| Artikkelen inngår i serien om
**Sosiologi** |
| --- |
|  |
| **Teori** |
| Positivisme • Funksjonalisme • Rasjonelle valg • Spillteori • Harmonimodell • Konfliktmodell • Historisk materialisme • Sosiobiologi • Mikrointeraksjonisme |
| **Forskningsmetoder** |
| Kvantitativ • Kvalitativ • Etnografisk • Nettverk-analytisk • Diskursanalyse |
| **Emner** |
| Modernitet • Historie • Kriminologi • Demografi • Familie • Rettsvesen • Politikk • Religion • Sosialpsykologi • Kjønn • Pedagogikk |
| **Begreper** |
| Sosialisering • Norm • Institusjon • Aktør • Identitet • Differensiering • Klasse • Lagdeling • Mobilitet • Marginalisering • Stigmatisering • Fremmedgjøring • Gemeinschaft • Gesellschaft • Habitus |

**Sosialpsykologi** oppfattes til dels som en disiplin innen sosiologifaget og til dels som et selvstendig fag som står nær sosiologi, som fokuserer på sosial handling og forholdet mellom personlighet, verdier og sinnet på den ene siden og sosial struktur og kultur på den andre. Noen av de sentrale temaene er sosio–kulturell endring, sosial ulikhet og fordommer, lederskap og gruppeopptreden, sosial utveksling, gruppekonflikt, inntrykksdannelse, samtalestrukturer, sosialisering, sosiale normer, avvik, identitet, roller, emosjonelt arbeid og livsfasestudier. Disiplinen blir tildels omtalt som *sosiologisk sosialpsykologi*, til forskjell fra psykologisk sosialpsykologi, og er en av to faglige tilnærminger til sosialpsykologi. Sosiologisk sosialpsykologi har gitt opphav til retningen *kritisk sosialpsykologi* (selv om ikke alle sosiologiske sosialpsykologer er kritiske), og er i hovedsak mer teoretisk, kvalitativt orientert og åpent enn feltet psykologisk sosialpsykologi, med fokus på «realistiske innsikter fremfor empirisk reliabilitet». Mens psykologisk sosialpsykologi har fokus på individet og dets mentale prosesser, har sosiologisk sosialpsykologi fokus både på individer og grupper, spesielt i konteksten av større sosiale strukturer og prosesser.

Sosialpsykologi som gren av sosiologien går tilbake til 1902, da sosiologen Charles Cooley utgav det banebrytende verket *Human Nature and the Social Order*. Den første læreboken i (sosiologisk) sosialpsykologi utkom i 1908: *Social Psychology* av Edward Alsworth Ross. Fagområdets ledende tidsskrift er *Social Psychology Quarterly*, som ble grunnlagt av Jacob L. Moreno i 1937 og som er et offisielt tidsskrift for American Sociological Association. Det tyskspråklige sosiologitidsskriftet *Kölner Zeitschrift für Soziologie und Sozialpsychologie* dekker både sosiologi og sosialpsykologi. Sosiologisk sosialpsykologi har tradisjonelt hatt sitt tyngdepunkt innen europeisk samfunnsvitenskap, mens psykologisk sosialpsykologi oppstod i og dominerer i USA.

Innen denne forskningstradisjonen finner man i Norge bl.a. Harriet Holter.

Referanser
----------

1. ↑  Boutilier, R.G.; Roed, J.C.; Svendsen, A.C. (1980). Crisis in the Two Social Psychologies: A Critical Comparison. *Social Psychology Quarterly* 43:5–17
2. ↑  Thomas O. Blank, "Two Social Psychologies: Is Segregation Inevitable or Acceptable?", Pers Soc Psychol Bull October 1978 vol. 4 no. 4 553-556, doi: 10.1177/014616727800400409
3. ↑  C.W. Stephan og W.G. Stephan, *Two Social Psychologies*, 2. utgave, Wadsworth, 1990, ISBN 0534117066
4. ↑  Alice Eagly og Gary Alan Fine, «Bridging Social Psychologies», *Social Psychology Quarterly*, December 2010 vol. 73 no. 4 313-315, doi: 10.1177/0190272510391422
5. ↑  William R. Shadish og Steve Fuller, *The Social Psychology of Science*, Guilford Press, 1994, ISBN 089862021X, s. 413
6. ↑  Wendy Stainton Rogers, *Social Psychology*, Open University Press, 2011, s. 18

Litteratur
----------

* Karen S. Cook, Gary Alan Fine, James S. House, *Sociological Perspectives on Social Psychology*, Allyn & Bacon, 1995, ISBN 0205137164
* Alfred R. Lindesmith, Anselm L. Strauss og Norman K. Denzin, *Social Psychology*, 8. utgave, SAGE Publications, 1999, ISBN 9780761907466
* Morris Rosenberg og Ralph H. Turner, *Social Psychology: Sociological Perspectives*, Transaction Publishers, 1990