recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Martens' Snake Benoni-åpning etter *1.d4 Nf6 2.c4 c5 3.d5 e6 **4.Sc3 exd5 5.cxd5 Ld6***
**Rolf Olav Martens** (1942–2008) var en svensk sjakkspiller.

Martens var født i Norge, men bodde i Sverige fra 1950. Han hadde universitetsutdanning innen matematikk og fysikk, men arbeidet som sveiser.

I 1967 ble Martens svensk mester i sjakk, i det som var hans eneste deltakelse i *SM-gruppen*. Han kom på andreplass i Göteborgsturneringen 1967/68 etter Jefim Geller, men foran spillere som Heikki Westerinen, Vlastimil Jansa og Nona Gaprindashvili. Våren 1969 spilte han en treningsmatch mot Ulf Andersson som endte 3**–**3. Martens vant SM i lynsjakk i 1966 og i 1988, og Malmö Open to ganger.

Martens brukte mye tid på å utforske åpningsvarianter og kunne overraske med uortodokst åpningsspill. Han oppfant i 1982 det som i engelsk sjakklitteratur kalles «Snake Benoni», en variant av moderne Benoni. Det opprinnelige navnet til Martens var «Orm», kanskje ment som et anagram over initialene hans, ROM, og/eller inspirert av løperens slangelignende bevegelse. I varianten utvikles løper til d6 i stedet for til g7 i svarts 5. trekk.

De siste årene av sitt liv brukte Martens mest tid på politisk virksomhet. Han var talsmann for en obskur maoistisk retning og hadde forbindelser med tyske *KPD/ML (NEUE EINHEIT)* inntil han kom på kant med dem. Han gav ut magasinet *Unite* som til dels ble publisert på usenet. Blant Martens' mange kontroversielle synspunkter var at aids ikke eksisterer og at Mijailo Mijailović er uskyldig dømt for mordet på Anna Lindh. 

*Lunds akademiska schackklubb* arrangerer *Rolf Martens Minnesturnering*.

Referanser
----------

1. ↑  Egenomtale, referert på chessgames.com
2. ↑  98\_S00\_Snake Benoni, chessgames.com
3. ↑  *NEUE EINHEIT Extra* Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. nr.27 15. august 1996 (engelsk)]
4. ↑  Lunds akademiska schackklubbs websider

Eksterne lenker
---------------

* (en) Rolf Martens – chessgames.com Rediger på Wikidata

* (en) Rolf Martens – 365Chess.com Rediger på Wikidata
* Rolf Martens' partier, 365chess.com
* Om Martens' åpningsideer, thechessdrum.net
* Bilde av Martens, newinchess.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI
 |
**Førstebibliotekar** er en norsk akademisk stillingstittel for en bibliotekar ved et akademisk bibliotek (universitetsbibliotek eller høyskolebibliotek) som har doktorgrad eller likeverdige faglige kvalifikasjoner hovedsakelig i form av vitenskapelige publikasjoner. Stillingen er likeverdig med andre førstestillinger som førsteamanuensis, førstekonservator og førstelektor.

Norsk doktorgrad, utenlandsk doktorgrad godkjent som likeverdig med norsk doktorgrad eller bedømmelse som kompetent til førsteamanuensisstilling ved institusjon under universitets- og høyskoleloven gir rett til opprykk til førstebibliotekar uten ny bedømmelse. Ansatte universitetsbibliotekarer som ikke faller under noen av de tre automatiske opprykkskriteriene kan søke om å få sin faglige kompetanse bedømt. De faglige kompetansekravene ved en førstebibliotekarbedømmelse skal være «på nivå med kravene til førsteamanuensis», og skal bygge på bibliotekfaglige kvalifikasjoner; vektleggingen av ulike kriterier kan variere noe avhengig av stillingens oppgaver.

En førstebibliotekar jobber ofte som fagreferent for et eller flere (gjerne beslektede) fagområder samt med forskning og utviklingsarbeid knyttet til faget og bibliotekets funksjoner, herunder formidling. Den teknologiske utviklingen med fremveksten av datamaskiner og senere internett har hatt stor betydning for innholdet i denne typen stillinger, som for andre bibliotekarstillinger.

Ved akademiske bibliotek i engelskspråklige land finnes det ikke noen egen stillingstittel som tilsvarer førstebibliotekar, men den mer generelle tittelen *associate professor* (førsteamanuensis) kan tildeles en bibliotekar med tilsvarende kvalifikasjoner.

Referanser
----------

1. ↑  Reglement for opprykk til stilling som førstebibliotekar
**Eldacar av Gondor** (1255-1490 T.T.) er en figur fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han var den 21. kongen av landet Gondor.

Han var sønn av den gondorske kongen Valacar og hans kone Vidumavi, og ble ved fødselen gitt navnet *Vinitharya*. Han må ikke forveksles med sin navnebror Eldacar, den fjerde kongen av Arnor.

Hans styre så den allerede dvelende uroen i folket eksplodere, for han var sønnen av prinsesse Vidumavi, datter av Nordamennenes Kong Vidugavia, en mindre mann (en som ikke levde så lenge som dem som nedstammet fra Númenor).

Etter å ha overtatt tronen i 1432 T.T. regjerte han i bare fem år før han ble jaget fra Osgiliath og i eksil til Rhovanion, av sin fjerne slektning Castamir *tronraneren* i borgerkrigen kalt *Ættefeiden* (se Gondor). Mens han var i eksil samlet han seg sakte støtte fra Nordamennene og fra Dúnedain fra de nordre delene av Gondor (som hatet Castamir, som hadde drept Ornendil, Eldacars førstefødte sønn).

I 1447 T.T. marsjerte han sørover med sin arme og drepte Castamir personlig i slaget ved overgangen av elva Erui. Men Castamirs sønner unnslapp og Gondors reneste blod var spilt. Han beleiret Pelargir hvor Castamirs sønner holdt den siste motstanden. Eldacar hadde ingen skip til sin disposisjon (for Castamir var herre over alle Gondors skip) og tilslutt flyktet Castamirs sønner til Umbar.

Eldacar styrte helt fram til år 1490 T.T. og ble etterfulgt av sin andre sønn, Aldamir.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Valacar, Castamir tronraneren** | **Konge av Gondor**(1432–1490 T.T.) | Etterfølger:**Aldamir** |

Portal: Litteratur
Jostedalsbreen nasjonalparksenter ved riksvei 15 ved Oppstrynsvatnet i Stryn kommune i Sogn og Fjordane. Foto: 2005 
**Jostedalsbreen nasjonalparksenter** ligger i Oppstryn i Stryn kommune. Nasjonalparksenteret ble åpnet i 1993, og autorisert som nasjonalparksenter for Jostedalsbreen nasjonalpark i 1997. Hovedbygningen er bygget etter samme prinsipp som et vikinghus, og er omtrent like stor som det største vikinglanghuset som er funnet i Norge. 

Nasjonalparksenteret er organisert som en stiftelse med Fylkesmannen i Sogn og Fjordane, Stryn kommune, Høgskulen i Sogn og Fjordane, Norges Geoteknisk Institutt, Den Norske Turistforening, Norsk Botanisk Forening og Nordfjord Folkemuseum.

* Foto: Fortegnet panoramabilde våren 2015 Foto: Fortegnet panoramabilde våren 2015
* Foto: Fortegnet panoramabilde våren 2015 Foto: Fortegnet panoramabilde våren 2015
* Foto: Nasjonalparksenteret ved Oppstrynsvatnet.Fortegnet panoramabilde våren 2015 Foto: Nasjonalparksenteret ved Oppstrynsvatnet.Fortegnet panoramabilde våren 2015

Eksterne lenker
---------------

* Jostedalsbreen Nasjonalparksenter

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF
 |
**Slaget ved Söderköping** i april 1318 under Krigen mot Birger Magnusson er oppgjøret om herredømmet over Sverige mellom den svenske kongen Birger Magnusson og koalisjonen av stormennene som hadde reist seg i opprør på vegne av hertugene.

Etter seieren i Slaget ved Karlebylånga fortsatte den kongelige hæren som bestod for det meste av danske hjelpestyrker videre mot Linköping og Skänninge for å unnsette festningen Nyköping som hadde blitt beleiret av opprørerne. 

Den danske adelsmannen Knut Prose av Halland som hadde sluttet seg til de svenske opprørerne, ledet en hær til Söderköping der han fant den kongelige hæren. Detaljene om dette viktige slaget er ikke kjent, men kong Birger led et katastrofalt nederlag og overgav restene av hæren for så å begi seg til Gotland og senere til Danmark. De danske hjelpestyrkene på egne hånd hadde brutt med kongen og dratt vekk hjemover.

Med dette hadde svenskekongen blitt jaget bort fra riket der bare to festninger under hans mennene var tilbake. I sommeren sendte han ut to unnsetningsekspedisjoner med flåteavdelinger til Stegeborg som holdes av prins Magnus Birgersson, men de ble stoppet av de svenske opprørsstyrkene. Ved det siste forsøket ble den svenske drotsen Johan von Brunkow *Brunke* tatt til fange av stormennene som hadde ikke glemt hans rolle i Nyköpings gjestebud. Brunke ble henrettet med stegl og hjul i Stockhom sammen med flere høyprofilerte fanger i en politisk utrenskning i 1320. (på svensk: *blodbad*)

Senere måtte garnisonen i Stegeborg går med på overgivelse mot fri marsj med unntak av kongesønnen Magnus Birgersson som ble tatt vekk i fangenskap til Stockholm. Der ble prinsen under et rent mord arrangert av stormennene henrettet i 1320.
**Eldar Hansen** (født 7. november 1941) er en norsk tidligere fotballspiller og president i Norges Fotballforbund. Han var RBK-spiller i 1960-årene.

Karriere som spiller
--------------------

Eldar Hansen var den første store RBK-helten – også den første til å debutere på landslaget. I 1960 scoret han som 19-åring hele fem mål da klubben tok sitt første NM-gull etter omkamp mot Odd fra Skien. Han ble også norgesmester i 1964.

Han spilte én kamp for A-landslaget, i en VM-kvalifiseringskamp mot Sovjet i 1961, hvor han scoret ett av Norges to mål.

Eldar Hansen la opp allerede som 27-åring i 1968 etter rundt 100 serie- og 35 cupkamper for Rosenborg.

Karriere som leder
------------------

Hansen ble valgt som president i Norges Fotballforbund, et verv han hadde fra 1980 til 1987. Han var også styreleder i Rosenborg frem til han måtte gå av i 1992, på grunn av den såkalte «kemnersaken». Han har også hatt lederstillinger i Lillestrøm Sportsklubb og var styreleder for Skeid Fotball fra 2007 til 2010.

Æresmedlemskap
--------------

Eldar Hansen er æresmedlem i Rosenborg Ballklub og er også innehaver av NFFs gullmerke.

Referanser
----------

1. ↑   transfermarkt.com, Transfermarkt spiller-ID 539937, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «RBKweb - Legender: Eldar Hansen». *www.rbkweb.no*. Besøkt 5. desember 2021.
3. ↑  Norges Fotballforbund. *Store norske leksikon*.
4. ↑  adressa.no Mannen som mistet all makt[*død lenke*]
5. ↑  80 års omtale i Aftenposten 7. nvember 2021

Eksterne lenker
---------------

* (en) Eldar Hansen – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Eldar Hansen – WorldFootball.net Rediger på Wikidata

* (en) Eldar Hansen – EU-Football.info Rediger på Wikidata

* (no) Eldar Hansen – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata
* Eldar Hansen på RBKweb.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Internet Research Task Force** (IRTF) er en søsterorganisasjon til Internet Engineering Task Force (IETF). Dens uttalte formål er «Å fremme forskning som er av viktighet for utviklingen av fremtidens Internett, ved å opprette fokuserte, langsiktige og små forskningsgrupper som arbeider med emner relatert til Internetts protokoller, applikasjoner, arkitektur og teknologi».

IRTF er sammensatt av forskningsgrupper som studerer langsiktige spørsmål som angår Internett og beslektede teknologier. Listen over de nåværende gruppene kan finnes på IRTF's nettsted.

IRTF styres av Internet Research Steering Group (IRSG), som korresponderer med den tilsvarende organisasjonen Internet Engineering Steering Group (IESG) på IETF-siden. Lederen for IRTF utnevnes av Internet Architecture Board (IAB) for en periode på to år. IRTF's nåværende leder er Aaron Falk.

Se også
-------

* Internettstudier

Eksterne lenker
---------------

* Internet Research Task Force
* RFC 2014 (BCP 8), gir en grundigere beskrivelse av retningslinjer og prosedyrer for IRTF's forskningsgrupper.
Skumredet til en dverggurami (*Colisa lalia*) sett ovenfra
Oppdrettsvariant av siamesisk kampfisk (*Betta splendens*) med skumrede, sett fra siden
**Skumrede** er et rede av bobler som enkelte fisker bygger for å beskytte eggene og yngelen sin.

Flere arter av labyrintfisker er skumredebyggere, samt asiatiske bladfisker, noen pansermaller og elektrisk ål. I tillegg finnes det solabborer og ciklider som bygger skumrede.

Eksempler på skumredebyggende labyrintfisker, er *Betta brownorum*, blå gurami (*Trichogaster trichopterus*), dverggurami (*Colisa lalia*), kjempegurami (*Osphronemus goramy*), leppegurami (*Trichogaster labiosus*), paradisfisk (*Macropodus opercularis*), perlegurami (*Trichogaster leeri*) og siamesisk kampfisk (*Betta splendens*).
Skumredet blir som oftest laget av hannen, som blåser små bobler av et spesielt slim han har i munnen. Etter alt fra noen timer til noen dager er hunnen klar, og de setter i gang med å leke. Etter hvert som eggene slippes, tar foreldrene dem i munnen og plasserer dem i skumredet.
Etter akten er det typisk at hannen passer på yngelen i dette redet, og skremmer bort alt som kommer i nærheten (også hunnen). Han spiser opp syke egg og passer på at eggene ikke faller ut. 

Etter noen dager er yngelen frittsvømmende, og i naturen sprer de seg ut fra redet. Hannen har ikke lenger noe der å gjøre, og er troende til å ete den yngelen han måtte komme over. I et akvarium er dette selvsagt et større problem for yngelen enn det er i naturen.

Redet bryter sammen og forsvinner av seg selv i løpet av kort tid når hannen ikke lenger vedlikeholder det.

Se også
-------

* Munnruger

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bubble nests – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Internt fordreven person** er betegnelsen på noen som er på flukt i eget land. Vanligste årsaker kan være væpnet konflikt, vold, brudd på menneskerettighetene eller naturkatastrofer. I motsetning til flyktninger har ikke internt fordrevne noen spesiell status under internasjonal lov og heller ikke eget FN-organ som kan gi dem beskyttelse. Det er meget omstridt om verdenssamfunnet skal gripe inn for å gi en beskyttelse av slike flyktninger. FN har imidlertid bidratt til å utvikle et veiledende rammeverk (Guiding Principles on Internal Displacement). Disse retningslinjene sier at myndighetene er ansvarlig for internt fordrevne i egen stat.

Ifølge Internal Displacement Monitoring Centre var det anslagsvis 1,2 millioner internt fordrevne i 1982. Dette tallet hadde økte til anslagsvis 38 millioner i 2015.

Det er FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) som har hovedansvaret for flyktningene i verden. Men FNs definisjon av en flyktninger omfatter bare dem som har flyktet fra hjemlandet sitt. Definisjonen tar altså ikke med alle dem som er flyktninger i sitt eget land – internflyktninger. 

Man regner med at det er rundt 25 millioner internflyktninger i verden i dag. De fleste av dem holder til i Asia. Her er det omtrent 4 millioner palestinske flyktninger, 2,5 fra Afghanistan og 3 millioner fra Irak. Afrika er den delen av verden som har flest internflyktninger. Det er borgerkriger som for det meste skaper internflyktninger.

Selv om Internflyktninger faller utenfor FNs definisjon, er det mange land, blant annet Norge, som tar imot dem som flyktninger.

Referanser
----------

1. ↑  FNs høykommissær for flyktninger Guiding Principles on Internal Displacement Arkivert 7. september 2015 hos Wayback Machine. (engelsk)
2. ↑  The Internal Displacement Monitoring Centre (IDMC)

Eksterne lenker
---------------

* FN-sambandet Internt fordrevne
En av gravhaugene ved Hundorp
«Kong Olav taler til bøndene på tinget ved Hundorp.» Illustrasjon av Halfdan Egedius til *Olav den helliges saga* i *Heimskringla* (J.M. Stenersens praktutgave fra 1899)
**Hundorp, Dale-Gudbrands gard** ligger på Hundorp i Sør-Fron i Gudbrandsdalen. Stedet ble valgt til Oppland fylkes og Sør-Fron kommunes tusenårssted i 1999. Gården ligger midt i et storhaugsentrum fra jernalderen. Gerhard Schøning beskriver i 1755 fem store gravhauger, og man holdt på å fjerne den ene av dem. Nå ligger fire igjen, med diameter mellom 23 og 32 meter er de utvilsomt de største i Gudbrandsdalen. Foruten haugene er det en firkantet steinsetning og rester av en rund steinsetning på stedet. En regner også to mellomstore hauger på nabogården Hjetlund med til storhaugene på Hundorp.

Heimskringla, Snorre Sturlasons kongesagaer, beskriver i kapittel 113 av Olav den helliges saga, møtet mellom Olav Haraldson og hersen Dale-Gudbrand på gården i 1021. Olav Haraldson lurte Dale-Gudbrand og bondehæren hans til å se bort fra Torsbildet ved å si «Se, der kommer vår gud med stort lys!» og peke på soloppgangen i øst. Samtidig tok en av mennene til Olav Haraldson, Kolbein den sterke, og knuste torsbildet med klubben sin. Det ble starten på innføringen av kristendommen i Gudbrandsdalen, og Dale-Gudbrand måtte senere bygge en kirke på gården sin. Klubben til Kolbein den sterke er også avbildet på Sør-Frons kommunevåpen.

Se også
-------

* Dale-Gudbrand

Eksterne lenker
---------------

* Om oppstarten av kultursenteret
* Gudbrandsdalsmusea om Dalegudbrands gard
* «Hundorp, Dale-Gudbrands gard». Norsk kulturarv. Besøkt 31. juli 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Interop-VLab** er et internasjonalt, virtuelt laboratorium for forskning rundt interoperabilitet mellom virksomheter og deres informasjonssystemer. Laboratoriet ble dannet i 2007 av ledende akademikere, forskningssentra, industrielle aktører og små-og-mellomstore virksomheter. Interop-VLab involverer rundt 250 forskere i 70 organisasjoner i Europa og Kina. Det er et av resultatene fra det europeiske "excellence-nettverket" Interop ("Interoperability Research for Networked Enterprise Applications and Software").

Interoperabilitet mellom virksomheter handler om å gjøre informasjonssystemene i næringsliv, forvaltning og ideelle organisasjoner i stand to å samarbeide sømløst og fleksibelt. Interoperabilitet er dermed en forutsetning for et konkurransedyktig næringsliv og en effektiv offentlig forvaltning. 

Interop-VLab er et initiativ for å skape nettverksforskning med kritisk masse innen interoperabilitet. Laboratoriet knytter forskningsorganisasjoner sammen med brukerorganisasjoner i næringsliv og forvaltning. Interop-VLab muliggjør dermed forskning som er umulig eller vanskelig å gjennomføre for laboratoriemedlemmene enkeltvis.

