Terningkast 1: usedvanlig dårligTerningkast 2: dårligTerningkast 3: skuffendeTerningkast 4: godTerningkast 5: meget godTerningkast 6: usedvanlig vellykketIllustrasjon fra *VG*
**Terningkast** er et uttrykk brukt i norske medier som en poengskala i forbindelse med kritikker. Som en terning strekker poengskalaen seg fra 1 (dårligst) til 6 (best). I trykte kritikker vises ofte poengberegningen som en terning med riktig antall øyne opp. Terningkastet ble introdusert av Arne Skouen i *Verdens Gang* 31. mars 1952. I ettertid uttalte Skouen seg sterkt kritisk til bruken av terningkast, og også andre har kritisert bruken, blant annet i forbindelse med vurderinger av kvinners antrekk.

Mens helt andre poengskalaer er vanlig i andre land (gjerne 1–3, 1–5 eller 1–10), er terningkast med 1–6 poeng etter hvert blitt svært utbredt – og på mange måter standarden – i Norge. Uttrykket ble først brukt i aviser, men har spredt seg til TV, radio og internett. De mediene som ikke bruker terningkast for å representere skalaen, kan bruke emotikoner, stjerner, prosent, desimaltall eller heltall, hvor sistnevnte gjerne kan minne om et karaktersystem.

Det benyttes som konklusjon og sluttresultat i et uttall forskjellige kritikker, fra film- og teateranmeldelser til frossenpizzatester til kjolevurderinger under kongelige bryllup og lignende. Det har også vært gitt terningkast til andres terningkast.

Bruken av terningkast har en iboende ironi i og med at et reelt terningkast ville gitt et *helt* *tilfeldig* resultat; en terning er en klassisk analog slumptallsgenerator.

I noen tilfeller medfølger det en beskrivelse av hva de ulike terningverdiene innebærer konkret.

Terningens funksjon som slumptallsgenerator medfører en viss ironi i bruken av «terningkast» som poengskala i kritikk.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 30. desember 2019. Besøkt 30. desember 2019.
2. ↑  «terningkast - Det Norske Akademis ordbok». *www.naob.no* **(norsk)**. Besøkt 20. februar 2020.
3. ↑  Eknes (2005)
4. ↑  NTNU, Gunnar Iversen Professor i filmvitenskap Institutt for kunst-og medievitenskap (17. september 2014). «Terningkast forsøpler». *adressa.no*. Besøkt 20. februar 2020.
5. ↑  Lindblad, Knut-Eirik (25. mai 2016). «Terningkastet har fungert som kulturbøddel i 64 år: - Bør bli forbudt ved lov». *Dagbladet.no* **(norsk)**. Besøkt 20. februar 2020.
6. ↑  Huitfeldt, Anniken (25. september 2013). «Om kvinnelige politikere og kjoler». *NRK*. Besøkt 20. februar 2020.
7. ↑  *Dagbladet*.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
8. ↑  Tekst; Reinertsen, Marco (17. desember 2019). «Vi kastet terning på Dagsavisens terningkast til regjeringen». *NATT&DAG*. Besøkt 20. februar 2020.
9. ↑  Rohde, Hanne Kristin. «Kronikk: Et terningkast kan aldri bli mer enn tilfeldig | Hanne Kristin Rohde». *Aftenposten*. Besøkt 20. februar 2020.
10. ↑  Loftås, Bjørn Eirik (14. april 2017). «Hvor bra er egentlig en femmer på terningen?». *DinSide.no* **(norsk)**. Besøkt 20. februar 2020.
11. ↑  «Hva betyr et terningkast?». *NRK P3* **(norsk)**. Besøkt 20. februar 2020.
12. ↑  Rohde, Hanne Kristin. «Kronikk: Et terningkast kan aldri bli mer enn tilfeldig | Hanne Kristin Rohde». *Aftenposten*. Besøkt 20. februar 2020.

Kilder
------

* Eknes, Yngve (2005). *Terningkast syv! Terningen mellom layout og ideologi* (PDF). Institutt for informasjons- og medievitenskap, Universitetet i Bergen. Arkivert fra originalen (PDF) 24. juli 2011. Besøkt 7. juni 2006.  [Hovedoppgave]