Mitchells hjem i at Atlanta
**Margaret Mitchell** (født 8. november 1900 i Atlanta i Georgia i USA, død 16. august 1949 samme sted) var en amerikansk forfatter. Hun huskes for romanen *Tatt av vinden*, som kom ut i 1936. Den har lagt handlingen til tiden for borgerkrigen sett fra sørstatenes synspunkt.

Historien ble filmatisert i 1939 med Vivien Leigh og Clark Gable i hovedrollene.Filmen vant åtte Oscar-statuetter, blant annet som årets beste film.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Familien nedstammet fra hugenotter. Moren var Mary Isabelle *Maybelle* Stephens og faren var advokaten Eugene Muse Mitchell. 
Margaret og hennes bror vokste opp i Atlanta, omgitt av historier fra borgerkrigen.

Etter at Margaret hadde fullført sin sakolegang og collegeutdannelse, overtok hun i 1918 ansvaret for familiens økonomi, etter at moren hennes var død i forholdsvis ung alder. For å ha en inntekt, tok hun jobb som journalist.

I 1922 giftet hun seg for første gang, men dette ekteskapet ble oppløst allerede i 1924. Som journalist skrev hun for *Atlanta Journal* 1922–1926 under navnet Peggy Mitchell. Etter å ha skadet ankelen, slik at hun måtte holde seg helt i ro, kom hennes annen ektemann, John Marsh, hjem med en Remington Portable No 3 skrivemaskin, og foreslo at hun kunne skrive en bok.

### Forfatter

Mitchell begynte så å skrive en roman fra borgerkrigen. Det første kapitel handlet om at hovedpersonen blir forlatt av sin mann - som Mitchell selv hadde opplevd det i sitt første ekteskap. Dette ble senere til det avsluttende kapittel i *Tatt av vinden*. Deretter gikk Mitchell tilbake i tid, og tok fatt på å beskrive hovedpersonene omkring utbruddet av borgerkrigen i april 1861. Den *J.R.M* som romanen er dedisert til, var Mitchells ektemann John R. Marsh.

Boka fikk den prestisjetunge Pulitzer-prisen for 1937, og solgte i enorme opplag. Den ble også oversatt til en rekke språk. I et intervju i 1943 erklærte Margaret Mitchell at det å være forfatteren av *Tatt av vinden* var en hel tids beskjeftigelse. Dette er kanskje også forklaringen på at det ikke kom flere bøker fra henne mens hun levde.

Død
---

Margaret Mitchell var bare 48 år da hun døde. Hun omkom etter å ha blitt påkjørt av en beruset sjåfør og blitt slept under bilen. Påkjørselen skjedde da hun og mannen skulle krysse Peachtree Street - en gate som er omtalt mange ganger i *Tatt av vinden* - ved Thirteenth Street for å gå på kino.

Lenge etter hennes død fant man en fortelling fra hennes ungdom, *Lost Laysen*, som også er utgitt. Mitchell hadde foræret manuskriptet til sin ungdomskjæreste Henry Love Angel. Det ble gjenfunnet i en skoeske sammen med fotografier og fortrolige brev fra Mitchell.

Litteratur
----------

* Anne Edwards: *Margaret Mitchell. Der Weg nach Tara.* Lübbe, Bergisch Gladbach 1990, ISBN 3-404-61181-0.
* Finis Farr: *Die Margaret-Mitchell-Story und die Geschichte des Buches „Vom Winde verweht".* Claassen, Berlin 1990, ISBN 3-546-42620-7.
* Dardon A. Pyron: *Tochter des Südens, Margaret Mitchell.* List tb, Berlin 2000, ISBN 3-612-65055-6.
* Elke Schmitter: *Margaret Mitchell. Der Trotz als Herzschrittmacher.* I: Verena Auffermann, Gunhild Kübler, Ursula März, Elke Schmitter: *Leidenschaften. 99 Autorinnen der Weltliteratur.* Bertelsmann, München 2009, ISBN 978-3-570-01048-8.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, GND-ID 118734202, besøkt 14. august 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 144749, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Митчелл Маргарет, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Kratkaja literaturnaja entsiklopedija[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Margaret-Mitchell, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000000146, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
8. ↑   www.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
9. ↑   www.pulitzer.org[Hentet fra Wikidata]
10. ↑
11. ↑
12. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Margaret Mitchell på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Margaret Mitchell i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (fr) Margaret Mitchell på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Margaret Mitchell på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Margaret Mitchell hos The Movie Database Rediger på Wikidata

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** BBC Things
 |