Pascoe, 1885
						* Slekten *Dryophthoroides* Rocloff, 1879
						* Slekten *Nephius* Pascoe, 1885
						* Slekten *Orthosinus* Motschulsky, 1863
						* Slekten *Parasynommatus* Voss, 1966
						* Slekten *Stromboscerus* Schönherr, 1838
						* Slekten *Synommatoides* Morimoto, 1978
						* Slekten *Synommatus* Wollaston, 1873
						* Slekten *Tasactes* Faust, 1894
						* Slekten *Tetrasynommatus* Morimoto, 1985

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.

Kilder
------

* Anderson, R.S. 2004. Dryophthoridae of Costa Rica and Panama.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Ursnutebiller* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Ursnutebiller* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Ursnutebiller* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *Ursnutebiller* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *Ursnutebiller* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *Ursnutebiller* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Ursnutebiller* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Dryophthoridae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Dryophthoridae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

Billedgalleri over mellomamerikanske arter. På spansk. Velg "Ver todas" for å få se en oversikt.