**Raoults lov** relaterer det partielle trykket til en komponent i dampen over en væskeblanding med konsentrasjonen av denne komponenten i væsken. Den ble funnet av den franske fysiker François-Marie Raoult i 1887. Han løste opp forskjellige stoffer i en væske og fant ved direkte målinger at dens damptrykk ble redusert med en faktor som kun var avhengig av antall oppløste partikler og uavhengig av hva slags partikler det var. 

Kalles molfraksjonen av tilsatte partikler for *x1* slik at molfraksjonen til de opprinnelige væskepartiklene er *x0 = 1 - x1*, sier loven at trykket *P* til disse opprinnelige partiklene i dampen over væsken er

{\displaystyle P=x\_{0}P\_{0}}
hvor *P0* er damptrykket til væsken før tilsetningen av de andre partiklene. Denne kolligative effekten er tett forbundet med frysepunktsnedsettelsen og kokepunktsforhøyelsen til væsken hvor det er oppløst andre partikler. 

Loven er mest nøyaktig når molfraksjonen *x1* av tilsatte partikler er liten, det vil si når *x0* er nær en. Da kan reduksjonen *ΔP = P0 - P* av damptrykket skrives som

{\displaystyle \Delta P=x\_{1}P\_{0}}
Inneholder blandingen en liten masse *m* av kun en ekstra komponent med molmasse *M*, er molfraksjonen *x1* proporsjonal med antall mol *n1 = m/M*  av denne komponenten. Man kan derfor bruke dette resultatet til å bestemme molmassen *M* til partiklene i den tilsatte væskemengden *m*.

Er væsken en **ideell blanding** av flyktige væsker, vil dampen også bestå av en blanding av dampene fra de forskjellige komponentene i væsken. Antas det videre at disse kan beskrives som ideelle gasser, kan man ved enkel bruk av det kjemiske potensialet for hver komponent *i* vise at de har partialtrykkene 

{\displaystyle P\_{i}=x\_{i}P\_{i0}}
hvor nå *Pi0* er damptrykket hvis væsken besto av denne komponenten alene. Dette er en generalisert utgave av Raoults lov. Men de fleste reelle blandinger viser betydelige avvik fra den enkle formelen.

Binær blanding
--------------

Illustrasjon av Raoults lov for en ideell, binær blanding. De to komponentene betegnes her med bokstavene *A* go *B*.
En binær blanding består av kun to komponenter. Antas det at de tilsvarende damptrykkene følger Raoults generaliserte lov for ideelle blandinger, er damptrykket til de to komponentene henholdsvis *P0 = x0 P00* og *P1 = x1 P10*. Her er molfraksjonene gitt ved antallet av partikler *N = N0 + N1* som befinner seg i væsken slik at *x0 = N0 /N* og tilsvarende for *x1*. Som vist i figuren, øker partialtrykket *P1* lineært med *x1*, mens *P0* avtar lineært med samme variabel da *x0 = 1 - x1*.

Ifølge Daltons lov er totaltrykket *P* i dampen over væskeblandingen summen av de to partialtrykkene, det vil si

{\displaystyle P=P\_{0}+P\_{1}=P\_{00}+(P\_{10}-P\_{00})x\_{1}}
Dette fremstiller en rett linje mellom de to rene damptrykkene *P00* og *P10* som vist i figuren til høyre. Den viser også at partialtrykket *P1* alltid er mindre enn det rene trykket *P10* selv om totaltrykket *P* for dampen til væskeblandingen er større enn dette rene trykket.

Partialtrykkene for dampen over en ikke-ideell blanding av reelle væsker vil i alminnelighet ikke variere lineært med konsentrasjonen *x1* som vist i figuren for en ideell blanding. Linjene som forbinder de rene trykkene *P00* og *P10*, vil da være krumme og ligge over eller under de rette linjene i figuren. 
Men ser man for eksempel på komponent 1, så vil *P1 = x1 P10* være tilnærmet riktig når *x1* er nær en. Denne komponenten kan da betraktes som oppløsningsmiddelet og har et damptrykk i overensstemmelse med Raoults opprinnelige formulering av loven. Men når *x1* er liten og nær null, gjelder ikke denne formelen for partialtrykket *P1*. I stedet finner man en annen lineær sammenheng *P1 = x1 K10* hvor konstanten *K10* er forskjellig fra *P10*. Denne nye, lineære sammenhengen kalles for Henrys lov.

Litteratur
----------

* D. ter Haar and H. Wergeland, *Elements of Thermodynamics*, Addison-Wesley Publishing Co. (1966).
* G.W. Castellan, *Physical Chemistry*, Addison-Wesley Publishing Company, New York (1971). ISBN 0-20-110386-9.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |