| Artikkelen inngår i serien om
**Sørsamer** |
| --- |
| Sørsamisk draktskikk. Fra museet Saemien Sijte. |
| **Sørsamisk språk** |
| fonologi • morfologi • syntaks |
| **Historie** |
| Vivallen • Bindalstromma • Folldalstromma • Dalbusjøen 1811 • Felleslappeloven • Elsa Laula Renberg • Daniel Mortenson • Samemøtet i 1917 • Waren Sardne • Dunderlandsdalsulykken • Bergsland • Bull • *Sameblod* |
| **Institusjoner** |
| Saemien Sijte og *Åarjel-saemieh* • Åarjelsaemien Vierhtiesåafoe • Åarjel-saemiej skuvle • Gaaltije • Sijti Jarnge • teater • *Daerpies Dierie* • Aajege • Gïelem nastedh • Gïeleaernie |
| **Se også** |
| Kategori:Sørsamene |

**Sørsamisk morfologi**, eller bøyingsverket i sørsamisk, er en typisk representant for bøyingsverket i uralske språk. Språket har mange grammatiske kategorier som blir uttrykt morfologisk, og bøyingsverket er agglutinerende.

Substantiv
----------

Sørsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, f.eks. skiller sørsamisk mellom akkusativ *-m* og genitiv *-n*; dette skillet er forsvunnet både i nordsamisk (der begge disse kasusa mangler ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falt sammen til *-n*. Derimot finner man de samme suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien. Akkusativ *-m* og genitiv *-n* fins i marisk, og akkusativ *-m* og genitiv *-ʔ* i nenetsisk.

Sørsamiske substantiv kan deles inn i klasser etter hvilken form stammen har, såkalte stammeklasser. Det grunnleggende skillet går mellom likestava og ulikestava substantiv.

### Likestava substantiv

Likestava substantiv kan ende på *-ie* ( *guelie* «fisk»), på *-a* (*maana* «barn»), på *-oe* (*aaltoe* «simle») eller på *-e* (*niejte* «jente»). Denne vokalen kalles *stammevokalen*. Stammevokalen gjennomgår ulike endringer for de ulike kasusendingene.

Stammevokalen er uforandra i nominativ entall, akkusativ entall og genitiv entall. For alle andre enn *-e* er den også uforandra for nominativ, komitativ og genitiv flertall, i disse kasusa faller *-e* bort. For alle andre kasus i flertall, for essiv, og for komitativ entall, faller alle stammevokalene bort, bortsett fra *-oe*, som blir redusert til *-0*. Den siste gruppa av kasus er lokalkasusa illativ, inessiv og elativ entall, der *-oe* blir forkorta til *-o* og de andre blir forkorta til *-e*. Unntaket er illativ entall for *-ie*-substantiv. Som eneste stammeklasse har -ie-substantiva et eget kasussuffiks, *-an* (med omlyd) i illativ entall, og foran dette suffikset faller stammevokalen *-ie* bort. Dette er vist i tabellen under, der **=** betyr «stammevokalen er uforandra», **0** betyr «stammevokalen er fjerna» og **>e, >o** betyr «stammevokalen er endra til e, o».

| Stammevokal: | *-ie* | *-a* | *-oe* | *-e* |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nom sg -0: | = | = | = | = |
| akk sg -m: | = | = | = | = |
| gen sg -n: | = | = | = | = |
|  |  |  |  |  |
| nom pl -h: | = | = | = | 0 |
| kom pl -jgujmie | = | = | = | 0 |
| gen pl -j: | = | = | = | 0 |
|  |  |  |  |  |
| ill sg -an/-se | 0 | >e | >o | >e |
| ine sg -sne | >e | >e | >o | >e |
| ela sg -ste | >e | >e | >o | >e |
|  |  |  |  |  |
| kom sg -ine/jne | 0 | 0 | >o | 0 |
| ess -ine/jne | 0 | 0 | >o | 0 |
| akk pl -ide: | 0 | 0 | >o | 0 |
| ill pl -idee | 0 | 0 | >o | 0 |
| ine pl -ine | 0 | 0 | >o | 0 |
| ela pl -ijste | 0 | 0 | >o | 0 |

Kasusparadigmet ser dermed slik ut, for de fire ulike likestava stammeklassetypene (essiv har, som i alle de samiske språka, ingen egne flertallsformer):

| Kasus | -ie (sg) | -a (sg) | -oe (sg) | -e (sg) | -ie (pl) | -a (pl) | -oe (pl) | -e (pl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nom | guelie | maana | aaltoe | nïejte | guelieh | maanah | aaltoeh | nïejth |
| Akk | gueliem | maanam | aaltoem | nïejtem | guelide | maanide | aaltojde | nïejth |
| Gen | guelien | maanan | aaltoen | nïejten | gueliej | maanaj | aaltoej | nïejti |
| Ill | gualan | maanese | aaltose | nïejtese | guelide | maanide | aaltojde | nïejtide |
| Ine | guelesne | maanesne | aaltosne | nïejtesne | gueline | maanine | aaltojne | nïejtine |
| Ela | gueleste | maaneste | aaltoste | nïejteste | guelijste | maanijste | aaltojste | nïejtijste |
| Kom | gueline | maanine | aaltojne | nïejtine | gueliejgujmie | maanajgujmie | aaltoejgujmie | nïejtigujmie |
| Ess | gueline | maanine | aaltojne | nïejtine |

### Ulikestava substantiv

Adjektiv
--------

Sørsamiske adjektiv kan stå foran og modifisere et substantiv, som *attributt*, det kan være *predikativ*, eller det kan bli brukt som *substantiv*. I det første tilfellet har adjektivet en egen attributtform. For noen adjektiv er attributt- og predikativformene identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei predikativform. Det er denne forma som står i ordboka, og det er den som danner utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradbøying. I det tredje tilfellet blir adjektivet bøyd som et substantiv.

Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er f.eks. *røøpses* «rød», *onne* «liten» og *gieltegs* «spennende». Adjektiv med forskjellige attributt- og predikativformer er f.eks. *galmes* «kald» (attr. *galme*) og *garres* «hard» (attr. *garre*). Det er en tendens i språket til at attributtforma tar over som predikativform.

Adjektiv i sørsamisk er relativt dårlig utforska.

Verb
----

Sørsamiske verb blir bøyd i person, tempus, numerus og modus. Verba har de samme stammeklassetypene som substantiva.

### Person- og tempusbøying

```
   båetedh ‘å komme’
   Presens                              Preteritum
   sg.      du.          pl.            sg.     du.         pl.     
1  båatam   båetien      båetebe      1 böötim  böötimen    böötimh
2  båatah   båeteden     båetede      2 böötih  böötiden    böötidh
3  båata    båetiejægan  båetieh      3 bööti   böötigan    böötiejin   

   båetedh ‘å komme’
   Presens                              Preteritum
    sg.     du.          pl.            sg.        du.          pl.     	 
1  dåeredem dåerieden    dåeriedibie  1 dåeriedim  dåeriedimen  dåeriedimh  
2  dåeredh  dåeriedidien dåeriedidie  2 dåeriedih  dåeriediden  dåeriedidh  
3  dåerede  dåeriedægan  dåeriedieh   3 dåeriedi   dåeriedigan  dåeriedin
```

### Infinitte former

### Hjelpeverbet *leah*

Her er paradigmet for *leah* «å være» i presens og preteritum indikativ:

```
   Presens                   Preteritum
   sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
1  leam lean   libie        1 lim    limen     limh
2  leah lidien lidie        2 lih    liden     lidh
3  lea  lægan  leah         3 lij    ligan     lin
```

### Nektelsesverbet

I sørsamisk, som i de fleste uralske språk, er nektelsen et verb. Nektelsesverbet i sørsamisk blir bøyd i person og tal. På samme måte som i lulesamisk, men til forskjell fra nordsamisk og finsk, blir negasjonsverbet også bøyd i tempus:

```
   Presens                   Preteritum
   sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
1  im   ean    ibie        1 idtjim  idtjimen  idtjimh
2  ih   idien  idie        2 idtjih  idtjiden  idtjidh
3  ij   eakan  eah         3 idtji   idtjigan  idtjin
```

Postposisjonar
--------------

I tillegg til preposisjoner har sørsamisk også postposisjoner. Postposisjonene tar komplementa sine i genitiv. Noen av postposisjonene, de som omhandler retning og plassering, bilr bøyd i lokalkasusa illativ, inessiv og elativ, alt ettersom de betyr *til*, *i*/*på* eller *fra*. Jf. tabellen nedafor, der *til* er symbolisert med →•, *i*/*på* med • og *fra* med •→:

```
           inni    utafor  foran   bak         mellom      ved sida av i nærheten av  
→• «ill»   sijse   gåajkoe uvte    duakan      giske       bealese     gietskese
•  «ine»   sisnie  luvnie  åvtesne dueksesne   gaskesne    bealesne    gietskesne
•→ «ela»   sistie  luvhtie åvteste duekeste    gaskeste    bealeste    (-)
```

Litteratur
----------

* (no) Bergsland, Knut 1946: *Røros-lappisk grammatikk : et forsøk på strukturell språkbeskrivelse*. Instituttet for sammenlignende kulturforskning. Serie B. Skrifter ; 43. Oslo : Aschehoug.
* (no) Bergsland, Knut 1982: *Sydsamisk grammatikk*. Tromsø: Universitetsforlaget.
* (de) Hasselbrink, Gustav 1981: T1 - Grammatik, Wörterbuch Å - Flytt'edh.
* (de) Lagercrantz, Eliel 1923: *Sprachlehre des Südlappischen : nach der Mundart von Wefsen*. Bulletin / Kristiania Etnografiske Museum ; 1

Eksterne lenker
---------------

* Sørsamisk grammatikk på risten.no