Interop-VLab er organisert som en sammenslutning av regionale nettverk, som i sin tur har europeiske og kinesiske organisasjoner som medlemmer.

I Norge har Interop-VLab North Pole følgende medlemmer: Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, SINTEF og Universitetet i Bergen.

Eksterne lenker
---------------

* Interop-VLab (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** SUDOC
 |
New Foundland. St. John's avmerket med rødt.
**Beleiringen av St. John's** var et mislykket forsøk av franske styrker ledet av Daniel d'Auger de Subercase på å ta fortet i St. John's på Newfoundland vinteren 1705. Subercases menn var en blandet styrke av vernepliktige, militssoldater og indianere som brente ned mye av byen og beleiret fortet i fem uker mellom sent januar og tidlig mars 1705. Subercase hevet beleiringen da han gikk tom for forsyninger.

Beleiringen var en del av en større ekspedisjon hvor det ble forsøkt å gjenta det ødeleggende toktet ledet av Pierre Le Moyne d'Iberville i 1696. Mange omkringliggende engelske samfunn ble terrorisert av mennene til Subercase. Dette ledet til hevntokt fra engelskmennene. Fisket, viktigste næringsvei på begge sidene, led hardt under krigen som endte med at franskmennene måtte gi opp sitt krav på Newfoundland.

Referanser
----------

* Prowse, Daniel Woodley (1895). *A History of Newfoundland: From the English, Colonial, and Foreign Records*. New York: Macmillan. OCLC 287728152.

Eksterne lenker
---------------

* *Military History of Newfoundland*. Marianopolis College
|  |
| --- |
| artikkelen inngår i**«serien om tamhunden»** |
| Flyball |
| Andre artikler om hunder |
| Generelle artikler |
| Artikler om brukshundtyper |
| Artikler om hundegrupper |
| Artikler om hunderaser |
| Artikler om hundesport |
| Artikler om hundeforeninger |
| Artikler om hundeskoler |
| Lister over hunderaser |
| Alfabetisk raseliste |
| Gruppevis raseliste |

Agility **Hundesport** er et fellesbegrep for alle former for sport der hunder inngår som et element, enten alene eller sammen med en hundefører. Hundesport kan inndeles i to kategorier: *regulær hundesport* og *brukshundsport*.

Bakgrunn
--------

På 1900-tallet har hundens betydning gjennomgått en dramatisk endring. Den har gått fra å være et nyttedyr til å bli mer av et kjæledyr. Mange av hunderasene ble imidlertid avlet fram med bestemte bruksegenskaper, som forsatt gjør seg gjeldende den dag i dag. Dette er egenskaper hundene trenger å få utnytte for å kunne opprettholde sitt særpreg. Etter hvert som folk flest har fått stadig mer fritid, har mange valgt å bruke deler av fritiden på en positiv måte sammen med hunden. Hundesport oppsto slik som sportslige sidegrener til hundenes opprinnelige formål. Alvor har blitt til lek, og leken har utviklet nye egenskaper hos både hunde og menneske. Disse egenskapene har man siden utnyttet til nye bruksområder for hundeholdet. Man kan derfor hevde at hundesport har både stor terapeutisk og bruksmessig verdi, både for hund og menneske.

Regulær hundesport
------------------

Regulær hundesport kan defineres som en aktivitet som ikke tjener et samfunnsnyttig formål, annet enn eventuelt som terapi for personen som leder eller bruker hunden, og/eller som ren underholdning. Eksempler på slik hundesport er hundeveddeløp, lure coursing, hundekjøring, hundekløving, agility, flyball og hundefrisbee.

Brukshundsport
--------------

Brukshundsport (også kalt *bruks*) kan defineres som en aktivitet som har eller kan ha en primær eller sekundær samfunnsmessig nytteverdi. Eksempler på slik sport er for eksempel IPO og brukshundsport, samt de selvstendige grenene lydighet, spor, blodspor, rapportering, apportering, budføring, feltsøk og rundering med mer.

Aktuelle temasider
------------------

* Brukshund
* Jakthund

Eksterne lenker
---------------

* Norsk Brukshundsports Forbund

| * v
* d
* r
Hundesport |
| --- |
| Agility **·** Blodspor **·** Brukshundsport **·** Budføring **·** Feltsøk **·** Ferskspor **·** Flyball **·** Hundefrisbee **·** Hundekjøring **·** Hundekløving **·** Hundeveddeløp **·** IPO **·** Lure coursing **·** Lydighet **·** Rapportering **·** Rundering **·** Spor **·** Viltspor |

Portal: Hunder

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN
 |
**Bidford-on-Avon** er en stor landsby og et verdslig sogn i grevskapet Warwickshire i England. Landsbyen ligger ved elven Avon, omkring 11 km nedenfor Stratford-upon-Avon, William Shakespeares fødeby. Landsbyen vokste frem ved et gammel krysningssted over elven, som senere ble erstattet av en smal bro. Den romerske veien Ryknild Street krysset elven der, og dens trasé er nå en smal landevei til Honeybourne. Ved folketellingen i 2001 hadde landsbyen og sognet et befolkning på 4 830 innbyggere, noe som økte en god del til 5 350 ved 2011.

Lokalstyre
----------

Bidford-on-Avon er et verdslig sogn med et valgt sogneråd (parish council), og har dermed et visst selvstyre. Utover dette er det administrert som en del av distriktet Stratford-on-Avon ved dets distriktsråd (District Council) og under grevskapets råd (County Council). De tre rådene er ansvarlig for ulike aspekter av det lokale selvstyret.

Foruten landsbyen Bidford i seg selv, består det verdslige sognet av bosetningene Barton, Broom og Marlcliff. Broom ligger nord for Bidford mens Barton og Marlcliff ligger sør for elven.

Bilder
------

* Broen over AvonBroen over Avon
* Bidford ved elvenBidford ved elven
* Landsbyen sett fra broenLandsbyen sett fra broen
* KanalbåterKanalbåter

Referanser
----------

1. ↑   «Civil Parish population 2011» Arkivert 24. desember 2015 hos Wayback Machine. *Neighbourhood Statistics*, Office for National Statistics.
2. ↑   «Bidford-on-Avon Parish Council», Bidford-on-Avon Parish Council. Arkivert fra originalen den 7. oktober 2009.

