**Reservoaringeniør** er en yrkestittel for en person som arbeider med å analysere, planlegge og drifte et petroleumsreservoar. Fagfeltet kalles reservoarteknologi eller reservoarteknikk 
og inngår som en del av petroleumsteknologi.

Mens geologer er ansvarlig for å beskrive i hovedsak statiske egenskaper til reservoaret, vil reservoaringeniører ha som oppgave å studere den dynamiske utviklingen til reservoaret,
som endringer i trykk og væskeforhold over tid. En viktig oppgave er å optimalisere produksjonen fra feltet.

Arbeidsoppgaver
---------------

En reservoaringeniør vil typisk arbeide i en gruppe av personer med ulik fagbakgrunn, som sammen har ansvaret for å kartlegge, planlegge og drifte et felt. I tillegg til reservoaringeniører kan en slik gruppe inneholde
geologer, geofysikere, petrofysikere, brønnteknologer og boreingeniører.

I Norge arbeider de fleste reservoaringeniører på land. Arbeidsplass kan være et gass- eller oljeselskap, et konsulentselskap eller Oljedirektoratet.

Oppgavene til en reservoaringeniør er svært varierte og kan inkludere

* Reservoarbeskrivelse og reservoarmodellering. Kartlegging av reservoaregenskaper som er viktige for den dynamiske oppførselen til reservoaret.
* Tolking av brønntester. En brønntest måler samsvarende data for trykk og væskerater i en brønn, og fra disse dataene kan en esdtimere viktige reservoarparametre, som permeabilitet.
* Tolking av trykkdata for å kartlegge kommunikasjonsforhold i reservoaret.
* Tolking av 4D-seismikk for å forstå endringer i trykk og væskeforhold.
* Beregning av tilstedeværende volum av gass og olje i feltet.
* Prediksjon av framtidig produksjon og utvinningsgrad fra feltet. Reservoarsimulering er et viktig verktøy til dette.
* Brønnplanlegging. Hvor bør en brønn plasseres for å optimalisere produksjonen?
* Produksjonsplanlegging. Hvordan bør feltet driftes for best utnytting av ressursene?
* Offentlig rapportering, som for eksempel bidrag til en plan for utbygging og drift.

Dynamiske endringer som studeres av en reservoaringeniør skjer typisk på en tidsskala av lengde måneder eller år. I motsetning til dette vil en brønnteknolog ofte arbeide med dag-til-dag-optimalisering
av produksjonen.

Utdanning
---------

Reservoarteknologi undervises som en grein av petroleumsteknologi.

I Norge blir utdanning til reservoaringeniør gitt ved universitetet i Bergen, universitetet i Stavanger og ved NTNU i Trondheim. Mange reservoaringeniører
har utdanning i tilstøtende realfag eller ingeniørfag, for eksempel høyere utdanning i matematikk, fysikk eller kjemi.

Faglige organisasjoner
----------------------

Society of Petroleum Engineers (SPE) er en organisasjon som på verdensbasis arbeider for fagfeltet petroleumsteknologi og som interesseorganisasjon for medlemmene. 
Foreningen har lokale avdelinger i Stavanger, Oslo, Bergen, Trondheim og Nord-Norge.

En annen medlemsorganisasjon som omfatter reservoaringeniører er European Association of Geoscientists and Engineers (EAGE).

Referanser
----------

1. ↑  www.uib.no Masterstudium i petroleumsteknologi ved universitetet i Bergen Besøkt 6. november 2019
2. ↑  www.uis.no Arkivert 6. november 2019 hos Wayback Machine. Masterstudium i petroleumsteknologi ved universitetet i Stavanger Besøkt 6. november 2019
3. ↑  www.ntnu.no Masterstudium i petroleumsteknologi Besøkt 6. november 2019
4. ↑  www.spe.org Society of Petroleum Engineers. Besøkt 6. november 2019
5. ↑  www.spe.no Society of Petroleum Engineers Norge. Besøkt 6. november 2019
6. ↑  www.eage.org Arkivert 6. november 2019 hos Wayback Machine. European Association of Geoscientists and Engineers. Besøkt 6. november 2019

Litteratur
----------

* L.P. Dake (1978). *Fundamentals of reservoir engineering*. Amsterdam: Elsevier. ISBN 0-444-41667-6.