Stiftsgården ca. 1860.
Stiftsgården fotografert før 1913. Foto: Ingimundur Eyolfson / Nasjonalbiblioteket 
Stiftsgårdens port på Norsk Folkemuseum i passasjen fra Torget til friluftsmuseet. Tympanonfeltet av tre skal illudere stein og burde ha steinfarge.
**Stiftsgården** var en herskapelig bygård i Christiania. Den besto av to sammenslåtte gårder: Rådhusgata 13 og Kongens gate 6. Bygningen ble revet i 1913.

Innkjørselsport til Stiftsgården, innsiden. Nå på Norsk Folkemuseum. Tegning av arkitekt Peter Blix 1896, Oslo Museum.

Bygningens historie
-------------------

Bygningen ble oppført i 1757 som bolig for trelasthandler Morten Leuch. Etter hans død ble den overtatt av enken Mathia Collett, som giftet seg her for annen gang i 1773 med den ni år yngre Bernt Anker. I 1781 ble bygningen solgt til staten som lokale for overhoffretten, fra 1797 stiftsoverretten. Navnet «stiftsgården» fikk den på grunn av at stiftsoverretten holdt til her. 1814-1896 var bygningen dels kontor, og dels bolig, for den svensk-norske kongens stattholder, fra 1873 bolig og kontor for Norges statsminister. Statsrådsmøtene for saker som kunne besluttes endelig uten Kongens nærvær, ble holdt i Stiftsgården. Både Statssekretariatet i Christiania (Regjeringens felleskontor opprettet 2. mars 1814) og embetet som Sekretær for Den norske regjerings formann (opprettet 2. juli 1829) hadde kontor i bygningen. 

Etter at en ny statsministerbolig i Parkveien 45 ble innkjøpt i 1896, solgte staten Stiftsgården til private. Chr. Matthiessen (etterhvert kjent som Banan-Matthiessen og senere BAMA) begynte med import av bananer i 1905 og hadde bananmodneri i Stiftsgården. Gården ble revet i 1913 og Sjøfartsbygningen ble oppført på tomten. 

Ifølge Alf Collett var bygningen «et landskjendt midtpunkt for hovedstadens høiere selskapsliv». Innvendig hadde den store selskapssaler prydet med landskapsbilder på veggene. 

I forkant av rivningen i 1913 ble enkelte interiører demontert og gjenoppsatt i *Bysamlingen* på Norsk Folkemuseum. Dette var *kabinettet/garderoben*, *dagligstuen* og *visittstuen*. Sistnevnt var egentlig et forværelse til *salen*. Det ble omdøpt til visittstuen av museet. Deler av interiøret derfra var overtatt av museet allerede i 1896. I tillegg til disse rommene ble stukktaket fra *salen* flyttet til museet, men senere fjernet igjen. *Bysamlingen* ble stengt i 1994 og deretter tømt. En ny utstilling, kalt *Tidsrom 1600-1914*, ble åpnet i samme lokaler i 2021. To av rommene, *visittstuen* og *kabinettet/garderoben*, inngår i denne utstillingen. Museet tok også vare på Stiftsgårdens hovedport mot Rådhusgata og satte den inn i *Bybygningens* fasade mot Torget i portåpningen til friluftsmuseet.

Noter
-----

1. 1 2  «Museumsbulletinen nr. 1&2 2016». Besøkt 29. juli 2021.
2. ↑  Holck, Per (2005): *Bernt Anker – Samtid, liv og forfatterskap*, Oslo. s. 61
3. ↑  «Museumsbulletinen nr. 1 2017». Besøkt 29. juli 2021.
4. ↑  «Museumsbulletinen nr. 4 2015». Besøkt 29. juli 2021.
5. ↑  «Aftenposten HISTORIE nr. 11 2016». Besøkt 29. juli 2021.
6. ↑  «TIDSROM 1600-1914 - Norsk Folkemuseum». *norskfolkemuseum.no* **(norsk)**. Besøkt 29. juli 2021.
7. ↑  «Rådhusgaten 13 - stiftsgaarden». *digitaltmuseum.no*. Besøkt 29. juli 2021.

Litteratur
----------

* Collett, Alf: *Familien Collett og Christianialiv i gamle dage*. Kristiania: Cappelen, 1915.

Se også
-------

* Paléet

Eksterne lenker
---------------

* (en) Stiftsgården i Christiania – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon
 |