Eksterne lenker
---------------

(en) Bidford-on-Avon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* Bidford-on-Avon Parish Council
* Foto fra Bidford-on-Avon og områdene rundt

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Erik Røring Møinichen Lie** (født 23. november 1868 i Kristiania, død 28. april 1943) var en norsk forfatter, kulturhistoriker og pressemann. Erik Lie var den yngste sønnen til forfatteren Jonas Lie og far til NS-politikeren og politiministeren Jonas Lie d.y. Gift 1897 med Kathrine Elisabeth Dons (1876–1947, som var lærerinne ved Ragna Nielsens skole i Kristiania/Oslo. 

I dag er Erik Lie først og fremst kjent for to ting: Han stiftet Den norske Forfatterforening i 1893, og han var blant Tysklands fremste forsvarere under første verdenskrig. Hovedverket i så måte er *Indenfor fæstningens mure, skildringer fra det beleirede Tyskland* utgitt i 1918.

I 1890-årene var Lie bibliotekar ved Sainte-Geneviève-biblioteket i Paris, hvor han fikk opprettet en skandinavisk avdeling, Bibliothèque Nordique. Han utga de litteraturhistoriske verkene *Honoré de Balzac* (1893) og *Den europæiske litteratur i kulturhistoriske billeder* (1896), samt forfatterportrettene *Jonas Lies oplevelser* (1908), *Arne Garborg : En livsskildring* (1914) og *Erindringer fra et dikterhjem* (1928). 

En av Lies andre hovedinteresser var sin egen slekt. Sammen med Faste Svendsen reiste han et monument over deres stamfar Mons Lie d.e. og skrev boken *Nådigherren* om den samme.

Referanser
----------

1. 1 2   Nationen, side(r) 3, utgitt 29. april 1943[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Liste over bøker på Nasjonalbibliotektet

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC
 |
**Erik J. Lindqvist** (født 20. mai 1886, død 17. september 1934) var en svensk seiler som deltok i OL 1912 i Stockholm. 

Lindqvist vant en olympisk sølvmedalje i seiling under OL 1912 i Stockholm. Han var med på den svensk båten «Erna Signe» som kom på andreplass i 12-metersklassen bak den norske båten «Magda IX». Mannskapet på «Erna Signe» var; Per Bergman, Dick Bergström, Kurt Bergström, Hugo Clason, Folke Johnson, Sigurd Kander, Nils Lamby, Erik Lindqvist, Nils Persson og Richard Sällström.

Det var tre båter i 12-metersklassen, en svensk, en finsk og en norsk. Den norske båten «Magda IX» vant begge seilasene som ble avviklet 20. og 21. juli utenfor kysten ved Nynäshamn. «Erna Signe» kom på andreplass og den finske «Heatherbell» tok bronse etter å ha kommet sist i begge seilasene.

OL-medaljer
-----------

* Sølv 1912 Sveriges flagg Stockholm - Sølv i seiling, 12-metersklassen Sveriges flagg Sverige

Eksterne lenker
---------------

* (en) Erik Lindqvist – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Erik Lindqvist – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Erik Lindqvist – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (sv) Erik Lindqvist – Sveriges olympiske komité Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Slottsruinen i Bicêtre.
Hospitalet, foto fra 1901
**Bicêtre** var i eldre tid en landsby ca 4,5 kilometer sør for det sentrale Paris i Frankrike. Det ble oppslukt av byens vekst og er blitt en del av kommunen Le Kremlin-Bicêtre i storbyområdet.

I 1285 ble det oppført et slott her av biskopen av Winchester, som landsbyen så ble oppkalt etter (selv om stavemåten ligger langt fra den engelske). Bicêtre kom i 1346 under kronen, og slottet ble i 1656 aptert til asyl for oldinger og dårer. Dets mest notoriske gjest var Marquis de Sade. Senere ble det også innrettet såkalte *idiotskoler* der.

Her finnes også et fort, som utgjorde et ledd i det store festningsbeltet omkring Paris.

Den 3.-5. september 1792 var Bicêtre skueeplass for en mengde blodsscener, som stod i samband med *septembermordene*.

*Bicêtre* er også kjent som det asyl der superintendent Philippe Pinel, muligens som den første, introduserte humane metoder innen behandlingen av de mentalt syke, i 1793.

Bicêtre i skjønnlittereraturen
------------------------------

* Victor Hugos roman *Le dernier jour d'un condamné* (1829) utspiller seg i Bicêtre.
* Honoré de Balzacs «Colonel Chabert», i romanen fra 1844, tilbringer sine siste dager i Bicêtre.
* Eugène Sue valgte i sin roman *Les mystéres de Paris* (1842-43) Bicêtre som åsted for flere kapitler.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 6. april 2005. Besøkt 20. april 2005.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 25. april 2005. Besøkt 20. april 2005.
3. ↑  Kapittel fire til syv i 15. del; Insel Taschenbuch, Frankfurt/M und Leipzig 2008, ISBN 978-3-458-35088-0.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Paleogeografi** er læren om geografiske forhold i tidligere geologiske perioder. Ordet er laget fra geografi ved å sette til forstavelsen *paleo*, fra gresk *palaios* = *gammel*.

Begrepet brukes i hovedsak om studiet av forhenværende landformer, selv om det også kan omfatte andre geografiske aspekt. Avgrenset til studiet av landformer er begrepet ekvivalent med *paleogeomorfologi*, fra geomorfologi.

Kontinentaldrift forårsaker kontinuerlige endringer i form og utstrekning på hav og kontinenter, studert i fagfeltet platetektonikk. Endringer i klimaforhold 
vil kunne føre med seg forandringer i det globale havnivået og også påvirke landskapsformene på mange andre måter. Vulkanisme kan føre til voldsomme og plutselige endringer i landskapet. Geologiske prosesser som landheving og sedimentasjon kan bygge nye landskapsformer, mens erosjon vil virke nedbrytende. 

Studiet av paleogeografi spiller en viktig rolle både i geologi og i geofysikk. I oljeleting er paleogeografi viktig både for å lokalisere potensielle kildebergarter og potensielle oljereservoar. I oljeutvinning brukes paleogeografi for å kartlegge strømningsegenskaper til bergartene i reservoaret.

Forstavelsen *paleo* brukes ofte i ulike sammensetninger for å omtale forhenværende landskapsformer. Eksempel på dette er *paleo-elveterrasser*, *paleo-strandlinje* og *paleo-landskap*.

Se også
-------

* Paleoklima
* Paleomagnetisme
* Paleontologi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
Tausugkvinne danser *pangalay*
**Tausūg** (*Tau Sūg*, *tausug*) eller **suluk** er en etnisk gruppe på Filippinene (ca. 1 235 000), i Malaysia (ca. 209 000) og i Indonesia (ca. 21 000)[]. Tausugene er del av den videre politiske identitet knyttet til islam på Mindanao, Sulu og Palawan. De taler sitt eget språk, tausug.

Moroene regnes som en av de største grupper i det sørlige Filippinene. 

De muslimske tausuger hadde lenge en uavhengig stat kjent som sultanatet Sulu, som en gang hadde overhøyhet over det som i dag er provinsene Sulu, Basilan, Palawan, Tawi-Tawi, den østlige del av den malaysiske delstaten Sabah (tidligere Nord-Borneo) og nordøstlige deler av Kalimantan Utara (Nord-Kalimantan) i Indonesia.

Referanser
----------

1. ↑  Waitz, Theodor (1865). *Anthropologie der naturvölker: Die Völker der Südsee. Pt.1 Die Malaien. Pt.2. Die Mikron esier und nordwestlichen Polynesier*. F. Fleischer.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
***Ođđasat*** (norsk bokmål: *nyheter*) er et nyhetsprogram på samisk som har gått på NRK1 siden 2001. Programmet er på 14 minutter og sendes i 2019 hver ukedag seint på ettermiddagen. Programmet sendes også i Sverige (på SVT) og Finland (på Yle Fem).

Sendingen er en nordisk samproduksjon mellom NRK Sápmi, YLE Sápmi og SVT Sápmi, som alle leverer daglig innhold til sendingen. Hovedredaksjonen og sendested for Ođđasat er NRK Sápmi sin redaksjon i Karasjok. Programmet tekstes til norsk, svensk og finsk i de respektive landene programmet sendes.

Historikk
---------

6. september 2018 skapte NRK Sápmi nok en gang historie, når de introduserte den sørsamisk-talende programlederen Vaino Rensberg som anker for nyhetssendingen Ođđasat. Inntil da var det kun nordsamisk-talende som hadde vært programleder for sendingen. Daværende direktør for NRK Sápmi Mona Solbakk uttalte da:

> Jeg synes at det er så utrolig bra at vi endelig klarer å få til sørsamisk på «Ođđasat». Det er så viktig for oss at vi klarer å vise det mangfoldet vi har i Sápmi.
> 
> 

Da NRK markerte 10-års jubileet for Ođđasat i 2011, uttalte daværende sametingspresident Egil Olli:

> "Ođđasat er en av de viktigste institusjonene for bevaringen og utviklingen av samisk språk og av det samiske samfunn."
> 
> 

Samarbeidet om en felles nordisk-samisk TV-sending startet i 2000 mellom NRK Sápmi og SVT. Det første *Ođđasat*-programmet ble sendt direkte den 20. august 2001 og gikk samsendt mellom NRK1 og SVT2.

Programmet ble åpnet av Prinsesse Märtha Louise.

Daværende sjef for NRK Sámi Radio, Nils Johan Heatta og kringkastingssjef Einar Førde var ildsjelene bak programmet.

Kringkastingssjefens beslutning om å etablere den nordisk-samiske samsendingen gjorde at Førde både fikk sin egen samiske joik og et monument på utsiden av NRK Sápmis redaksjonslokaler i Karasjok.

Se også
-------

* NRK Sápmi
* Studio Sápmi

Referanser
----------

1. ↑  «NRK TV – Oddasat - TV» **(norsk)**. Besøkt 2. mars 2019.
2. ↑  Eira, Biret Ravdna (2. august 2018). «Nå blir det sørsamisk på «Ođđasat»». *NRK*. Besøkt 2. mars 2019.
3. ↑  Hætta, Kenneth (15. august 2011). «Ođđasat fyller ti år». *NRK*. Besøkt 2. mars 2019.
4. 1 2  Dagbladet. «Hyllet av samene». *www.dagbladet.no*. Besøkt 9. oktober 2016. «Mange års ønske og krav fra samisk hold ligger bak. I dag skriver vi norsk TV-historie. Og la det ikke være noen tvil: Einar Førde har en stor del av æren, konstaterer Sameradio-sjef Nils Johan Heatta.»
5. ↑  «Ođđasat fyller ti år». *NRK*. 15.8.2011. Besøkt 9. oktober 2016.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmdatabaser i Wikidata*
* NRK Sápmi
* Sameradion & SVT Sápmi
* YLE Sápmi

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Planters **fysiognomi** er en beskrivelse av deres størrelse og form. Det vil si hvordan blader eller løv er ordnet både vertikalt og horisontalt. En er også opptatt av å se på hvordan fysiognomi endres i løpet av livssyklus etter som det fysiske miljøet endres på grunn av temperatur og nedbørsmønstre, edafiske forhold (jordbunnens kjemiske og fysiske egenskaper, fuktighet, næringsstoffer) og forstyrrelser. I plantegeografi er forskjellige fysiognomiske typer beskrevet for store områder kjent som formasjoner, så et biom kan også defineres som en hovedformasjon sammen med faunaen (dyrelivet) og miljøet de har tilpasset seg. Det er spesielt for inndeling av jordens biomer fysiognomi kommer til anvendelse.

Referanser
----------

1. ↑   Woodward, Susan L. m.fl. (2009). *Introduction to Biomes* (1 utg.). Westport, Connecticut, USA: Greenwood Publishing Group. ISBN 978-0-313-33997-4.
2. ↑  «Glossary». Illinois State Museum. Besøkt 7. mars 2021.
3. ↑  Rekdal, Yngve (2021). «Vegetasjonstyper». Norsk institutt for bioøkonomi. Arkivert fra originalen 11. mai 2019. Besøkt 7. mars 2021.
**Innvandringsmotstand** eksisterer i de aller fleste nasjonalstater som opplever innvandring, og har blitt en betydelig politisk sak og diskusjonstema i flere land.

Innvandring i den moderne forstand refererer til bevegelse av personer fra et land til et annet. Denne kan defineres som lovlig og ulovlig, der ulovlig innvandring er innvandring som bryter med en stats innvandringslover.

Hovedbekymringene uttrykt av de som er mot innvandring er de antatte økonomiske kostnadene (jobbkonkurranse og belastning på utdannings- og sosialtjenestesystemene); negativ innvirkning på miljøet gjennom forsterket befolkningsvekst; økt kriminalitet. Hvor betydelig disse innvirkningene er er tema for akademisk og sosial debatt i de fleste vestlige land. Et annet tema er forholdet mellom innvandringsmotstand og rasisme.

I stater hvor majoriteten av befolkningen er av innvandrerbakgrunn, som i USA, tar ofte innvandringsopposisjon form av nativisme.

Se også
-------

* Hjerneflukt
* Innvandringspolitikk
* Den internasjonale organisasjonen for migrasjon
* Multikulturalisme
* Nasjonalisme
* Nativisme
* Menneskesmugling
* Flyktning

Referanser
----------

1. ↑  Higham, John (1963). *Strangers in the land: patterns of American nativism, 1860–1925*. New York: Atheneum. OCLC 421752.
**Ingebjørg Støfring** (født 16. mars 1945) er en norsk utviklingsarbeider og diplomat. Hun er Norges ambassadør i Zimbabwe.

Støfring er utdannet fra University of East Anglia i Storbritannia der hun avla mastergrad i utviklingsstudier. Hun har også studert sosiologi ved Universitetet i Oslo og har diplom i sosialt arbeid fra Diakonhjemmet Høgskole.

Støfring startet sin karriere som saksbehandler i Norad, senere i Bistandsdepartementet og Utenriksdepartementet. I sitt virke i utenrikstjenesten har hun vært stasjonert ved Norges ambassader i Nairobi, Dar-es-Salaam, Pretoria og Harare. I september 2006 tiltrådte hun som ambassadør i Bangladesh. I statsråd 30. april 2010 ble Støfring utnevnt til ambassadør i Zimbabwe.

Støfring ble i 2007 utnevnt til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden og ble i 2011 forfremmet til kommandør «for embetsfortjeneste».

Referanser
----------

1. 1 2 3  Ambassador Ingebjørg Støfring Arkivert 6. august 2010 hos Wayback Machine. Norges ambassade i Bangladesh.
2. ↑  Offisielt frå statsrådet 30. april 2010.
3. ↑  *Årsberetning 2007*, Det kongelige hoff, s. 46.
4. ↑  Tildeling av ordener og medaljer: Søk i arkivet, kongehuset.no.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Ingeborg Marie Bækholt** (født 14. oktober 1925, død 10. oktober 1998) var lærer, rektor og politiker i Stavanger.

Biografi
--------

Ingeborg Bækholt vokste opp i vanskelige kår på trettitallet. Hennes far, Peder Jarl Hansen, hadde flere forskjellige jobber, han var både kunstner, sjømann og prøvde seg som bureiser. Mora Sigrid var vokst opp på en storgård på Nedre Eiker, men fikk oppleve mye armod i ekteskapet. 

Datteren Ingeborg tok artium i 1945 og ble uteksaminert som lærer i 1950. Samme år giftet hun seg med Arnt Bækholt. Den første tiden som lærer kunne hun ikke få fast jobb fordi hun ikke var døpt, noe som var en forutsetning for å være lærer på 50-tallet. Etter hvert kom det nye regler, og hun ble med tiden rektor i Stavanger og satte varige spor etter seg som reformpedagog.

Politikk
--------

Bækholt var engasjert i kampen mot urettferdighet og ble tidlig med i den kommunistiske ungdomsbevegelsen. Norges Kommunistiske Parti stod sterkt i Stavanger, og Ingeborg ble med i sentralstyret, hvor hun var med til 1950, da hun ble ekskludert. 

Sitt politiske engasjement holdt hun levende hele livet. Hun var sentral da Sosialistisk Valgforbund fikk sin forløper i Stavanger i 1971 i et samarbeid mellom SF, NKP, uavhengige sosialister og kristensosialister fra Misjonsskolen.

Litteratur
----------

* 2005: Jan Gjerde, «*Ingeborgs tid*», Rogaland Forlag, ISBN 82-92507-22-1
**Ingeborg Cecilia Rasmussen** (født 10. april 1853 i Bergen, død 30. april 1938 i Chicago) var en norsk skuespillerinne, senere lege og litterat i USA.

Ingeborg Cecilia Rasmussen var datter av styrmann Eduard Rasmussen og Cecilia Christine Olsdatter. Faren døde i Den amerikanske borgerkrigen under angrepet på Richmond i Virginia.

Rasmussen debuterte i mai 1873 ved Christiania Theater som *Agnete* i stykket *Elverhøi*. Hun medvirket også ved premieren på *En Fallit* på samme teater 29. januar 1875, i rollen som *Fru Tjælde*. Hun ble dermed den første som gestaltet denne rollen.

Hun opptrådte første gang ved Den nationale Scene i fødebyen Bergen 18. november 1877 i rollen som *Fru von Stern* i *En amerikansk Duel*. Hun forlot scenen etter spilleåret 1881-1882.

Rasmussen emigrerte til USA omkring 1890. Der utdannet hun seg til lege. Hun arbeidet ved det norsk Tabitha-hospitalet i Chicago.
Hun ble dessuten medarbeider i bladet *Skandinaven* samme sted. Hun skrev også artikler om tilstandene i USA i det norske bladet Urd.

Roller i utvalg
---------------

* *Agnete* i *Elverhøi* av Johan Ludvig Heiberg (Christiania Theater, 1873)
* *Fru Tjælde* i *En Fallit* av Bjørnstjerne Bjørnson (Christiania Theater, 1875)
* *Fru von Stern* i *En amerikansk Duel* av Gustav von Moser (Den nationale Scene, 1875)
* *Magdelone* i *Erasmus Montanus* av Ludvig Holberg (Den nationale Scene, 1878)
* *Anne Marie* i *Et Dukkehjem* av Henrik Ibsen (Den nationale Scene)

Kilder
------

* Jensson, Liv (1981). *Biografisk skuespillerleksikon*. Universitetsforl. s. 139. ISBN 8200056228.

Referanser
----------

1. ↑  Sperati, Octavia (1911). *Theatererindringer*. Gyldendal. s. 149.
2. ↑  Cavling, Henrik (1897). *Fra Amerika*. Kjøbenhavn: Gyldendal. s. 293.
3. ↑  *Urd*. Oslo: A/S Urd. 1908.
4. ↑  Sperati, Octavia (1911). *Theatererindringer*. Gyldendal. s. 174.
5. ↑  Sperati, Octavia (1916). *Fra det gamle komediehus*. Gyldendal. s. 22.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | KulturNav
 |
Avbildet: Kaiene som benyttes av Eramet Norway.
**Sauda havn** er et havneområde i Indre Ryfylke som innbefatter alle havneområder og offentlige kaianlegg i tilknytning til Saudafjorden. Havna driftes av Sauda Havnevesen. Havnevesenet i Sauda drives som en egen kommunal virksomhet med særregenskap og inngår administrativt i Teknisk enhet. Havnevesenet kjøper den daglige driftstjeneste av Sauda Skipsekspedisjon og kjøper regnskaps- og revisjonstjenester av kommunens økonomikontor.

Antall skipsanløp for godstrafikk ligger årlig på ca. 300, og antall anløp av båter for passasjertrafikk fra Stavanger ligger på 625 (Sand-Sauda-ruten).[] Utenom dette går det også egne ruter mellom Sauda og Stavanger i vinterhalvåret for reisende til Sauda skisenter i Svandalen. Havna behandlet i år 2000 5 062 containere (ca. 105 000 tonn).[] Godstrafikk for 2006 var 948 000 tonn, en liten nedgang i forhold til 2005 da trafikken var oppe i 1 041 000 tonn.[] Dette gjør Sauda til den 26. største havna i Norge ifølge statistikken fra 2006.[]
***Saucy Jacky postkort*** er navnet på et postkort mottatt i 1888, der avsenderen hevder å være seriemorderen kjent som Jack the Ripper. Fordi Scotland Yard, aviser og andre fikk så mange liknende brev og postkort, var det ikke sikkert om dette var et ekte brev skrevet av Whitechapel-drpsmannen. Innholdet var likevel overbevisende nok til å man publiserte en faksimile av kortet i håp om at noen kunne gjenkjenne håndskriften.

Tekst
-----

Faksimile av forsiden av "Saucy Jacky" postkort
Teksten på postkortet lyder:

> I was not codding dear old Boss when I gave you the tip, you'll hear about Saucy Jacky's work tomorrow double event this time number one squealed a bit couldn't finish straight off. Had not got time to get ears off for police thanks for keeping last letter back till I got to work again.
> 
> 
> Jack the Ripper
> 
> 

Kortet var poststemplet og ble mottatt 1. oktober 1888, nevner postkortet  at to ofrene ble drept svært nær hverandre: Drapsmannen kallte det et «dobbel event», drapene på Elizabeth Stride og Catherine Eddowes ble begge drept tidlig på morgenen den 30. september, og en del av Eddowes øre ble funnet liggdende på åstedet som et resultat av drapsmannens vansiring av ansiktet. Noen forfattere har hevdet at brevet ble sendt før drapene ble kjent, noe som gjør det lite sannsynlig at andre enn drapsmannen ville ha slik kunnskap om drapene, men brevet var poststemplet mer enn 24 timer etter massakren fant sted, lenge etter at mange detaljer var blitt kjent for journalister og innbyggerne i området. Politiets tjenestemenn hevdet senere å ha identifisert en bestemt journalist som forfatter av dette postkortet i likhet det tidligere «Dear Boss»-brevet.

I årene etter Ripper-drapene forsvant Saucy Jacky postkortet fra politiets arkiver. Selv om «Dear Boss»-brevet kom til rette i 1987, er «Saucy Jaky» postkortet fortsatt savnet.

I 1931 hevdet journalisten Fred Best fra *The Star* at han og en kollega i avisen hadde skrevet alle brev undertegnet "Jack the Ripper", for å «holde virksomheten i live».

I populærkulturen
-----------------

I komediefilmen  *Hjelp vi er i popbransjen* diskuterer bandets medlemmer om de skulle skrive en musikal basert på livet til Jack the Ripper, med tittelen *Saucy Jacky*

Referanser
----------

1. ↑  Casebook: Jack the Ripper article on the Ripper letters
2. ↑  Sugden p 269
3. ↑  Sugden, Philip (2002). *The Complete History of Jack the Ripper*. New York: Carroll & Graf. s. 262–268. ISBN 0-7867-0932-4.
4. ↑  Sugden, p.273

Litteratur
----------

* *Jack the Ripper: Letters From Hell* av Evans Stewart og Keith Skinner..utgiver Sutton Publishing. |isbn=0-7509-2549-3
* *The Complete History of Jack the Ripper* av Philip Sugden. Utgiver:Carroll & Graf. isbn=0-7867-0932-4.
En japansk bantamkylling (venstre) er halvparten så stor som en orpington
**Bantamhøns** (indonesisk: *Ayam kate*) er en dverghønsrase. Navnet *bantam* kommer av byen Bantam – i dag kjent som «provinsen Banten» – en tidligere stor havn i Indonesia. Europeiske sjømenn som lastet på fjærkre for reiser til sjøs oppdaget at den lille innfødte fjærkrerasen i Sørøst-Asia var svært hendig, og enhver type små høns kom til å bli kjent som en *bantam*. 

De fleste store hønseraser har en bantam-motpart, noen ganger referert til som en «miniatyr». Miniatyrer er som regel én femtedel til én fjerdedel størrelsen av en «standard» rase, men ventes å inneha alle karakteristikker av standardrasen.

Ekte bantamhøns
---------------

En «ekte bantam» har ingen større motpart, og er naturlig liten. Slike fugler er ofte populære for utstillingsøyemed. Den lokale listen over ekte bantamhøns kan variere mellom stater og regionen grunnet tilgjengeligheten på raser, og uenigheter over hva som kvalifiserer en «ekte bantam».

Se også
-------

* Liste over hønseraser

Referanser
----------

1. ↑  Bantamhøns. (2009, 14. februar). I Store norske leksikon. Hentet 9. februar 2016 fra
2. ↑  «Online Etymology Dictionary». Etymonline.com. Besøkt 13. august 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**Charlotte Stewart** (født 1941) er en amerikansk skuespiller kjent fra tv-serien *Huset på prærien*. 

Stewart har medvirket i over 70 film- og TV-produksjoner.

Stewart ble født i Yuba City i California og studerte skuespill i Pasadena.

Hun TV-debuterte i 1960 via to gjesteroller i dramaserien *Letter to Loretta* og filmdebuterte året etter i den relativt ukjente dramafilmen *V.D.* Fra 1974 til 1978 hadde hun rollen som Eva Beadle i tv-serien *Huset på prærien* og fra 1990 til 1991 spilte hun rollen som Betty Briggs i serien *Twin Peaks*. Hun gjentok rollen i 2017 (en episode). Hun har hatt gjesteopptredener i tv-serier som blant annet *Bachelor Father* (1961-62), *12 O'Clock High* (1965), *Hawaii Five-O* (1968), *Bonanza* (1969 & 71), *Cannon* (1973), *Kruttrøyk* (1968–1974), *Highway to Heaven* (1985), *Matlock* (1986), *Coach* (1989–92), *Life Goes On* (1992), *Beverly Hills, 90210* (1995) og *Cold Case* (2005).

Hun har hatt få filmroller, men en kan nevne *Eraserhead* (1977) og *Marksommer* (1990).

Referanser
----------

1. ↑   ČSFD person-ID 68914, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Charlotte Stewart». *IMDb*. Besøkt 30. juli 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Charlotte Stewart på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Charlotte Stewart i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Charlotte Stewart på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (da) Charlotte Stewart på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Charlotte Stewart på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Charlotte Stewart på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Charlotte Stewart hos The Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |