**Silisium** (tidligere gjerne kalt **kisel**) er et grunnstoff med kjemisk symbol **Si** og atomnummer 14. Silisium er et av få kjente stoffer som utvider seg ved overgangen til fast fase (størkning), et annet kjent stoff med denne egenskapen er vann.

Historie
--------

Silisium ble først identifisert i 1787 av Antoine Lavoisier, og uavhengig av ham ble stoffet fremstilt av Humphry Davy som feilaktig antok at det var en kjemisk forbindelse og ikke et grunnstoff. Gay-Lussac og Thénard utvant trolig en uren amorf form for silisium i 1811, men det var først i 1823 at stoffet ble isolert og identifisert som grunnstoff av den svenske kjemikeren Jöns Jakob Berzelius. Han døpte det nye grunnstoffet «silisium» etter det latinske ordet *silex* (flintstein).

I 1831 ble navnet *silicon* foreslått av den skotske kjemikeren Thomas Thomson, fordi endingen *-on* viste til det kjemiske slektskapet med karbon. I engelskspråklige land kalles derfor grunnstoffet *silicon*.

Silisiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Silisium er et halvmetall og en halvleder. Silisium er i gruppe 14 og periode 3 i det periodiske systemet og er mindre reaktivt enn karbon. Silisium med homogen krystallstruktur endrer elektrisk motstand når det blir utsatt for mekanisk trykk. I rent silisium har den elektriske motstanden en negativ temperatur-koeffisient, det vil si at motstanden synker når temperaturen øker. Silisium i krystallform har en grå metallisk glans, og i likhet med glass er det sterkt og hardt, men brekker lett.

### Isotoper

Naturlig forekommende silisium består av tre stabile isotoper: 28**Si** (92,32 %), 29**Si** (4,97 %) og 30**Si** (3,1 %). I tillegg er 20 kunstig fremstilte isotoper kjent (som alle er ustabile - og dermed radioaktive). De mest stabile av disse er 32**Si** med halveringstid 150 år og 31**Si** med halveringstid 157,3 minutter. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 10 sekunder.

CAS-nummer: 7440-21-3

Forekomst
---------

Silisium er det nest vanligste grunnstoffet i jordskorpen etter oksygen og utgjør 25,7 % etter vekt. Det finnes oftest sammen med oksygen som kvarts (silisiumdioksid, **SiO**2) eller i silikater. Disse mineralene er en hovedbestanddel i mange bergarter, både på jorden og månen, og andre terrestriske planeter, måner og asteroider. Opp imot 95 % av jordskorpen består av silikatmineraler. Silikatmineralene har en lavere massetetthet enn andre mineraler, og kan derfor stige opp mot jordskorpen fra mantelen der tyngre mineraler har samlet seg.

Anvendelse
----------

Silisium brukes blant annet til å lage halvlederkomponenter som solceller, transistorer og integrerte kretser til bruk i datamaskiner og annen elektronikk. Innenfor metallurgisk industri bruker man silisium i legeringer og som et reduserende element. Til denne typen industri har silisium vist seg å være svært anvendbart, spesielt fordi det har et lett prosesserbart oksid som regnes som det vanligste mineralet i jordskorpen (Kvarts). Norske selskaper befinner seg blant verdens største og ledende aktører i produksjon av rå silisium (Elkem), og til produksjon av solcellesilisium og silisiumplater (wafere) for solcelleindustrien (REC). Lilleby smelteverk i Trondheim var kjent for å lage verdens reneste ferrosilisium. Norge er fremdeles en stor produsent av ferrosilisium. Dette skjer blant annet gjennom selskapene Elkem og Fesil.

Bildegalleri
------------

* KvartsKvarts
* Industrielt fremstilt polysilisiumIndustrielt fremstilt polysilisium

Referanser
----------

1. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for silisium Arkivert 11. juli 2007 hos Wayback Machine.
2. ↑  REC Group. Key facts Arkivert 16. april 2009 hos Wayback Machine.
3. ↑  Elkem. Forretningsområder Arkivert 15. april 2012 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |