Regjeringen Scheidemanns første møte, 13. februar 1919, i Weimar. fra venstre til høyre: Ulrich Rauscher, regjeringens pressesjef; Robert Schmidt, ernæring; Eugen Schiffer, finanser; Philipp Scheidemann, rikskansler; Otto Landsberg, justis; **Rudolf Wissell**, økonomi; Gustav Bauer, arbeid; Ulrich von Brockdorff-Rantzau, utenriks; Eduard David uten portefølje; Hugo Preuß, innenriks; Johannes Giesberts, post; Johannes Bell, kolonier; Georg Gothein, skattkammer; Gustav Noske, Reichswehr.
**Rudolf Wissell** (også *Rudolf Wissel*, født 8. mars 1869 i Göttingen, død 13. desember 1962 i Berlin) var en tysk politiker (SPD). Han hadde sine verv under Weimarrepublikken, deriblant som næringsminister og arbeidsminister.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Rudolf Wissell var sønn av en overstyrmann. Han gikk på *Bürgerschule* i Bremen fra 1876 til 1883. Frem til 1887 ble han utdannet til dreier og maskinbygger.

### Maskinarbeider

Wissell begynte som maskinbygger, først i Bremen og deretter til 1901 ved Kaiserliche Torpedowerkstatt, og så hos *Bohn und Kähler* i Kiel. I 1888 ble han formann for *Fachverein der Schlosser und Maschinenbauer*, som han i 1890 inkorporerte i Deutscher Metallarbeiter-Verband. Samme året giftet han seg, Av hans ekteskap utgikk det fem barn, derav også Rudolf Wissell jun.

### Politiker

Våren 1918 ble han etter en oppsiktsvekkende valgseier over en uavhengig motkandidat i Den tyske riksdag innsatt som representant for valgkretsen Niederbarnim og etterfølger etter den rett før avdøde riksdagsmannen Arthur Stadthagen. Etter revolusjonen inntrådte Wissell ved skismaet mellom uavhengige og majoritetssosialister i folkombudsmennenes råd den 29. desember 1918 og overtok ledelsen av de sosialpolitiske anliggender. 

Den 13. februar 1919 ble han rikshusholdningsminister i ministeriet Philipp Scheidemann, gikk 21. juni samme år over i Gustav Bauers ministerium og avgikk med den 1. oktober 1919. Han ble deretter sekretær i *Allgemeiner Deutscher Gewerkschaftsbund* og 1924 meglingsmann i arbeisstvister i Stor-Berlin. Han var 1919-20 medlem av nasjonalforsamlingen og var 1920-33 medlem av Weimarrepublikkens tyske riksdag. Han var også riksarbeidsminister i Hermann Müllers ministerium 1928-30.

### Nasjonalismens tid og etterkrigstiden (1933 til 1962)

Etter Adolf Hitlers *Machtergreifung* i 1933 ble Wissell som prominente sosialdemokrat gortrengt fra det offentlige liv. Han satt fengslet i to år, hans riksdagsmandat ble fratatt ham i juni 1933. Deretter levde han tilbaketrukket i Berlin til 1945.

Etter 1945 deltok Wissell med gjenoppbyggelsen av SPD i Berlin. Han motsatte seg skarpt en sammenslåelse av SPD og KPD. Senere i livet fikk han en rekke æresbevisninger. I 1949 ble han gjort til æresborger av Berlin, og i 1954 tildelt Großes Bundesverdienstkreuz mit Stern und Schulterband.

Skrifter
--------

* *Der alten Steinmetzen Recht und Gewohnheit*, Verlag des Zentralverbandes der Steinarbeiter Deutschlands, Leipzig 1927.
* *Des alten Handwerks Recht und Gewohnheit*, 2 Bände, Ernst Wasmuth Verlag, Berlin 1929.
* *Der soziale Gedanke im alten Handwerk*, Verlag Reimar Hobbing, Berlin 1930.

Referanser
----------

1. 1 2   Discogs, Discogs artist-ID 2133382, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   verkets språk tysk, library.fes.de[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000001490, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id wissell-rudolf[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Biografisches Handbuch der Berliner Stadtverordneten und Abgeordneten 1946-1963, side(r) 280[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Eckhard Hansen, Florian Tennstedt (utg.) o. a.: *Biographisches Lexikon zur Geschichte der deutschen Sozialpolitik 1871 bis 1945.* Band 2: *Sozialpolitiker in der Weimarer Republik und im Nationalsozialismus 1919 bis 1945.* Kassel University Press, Kassel 2018, ISBN 978-3-7376-0474-1, S. 219 f. (Online, PDF; 3,9 MB).
* Michael Schneider: *Rudolf Wissell (1869–1962). Sozialpolitische Portraits.* I: *Vierteljahresschrift für Sozialrecht.* 6, 1978, 1/2, S. 165–182, online (PDF; 1,13 MB).

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** NKC **·** Munzinger (iba) **·** Discogs
 |