recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Undredal** er ei bygd og en grunnkrets i Aurland i Vestland fylke og et kirkesogn i Aurland prestegjeld i Sogn prosti. 

Bygda Undredal ligger ved vestsida av Aurlandsfjorden, nederst i Undredalsdalen, omtrent midt mellom innløpet til Nærøyfjorden og der Aurlandsfjorden svinger skarpt sørvestover til Flåm. 
Stedet har butikk, post, Undredal stavkyrkje og ysteri.
Siden barneskolens nedleggelse (2006) sendes barna til Flåm og ungdomsskole på Aurlandsvangen. 

Fra Undredal  Foto: Francis 
Undredal stavkyrkje  Foto: Roar Johansen 
I Undredal bodde 112 personer i 2001. 
Grunnkretsen omfavner i tillegg til Undredal, Undredalsdalen og naboområde til grensa mot Hordaland, og nordligste delen av kommunen på østsida av Aurlandsfjorden.

Undredal fikk vei i 1988, fylkesvei 601 går fra Undredal oppover Undredalen til Langhuso der den møter 
Europavei 16 som fortsetter vestover gjennom Gudvangatunnelen til Gudvangen innerst i Nærøyfjorden, 
og derfra om Voss til Bergen. 
Det er knappe to mil fra Undredal til Gudvangen. 
Østover går E16 gjennom Flenjatunnelen til Flåm 
og derfra videre til Aurlandsvangen, Lærdal og Østlandet. 
Fra Undredal er det 13 kilometers biltur til Flåm og 21 kilometer 
til kommunesenteret Aurlandsvangen. Passasjerbåten som går mellom Flåm 
og Gudvangen går innom Undredal ved behov. 

Undredal er et kirkesogn i Aurland prestegjeld i Sogn prosti. 
Sognekirken er Undredal stavkyrkje som i henhold til åringsdatering kan stamme
fra midten av 1100-tallet. Fram til 1855 hørte òg nåværende Nærøy sogn til Undredal sogn.

Referanser
----------

1. ↑  SSB: «Folke- og boligtellingen 2001, kommune- og bydelshefter 1421 Aurland», s. 50
2. ↑  SSB: Kart over delkretser og tettsteder i Aurland kommune
3. ↑  Torkjell Djupedal og Sigurd Vengen: «Undredal kyrkje» på nettstaden til Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane Arkivert 14. april 2015 hos Wayback Machine.
4. ↑  «Kirkebøker, Sogn og Fjordane» på nettstaden til Arkivverket

* Nettstaden til Undredal grendalag og bygdeutvikling
* Åsmund Ohnstad: «Stølen Langhuso i Undredalsdalen» på nettstaden til Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
* Om Undredal sokn på nettstaden til Den norske kyrkja
* Om postkontoret i Undredal på poststaddatabasen til Postmuseet på Maihaugen
* Eldre fotografi frå Undredal på nettstaden til Nasjonalbiblioteket

Eksterne lenker
---------------

* (en) Undredal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Relevans**: Denne artikkelen omtaler et emne som kan ha tvilsom leksikonrelevans. *Artikkelen bør endres slik at det fremkommer hvorfor emnet bør omtales i Wikipedia, ellers kan artikkelen bli slettet*.

**Jim Higgins** (født 2. desember 1930 i bydelen Harrow i London, død 13. oktober 2002) var en britisk revolusjonær sosialist og et ledende medlem av en gruppe politiske sosialister. 

Higgins var aktiv innenfor Communist Party of Great Britain men han forlot dette partiet etter Nikita Khrusjtsjov sin hemmelige tale i 1956 og den påfølgende sovjetiske invasjonen av Ungarn. Higgins sluttet seg i stedet til den trotskistiske Socialist Labour League og han ble snart denne gruppens sekretær. Etter en rekke interne krangler i perioden 1973 til 1976 ble han tvunget ut av denne organisasjonen. Higgins arbeidet i en periode som journalist og han var aktiv som forfatter og foredragsholder helt frem til sin død, og i 1997 publiserte han sine memoarer. Higgins døde i oktober 2002, da han var 72 år gammel.

Referanser
----------

1. ↑   The Guardian, www.theguardian.com, besøkt 2. desember 2023[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Norsk Landbruksrådgiving** driver faglig utvikling og uavhengig rådgivning gjennom 11 rådgivingsenheter (tidligere forsøksringer) med til sammen 350 ansatte og 29.000 medlemmer over hele landet. Rådgivingsenhetene er faglig bindeledd mellom landbruksforskningen og landbruket, og utvikler og etterprøver kunnskap gjennom lokale forsøk. Årlig utføres nærmere 800 feltforsøk hos medlemmene. Denne kunnskapen er grunnlag for rådgiving i planteproduksjon, teknikk, næringsutvikling, økonomi, klima- og miljøtiltak. 

Norsk Landbruksrådgiving (NLR) byttet navn fra Landbrukets Forsøksringer (LFR) 1. april 2008. I 2010 overtok Norsk Landbruksrådgiving 
ansvaret for bygningsteknisk rådgiving og planlegging i landbruket og utviklet tilbudet innen maskinteknisk rådgiving. 

Fra 2014 er tidligere Landbrukets HMS-tjeneste en del av Norsk Landbruksrådgiving, organisert som en egen fagavdeling med femti HMS-rådgivere og 10.000 medlemmer over hele landet. Norsk Landbruksrådgiving tilbyr HMS rådgiving innenfor helse, miljø og sikkerhet i landbruket. Dette i form av HMS-besøk på gården, helseoppfølging hos bedriftshelsetjeneste, kurs og andre faglige tilbud, samt krisehåndtering. 

Virksomheten er eid og styrt av næringsutøverne i landbruket og finansieres av disse, samt prosjektmidler og midler over Jordbruksavtalen. Virksomheten er medlem av interesseorganisasjonen Norsk Landbrukssamvirke.

Steinar Klev er styreleder og Jakob Simonhjell er direktør i Norsk Landbruksrådgiving.

Referanser
----------

1. ↑  Styrket HMS-rådgiving i landbruket Arkivert 29. september 2014 hos Wayback Machine. lr.no
2. ↑  «Jacob Simonhjell ny direktør i Norsk Landbruksrådgiving». 2017. Arkivert fra originalen 19. mars 2018. Besøkt 16.3.2018.
3. ↑  Bondebladet.no Arkivert 12. mars 2016 hos Wayback Machine. Ny direktør i Norsk Landbruksrådgiving. «Kristen Bartnes overtar etter Jon Mjærum. Samtidig tar Steinar Klev over som ny styreleder etter Bjørn Mathisen.» 11.03.2016

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
**Candidatus realium** eller **candidata realium** (forkortet **cand.real.**) er en høyere akademisk grad i Norge, avlagt i matematisk-naturvitenskapelige fag. Graden eksisterte til midten av 1980-årene, da den ble erstattet av cand.scient. Cand. real. var da graden ble avskaffet normert til 6 års studier, men hadde en lang tradisjon for omfattende hovedoppgaver som holdt et høyt forskningsmessig nivå, og i praksis brukte mange lengre tid på graden. Tidligere hadde ikke graden noen formell tidsnormering, men 6–8 år var vanlig. Av denne grunnen har graden blitt sammenlignet med amerikansk PhD; bl.a. oversetter Johan Galtung sin cand. real.-grad til engelsk som PhD. Bakgrunnen for innføringen av graden cand.scient. var ønsket om en kortere grunnutdannelse innen realfag enn cand.real. innebar; cand.scient. var normert til ett år mindre.
**Lars Jacob Hiim** (født 1971) er en norsk politiker (H), organisasjonsmann og jurist. Han har vært statssekretær i fire departementer. Hiim er fra 2022 administrerende direktør i Boligprodusentenes forening.

Liv og virke
------------

Hiim hadde ledende verv i Unge Høyre i Ringerike og Buskerud og ble valgt inn i Ringerike kommunestyre i 1991. Han var ansatt i Høyres stortingssekretariat fra 1997 til 2002, først som politisk rådgiver, senere som nestleder og informasjonsansvarlig, og fra 2001 til 2002 som sekretariatsleder.

I 2002 ble han utnevnt til statssekretær i Miljøverndepartementet for statsråd Børge Brende og ble med Brende til Næringsdepartementet i 2004. Bondevik-regjeringen gikk av i 2005.

I desember 2007 ble han politisk rådgiver i NHO, og i august 2011 ble han avdelingsdirektør for arbeidsliv..

I 2014 ble Hiim utnevnt til statssekretær i Nærings- og fiskeridepartementet for statsråd Monica Mæland. I 2018 ble Mæland kommunal- og moderniseringsminister, og Hiim ble statssekretær i Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Fra Mælands utnevnelse som justis- og beredskapsminister i januar 2020 til Solberg-regjeringen gikk av etter valget i 2021 var Hiim statssekretær i Justis- og beredskapsdepartementet.

Torsdag 12. mai 2022 tok Lars Jacob Hiim over som ny administrerende direktør i Boligprodusentenes Forening. 

Han er utdannet jurist (cand.jur.) fra Universitetet i Oslo fra 1996. Han har vært advokatfullmektig i Steenstrup Stordrange (2006–2007).

Lars Jacob Hiim er sønn av Arild Hiim, tidligere stortingsrepresentant og fylkesordfører i Buskerud. Han er gift med tidligere arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie.

Referanser
----------

1. ↑   www.nettavisen.no, besøkt 5. mai 2019[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Ringerikes Blad, side(r) 7, utgitt 3. desember 1997[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Strand, Sindre Sverdrup (3. mars 2022). «Han har vært statssekretær i flere regjeringer – nå går Lars Jacob Hiim i lære hos Boligprodusentenes Forening». *Byggeindustrien*. Besøkt 15. januar 2023.  (Abonnement påkrevet)
4. 1 2 3 4 5  Statssekretær Lars Jacob Hiim (H). regjeringen.no. Besøkt 15. januar 2023.
5. ↑  Statsministerens kontor (13. desember 2002). «Offisielt fra statsråd 13.desember 2002». *001001-010152* **(norsk)**. Besøkt 20. april 2020.
6. 1 2  «Hiim utnevnt av kongen i statsråd». *www.ringblad.no* **(norsk)**. 5. april 2014. Besøkt 21. april 2020.
7. ↑  regjeringen.no (16. oktober 2013). «Erna Solbergs regjering». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 12. desember 2021.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata*
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Nøyaktighet er hvor nært målinger kommer en akseptert verdi, mens presisjon er hvor repeterbar eller reproduserbar målinger er under uendrede forhold
**Presisjon** (eller nøyaktighet) brukes blant annet om tall, og hvor mange gjeldende sifre de inneholder. Hvilken presisjon som trengs, som er tilstrekkelig eller er akseptabel varierer stort, og er avhengig av akkurat hvilken oppgave man står overfor.

Eksempel
--------

Datamaskiner har høy kapasitet, og regner ofte med langt flere desimaler og gjeldende sifre enn det som vil være en fornuftig besvarelse av en gitt oppgave. Hvis man for eksempel måler et objekt med et målebånd, for eksempel et stykke tau, og får resultatet 10 meter (til nærmeste centimeter), og man bruker en avansert kalkulator eller en datamaskin til å dele dette på 3, får man 3,3333333333333333333333333333333. Men dette er langt flere sifre enn i utgangspunktet. Gitt måleresultatet kan man gå ut fra at tauet egentlig har en lengde mellom 9,995 og 10,005 meter. (Dette er fordi alle tall innenfor dette området gir 10,00 når man runder av til to desimaler.) Delt på 3 gir disse tallene henholdsvis 3,3316666666666666666666666666667 og 3,335. Det vil si at tredelen av tauet er ett eller annet sted mellom disse tallene.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store medisinske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Preussens forfatning (1848/1850)** var en oktrojert forfatning, opprinnelig utstedt 5. januar 1848. Kong Fredrik Vilhelm IV vedtok og innførte forfatningen i Kongeriket Preussen. Forfatningen trådte i kraft 31. januar 1850, i revidert stand. Forfatningen videreførte monarkiet og satte treklassestemmeretten i kraft. Justisvesenet og domstolene fikk større selvstendighet.

Innhold
-------

Karikatur av Isidor Popper. - Mellom meg og mitt folk skal intet papirstykke trenge seg inn! 
Forfatningen slo fast at kongen personlig var den utøvende makt, og dermed uten juridisk eller politisk ansvar overfor noen. Kongen regjerte et *Königtums von Gottes Gnaden*, tysk for «et kongerike av Guds nåde». Kongen utnevnte alle embetsmenn og var hærens øverstkommanderende. Han hadde også en vesentlig innflytelse over lovgivningen. Domstolene fikk derimot en relativt uavhengig stilling.

En klar begrensning i folkets mulighet for medbestemmelse lå i treklassestemmeretten som ble innført med revisjonen av forfatningen i 1850. De som hadde stemmerett måtte dessuten avgi sin stemme offentlig, og kunne ikke holde sin stemmegivning hemmelig.

Forfatningen inneholdt likevel ikke en uttrykkelig henvisning til monarkiet som prinsipp for statens styresett. Justisvesenet, herunder domstolene fikk styrket sin selvstendige stilling. Borgerne ble jurdisk likestilt, i tillegg til at forfatningen ga dem en rekke grunnleggende rettigheter.

Bakgrunn
--------

Revolusjonen i Tyskland i 1848 dreide seg om samlingen av de tyske delstatene og Østerrike til en, stor nasjonalstat, den såkalte stortyske løsning. Frankfurparlamentet vedtok Frankfurtforfatningen, som imidlertid ikke rakk å virke før parlamentet ble oppløst. 

Det var urolighetene under revolusjonen som førte til at den prøyssiske kongen startet arbeidet med en egen forfatning for Kongeriket Preussen. Preussen skulle være en av delstatene i det tiltenkte tyske keiserriket. Forfatningen ble bestemt og satt i kraft av kongen selv, såkalt oktrojert. Da kongen underveis kom i konflikt med den oppnevnte folkeforsamlingen Preußisches Abgeordnetenhaus, oppløste han forsamlingen, og innførte treklassestemmeretten. Treklassestemmeretten ble ikke opphevet til fordel for alminnelig stemmerett før i 1918.

Referanser
----------

1. ↑  Museum, Stiftung Deutsches Historisches. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Das lebendige Museum Online». *www.dhm.de* **(tysk)**. Besøkt 30. januar 2024.
2. 1 2 3 4  «Die preußischen Verfassungen vom 5. Januar 1848 und vom 31. Januar 1850» (PDF).
3. ↑  «rbb Preußen-Chronik | Das Preußische Dreiklassenwahlrecht (5. Dezember 1848)». *www.preussenchronik.de*. 21. mai 2008. Besøkt 30. januar 2024.

Se også
-------

* Preussens forfatning (1920).
**Lenkeråte** er en prosess hvor lenker slutter å fungere over tid, enten ved at ressursen de peker til har blitt flyttet eller på annen måte blitt permanent utilgjengelig. En slik lenke kalles en *ødelagt* eller *død* lenke. Dette kan være et stort problem, spesielt på eldre nettsteder.

En studie foretatt i 2021 av eksterne lenker i *New York Times*-artikler i perioden 1996–2019 fant at 25 % av lenkemålene ikke lenger var tilgjengelige.

Lenkeråte kan ha flere årsaker. Det kan blant annet skyldes utløpt domenenavn, restrukturering av nettstedet, dynamiske nettsider, tidligere fritt tilgjengelig innhold har blitt flyttet bak en betalingsmur, eller blokkering ved et internettfilter eller en brannmur. Preventiv bruk av permanente lenker og PURL-er (*Persistent Uniform Resource Locator*), samt arkiveringssider som archive.is, Wayback Machine, WebCite osv. kan bidra til å forhindre at døde lenker oppstår. Slike arkiveringssider kan i noen tilfeller brukes i ettertid dersom nettsiden har blitt indeksert av en slik arkiveringssides bot i tide.

Se også
-------

* HTTP 404
* Internet Archive

Referanser
----------

1. ↑  Jason Hennessey; Steven Xijin Ge (9. oktober 2013). *A cross disciplinary study of link decay and the effectiveness of mitigation technique*. *Proceedings of the Tenth Annual MCBIOS Conference* **(engelsk)**. BMC Bioinformatics. doi:10.1186/1471-2105-14-S14-S5. Besøkt 22. januar 2023.
2. ↑  John Bowers; Clare Stanton; Jonathan L. Zittrain (27. april 2021). «The Paper of Record Meets an Ephemeral Web: An Examination of Linkrot and Content Drift within The New York Times» (PDF) **(engelsk)**. Berkman Klein Center for Internet & Society. SSRN 3833133 Åpent tilgjengelig. doi:10.2139/ssrn.3833133. Besøkt 22. januar 2023. Sammendrag.
3. ↑  Tim Berners-Lee (1998). «Cool URIs don't change». *World Wide Web Consortium* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 6. januar 2023. Besøkt 22. januar 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) HTTP 404 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Det tyske Arbeiderparti** *(Deutsche Arbeiterpartei – DAP)* var forløperpartiet til Det nasjonalsosialistiske tyske Arbeiderparti (NSDAP), og ble stiftet av Anton Drexler og Karl Harrer den 5. januar 1919 i München. Impulsen til det hadde Drexler fått fra sin mentor dr. Paul Tafel, ledende funksjonær for Det alltyske forbund, direktoriumsmedlem for MAN AG (Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg) og styremedlem i Det bayerske industrialistforbund. Karl Harrer fikk oppdraget å grunnlegge Thuleselskapet – Et tidlig medlem var også samfunnsideologen Gottfried Feder. 

Navneendringen fra DAP til NSDAP fant sted den 24. februar 1920 i Münchens Hofbräuhaus.

Det tyske Arbeiderparti begynte tellingen av antall medlemmer med nummer 500, for å gi inntrykk av en større tilhengerskare enn de faktisk hadde. Adolf Hitler, partiets daværende propagandaleder og senere formann, hadde medlemsnummer 555.

Hitlers medlemskort fra DAP, senere NSDAP
Adolf Hitler var blitt sendt til DAP av sin foresatte Karl Mayr, sjefen for informasjonsavdelingen for Riksverngruppekommando 4 i München, for at han skulle gjøre DAP til et nasjonalt Arbeiderparti med bred appell. 

I september 1920 skrev Mayr i et brev til Wolfgang Kapp: 

*«Det nasjonale arbeiderparti må gi den basis for den sterke støttropp som vi håper på. Dets program er riktignok fremdeles noe ubehjelpelig og kanskje også mangelfullt. Vi vil fullstendiggjøre det. Men det er sikkert at det allerede nå samler nokså mange tilhengere bak sine faner. Siden juli i fjor har jeg arbeidet med en måte å få styrket bevegelsen. […] Jeg har opp fått på bena svært dyktige unge mennesker. En Herr HItler f.eks. er blitt en medrykkende kraft, en folketaler av første rang.»*
Hitler var med på å utforme DAPs partiprogram, og det inneholdt bl.a. elementer som avvisning av Versaillestraktaten, sammenslutning med Østerrike og at jødene måtte miste sitt statsborgerskap. Det var også en rekke klassisk sosialistiske programpunkter.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
* Artikkel på Det tyske historiske museums sider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Torstad gård** er en gård på Hvalstad i Askerbygda i Asker kommune i Akershus.

Bygninger
---------

Torstad gård har en stor bygningsmasse. På veien opp til gårdstunet ligger føderådsbygningen på høyre hånd. Denne er fra 1920. Gårdens hovedbygning er fra 1824. Den var da opprinnelig bygd som 1 ½ etasjes hus. Rundt 1910 ble den påbygd 2. etasje og loft slik den fremstår i dag med valmet tak. Sidebygningen (drengestua) er oppført i 1796 og er dermed det eldste bolighuset på gården, opprinnelig tømmerbygning med åstak. Stabburet i tømmer er fra 1720. Driftsbygningen, eller låven, ble gjenoppført etter brann og sto ferdig 1993. Låven som da brant var oppført i 1911. Den nye låven er bygd på tuftene av den gamle låven. Her finnes et stort lokale med de opprinnelige steinmurene intakt, blant annet Gildekjelleren, som nå benyttes som selskapslokale. Det er også en driftsbygning oppført ca. 1965, opprinnelig som hønsehus, samt garasje/vognskjul som ble flyttet til gården på 1930-tallet, etter først å ha vært forsamlingshus for Holmen Vel-forening.

Gården har en allsidig anvendelse: Blant annet lokaler til Profil Design Norge AS, lager, utleie til boligformål, selskapslokaler, stallplasser for Islandshester med mer.

Gårdens areal
-------------

Gårdens areal er på totalt ca. 240 da. hvorav 155 da. dyrket mark. Her drives noe kornproduksjon i tillegg til eng for beiting. I tillegg til fulldyrket areal, har gården ca. 85 da. annet areal, hvorav ca. 30 da. er åpne beiter, mens resten er blandet edelløvskog.

Historikk
---------

Gravhaugene ved gården tyder på at det har vært bosetning og jordbruk i førkristen tid, og –stad navnet tidfester gården til yngre jernalder. (600-1.050 f.Kr.). Eldste dokument som omhandler Torstad er fra 1358. Torstad var da registrert som kirkegods tilhørende Hovedøen kloster. Torstad gård ble drevet med husdyrproduksjon frem til 1985. I tidligere år også med omfattende frukt- og grønnsakproduksjon. Av kulturminner finnes et fredet gravfelt fra jernalderen med til sammen 20 gravhauger og styvningstrær (dvs. løvtrær som har blitt kappet topp og grener av for bruk til dyrefôr), samt 2 dammer som det ble saget isblokker av i tidligere tider. Disse isblokkene ble deretter eksportert.

Referanser
----------

1. 1 2  Ableksikon[*død lenke*]
2. ↑  Akershus.no[*død lenke*]
Portal: Astronomi

**Near-Earth Asteroid Tracking (NEAT)** var et program utført av NASA og Jet Propulsion Laboratory med oppgave å oppdage jordnære objekter (NEOer). NEAT-prosjektet ble startet i desember 1995 og var aktivt frem til april 2007.

Historie
--------

Antallet jordnære objekter oppdaget av forskjellige prosjekter.
Den opprinnelige hovedetterforskeren var Eleanor F. Helin, med medetterforskerne Steven H. Pravdo og David L. Rabinowitz.

NEAT hadde en samarbeidsavtale med U.S. Air Force om å benytte et GEODSS teleskop på Haleakala på Maui i Hawaii. GEODSS er en forkortelse av Ground-based Electro-Optical Deep Space Surveillance og disse vidvinkel Air Force teleskopene var designet for optisk å observere romfartøy i jordbane. NEAT teamet designet et CCD-kamera og datasystem for GEODSS teleskopet. CCD-kameraets format er 4096 × 4096 pikseler og synsvinkelen er 1.2° × 1.6°.

Fra og med april 2001 fikk også Samuel Oschin telescope (1,2 meters blenderåpning Schmidt teleskop ved Palomar Observatory) oppgaven med å lokalisere og følge jordnære objekter. Dette teleskopet er utstyrt med et kamera som består av112 CCD-er som hver har format på 2400 × 600 piksler. Dette er det teleskopet som fanget bilder som ledet til oppdagelsen av 50000 Quaoar i 2002, samt 90377 Sedna i 2003 (publisert 2004) og dvergplaneten Eris.

I tillegg til å oppdage tusenvis av asteroider, er NEAT også kreditert med å ha gjenoppdaget den periodiske kometen 54P/de Vico-Swift-NEAT og av den *høy riktig bevegende* Teegarden's star. Kometen C/2001 Q4 (NEAT) ble oppdagen den 24. august 2001 av NEAT.

En asteroide har fått sitt navn til ære for programmet, 64070 NEAT, tidlig i 2005.

Se også
-------

* Liste over jordnære asteroider utfra distanse fra solen
* Planetary Data System (PDS)
* Minor Planet Center
* Catalina Sky Survey
* Lincoln Near-Earth Asteroid Research (LINEAR)
* Lowell Observatory Near-Earth-Object Search (LONEOS)
* Pan-STARRS
* Spaceguard
* Spacewatch

Referanser
----------

1. ↑

Eksterne lenker
---------------

* Near Earth Asteroid Tracking
**Nes prestegård** (Gamle Nes gård eller egentlig bare Nes) er den historiske og navnemessige bakgrunnen for Nes kommune i Akershus. Prestegården ligger i dag på Disen. Selv om gården ikke lenger eksisterer som egen enhet, lever navnet videre både som kommunenavn og i en rekke offentlige og kirkelige sammenhenger i romerikskommunen. 

Gamle Nes prestegård lå like ved neset der Glomma og Vorma møtes, men etter store jordras i 1725, 1728 og 1737 ble mesteparten av jordveien vasket ut i elvene. Nabogårdene (den gang som nå) var Ullershov og Disen. Etter at store deler av prestegården (Gamle Nes) hadde forsvunnet i ras, ble prestegården flyttet til nabogården Disen (der soknepresten fortsatt har sin bolig). Gamle Nes prestegård hadde fra før store skogeiendommer som samtidig ble overført til Disen gård tillike med de gjenværende jordene ute på neset, rundt det som i dag er kirkeruinene. 

Fra ca 1740 tilsvarer Nes prestegård mer eller mindre den «gamle» Disen gårds jordvei. Gamle Nes prestegård tilhører fortsatt Opplysningsvesenets fond v/Den norske kirke. Det gjelder også presteboligen på Disen. Kirkeruinene på neset der Glomma og Vorma møtes er offentlig eiendom og tilhører dermed verken Ullershov eller Disen gårder, men er en rest av Gamle Nes gård der man ikke lenger kan se et gårdstun, men som likevel er det historiske midtpunkt og navnemessige opphav for hele kommunen. 

Hovedbygningen på Nes prestegård er bygget på 1790-tallet med grunnplan på 250 kvadratmeter. Embetsgården er reist med to etasjer med sentral, majestetisk trappegang. Det er ca. fire meter takhøyde i hver etasje i tillegg til loft og krypkjeller. Boligen ble reist etter Jens Colstrups tid som prost/sokneprest til Nes. Boligen tilhører Kirken ved Opplysningsvesenets fond.

Kilder
------

* *Gamle Nes, Glimt fra 1000 års historie* (Årnes Rotary klubb) ISBN 9788230318119
* Opplysningsvesenets fond (med bilder):

| * v
* d
* r
Nes kommune i Akershus fylke |
| --- |
| Nes i Akershus | Tettsteder | Årnes **·** Vormsund **·** Aulifeltet **·** Haga **·** Opakermoen **·** Skogrand **·** Kampå **·** Brårud **·** Fjellfoten **·** Tomteråsen **·** Neskollen **·** Bjertnestunet |
| Kirker | Udnes kirke **·** Årnes kirke **·** Nes kirke **·** Fenstad kirke **·** Auli kirke **·** Ingeborgrud kirke **·** Klodsbodding kapell |
| Severdigheter | 

|  |  |
| --- | --- |
| Nes samlinger | Nes kirkeruin **·** Funnefoss industriarbeidermuseum **·** Arbeidersmåbruket Furuset **·** Stein skole **·** Auli mølle |
| Andre severdigheter | Disen **·** Gamle Nes prestegård **·** Seterstøa stasjon **·** Gamle Hvam Museum **·** Svanfossen |

 |
| Skoler | 

|  |  |
| --- | --- |
| Barneskoler | Årnes **·** Skogbygda **·** Fenstad **·** Østgård **·** Neskollen **·** Fjellfoten **·** Framtun **·** Auli |
| Ungdomsskoler | Vormsund **·** Runni **·** Skåningsrud |
| Videregående skoler | Nes **·** Hvam |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne
 |
**120 Days** var et norsk band som eksisterte fra 2001 til 2012, i starten under navnet **The Beautiful People** Medlemmene vokste opp i hjembyen Kristiansund, og flyttet til Oslo i 2002.

Under navnet The Beautiful People var de et av vinnerbandene under Zoom 2003 og ble sendt på en påfølgende landsdekkende Zoom-turné våren 2004. Samme år var gruppen også en av finalistene under NRK Urørts kåring av «Årets Urørt». Etter to EP-er hos norske Public Demand (datterselskap av Perfect Pop Records) i 2004, signerte gruppa kontrakt med Smalltown Supersound. I tillegg gjorde de en avtale med Vice Records for distribusjon utenfor Norge. Sent 2005 og tidlig 2006 gjorde de opptredener under det nye navnet Sex Beat, for å unngå tvister med utenlandske musikkgrupper som også het The Beautiful People. Deretter ombestemte de seg nok en gang, og i løpet av sommeren 2006 ble bandet hetende 120 Days.

Det selvtitulerte debutalbumet, *120 Days*, ble sluppet 10. oktober 2006 i Norge på Smalltown Supersound, og senere også i USA på Vice Records og i Japan på Traffic. For albumet vant bandet Spellemannprisen 2006 i klassen rock og årets nykommer.

Diskografi
----------

### Studioalbum

* *120 Days* (2006)
* *120 Days II* (2011)

### Singler

* Come Out, Come Down, Fade Out, Be Gone (2006)

Referanser
----------

1. ↑  «120 Days oppløses». *dagbladet.no*. 7. juni 2012. Besøkt 5. oktober 2018.
2. ↑  «Sikret seg 120 Days». *an.no*. 4. desember 2006. Besøkt 5. oktober 2018.
3. ↑  «To store vinnere». *nrk.no*. 27. januar 2007. Besøkt 5. oktober 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) 120 Days – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) 120 Days på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) 120 Days på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) 120 Days på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) 120 Days på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) 120 Days på AllMusic Rediger på Wikidata
* 120 Days på Facebook Rediger på Wikidata

* 120 Days på Myspace Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*
Voks og stearin er amorfe materialer
Et **amorft** stoff (fra gresk *amorphos*,som betyr «uformelig» eller «formløs», altså strukturløs) er et fast stoff der det ikke er noen definert finstruktur på molekylnivå. Disse stoffene savner krystallenes ordnede indre struktur, og viser derfor heller ikke noen regelbundet ytre form.

Amorfe stoffer har ikke et fast smeltepunkt, de blir normalt mykere innenfor et smelteintervall og når øvre grense passeres er materialet flytende. Som fast stoff har amorfe materialer to distinkt forskjellige tilstander; en *glassfase* og en *myknet* fase. Under glasstemperaturen er stoffet i glassfase mens over er materialet mykt og formbart. Vanlig glass er et slikt amorft materiale,

De fleste faste stoffer forekommer i forskjellige allotroper, både krystallinske og amorfe. Dersom amorfe varianter ikke oppstår naturlig kan de ofte fremstilles ved rask nedkjøling av smeltet materiale (vitrifikasjon eller forglassing). Dette reduserer molekylenes mobilitet og forhindrer at de rekker å innta energimessig gunstige posisjoner i en krystallstruktur. I metaller må slik nedkjøling foregå svært raskt, og praktisk er dette ofte ikke mulig. Amorfe allotroper kan også ofte fremstilles ved tilsetning av små mengder andre stoffer som forhindrer krystallisering. Dette utnyttes i vindusglass der silisiumdioksid (SiO2) tilsettes natriumkarbonat (Na2CO3, *soda*). Uten slik tilsetning og sakte nedkjøling danner silisiumdioksid kvartskrystall.

Amorfe plaster har en uregelmessig kjede som er snodd inn i seg selv og andre kjeder. Materialet er ofte stabilt under glasstemperaturen, over blir det formbart og vil normalt krype, dvs. trekke seg sammen. Amorfe plaster påvirkes oftest lettere av forskjellige kjemikalier enn andre plasttyper.

Voks, stearin, elfenben, PVC og akryl er eksempler på andre amorfe stoffer.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** NDL **·** NKC
 |
Fiskekiste - som er kastet ut av et gammelt naust.  Foto: Karl Ragnar Gjertsen  
En **fiskekiste** er til transport og oppbevaring av levende fisk, særlig til transport av levende torsk. Kista er formet som en liten båt, den er laget av tre, den har mange hull, og den har lokk. I sjøen flyter den i vannskorpa som en slags undervannsfarkost.  

Torskeruser og fiskekister er redskap som ofte brukes sammen; ved rusefiske fanger en torsken uten å skade den, slik at den kan bringes levende fram til markedet i byen. 

Fiskekista kan henge på slep bak båten både når torskerusene ettersees og på vei til fiskemarkedet i byen. På vei til byen kunne en ha flere kister hengende etter robåten. Fra Engelsvik ved Fredrikstad kunne folk ro til Kristiania og selge levende fisk ved Vaterland bru. Best kjent er strilenes turer til Bergen. En slik tur fra Sund eller Austerheim kunne to tre-fire dager. Bygdefolk overnattet da i bondestuene, der det var køiesenger med halm.  

På Hans Dahls maleri "Bergenhus" fra 1889 vises fiskere som ror sin båt med fiskekiste på slep. Av samme kunstner viser også maleriet "Lænsende for stormen" en fiskerfamilie med en fiskekiste ombård i en oselver.

Fiskekista kan også være kasseformet og er da til oppbevaring av levende fisk ved brygga.

På 1920-tallet ble fiskekista erstattet av brønnbåter for lengre transport av levende fisk.

Referanser
----------

1. ↑  Molaug:Vår gamle kystkultur II
2. ↑  Molaug, Svein (1994). *Vår gamle kystkultur. 2*. Dreyer. s. 164. ISBN 8250421760.
3. ↑  «Du finn oss i naustet». Besøkt 6. november 2016.
4. ↑   Svein Molaug: Vår gamle kystkultur.Bind 2. s.164 ]
5. ↑  Ågot Gammersvik:Landro.Kulturminne i Fjell. s.80.1981
6. ↑  «Bergenhus». Besøkt 6. november 2016.
7. ↑  Grøtvedt, Paul (1999). *For fulle seil : marinemaleriet i norsk billedkunst*. Oslo: Stenersen. s. 77. ISBN 8272012588.
8. ↑  Ågot Gammersvik:Landro.Kulturminne i Fjell. s.80.1981
**Aysénfjorden** er en ca. 70 km lang fjord som strekker seg mot øst fra en skjærgårdsregion kalt Moraleda-kanalen. som separerer Chonos-arkipelet fra Chiles fastland. Den ligger på 45°16′S 73°00′V og er indirekte tilknyttet Stillehavets åpne kyst via Darwin-kanalen. Aysén-elva utløper ved hodet til Aysénfjorden.

Puerto Chacabuco ligger på land ved hodet til denne fjorden. Puerto Aysén ligger ved Aysén-elva omtrent 4 km over hodet til Aysénfjorden. Det tjener som hovedstad for Aysén-provinsen.

Regionen er sterkt påvirket av en stor tidevannsforskjell (opp til 8 meter). Den ligger nær Sørishavsstrømmen, en større oseanisk overflatestrøm som treffer vestkysten av Chile ved 41° S bredde. Sørishavsstrømmen deler seg i den nordgående grenen som møter Humboldtstrømmen og den sørgående Kapp Horn-strømmen, og gir varme til å skape fordamping av havvann, som resulterer i nedbør over land på 4 000–7 000 mm per år i de chilenske Andes-fjellene. Fuktigheten er drevet over land med overveiende vestlige vinder, the Roaring Forties.

Siden januar 2007 har fjorden blitt utsatt for en serie av små jordskjelv.

Referanser
----------

1. ↑  CACERES, Mario.; Surface Features Of The Circulation In Fjords Of Southern Chile Observed In ERS And Landsat Images; Gayana (Concepc.), 2004, vol.68, no.2, suppl. p.71-76. ISSN 0717-6538.
2. ↑  Caceres M.1; Valle-Levinson A.; Sepulveda H.H.; Holderied K.; Continental Shelf Research, Volume 22, Number 11, July 2002, pp. 1683-1698(16); Elsevier Science
3. ↑  Marine Conservation in Southern Chile; Hucke-Gaete, Rodrigo, Viddi, Francisco, & Bello, Maximillio; 2006; ISBN 956-299-994-7
***Action Comics nr. 1*** er den aller første utgaven av det amerikanske tegneseriebladet *Action Comics*. Det ble utgitt i juni 1938 av DC Comics og inneholder blant annet den aller første opptreden med Supermann, som forøvrig også preger forsiden. Første nummer inneholder 11 forskjellige historier og er på 65 sider. Bladet er i ettertid blitt svært ettertraktet for samlere og er i dag ansett som verdens dyreste tegneserie. Det ble trykket i 200 000 eksemplarer og det er i 2014 antatt at det var i underkant av 50 intakte eksemplarer igjen.

I 2014 ble et eksemplar med meget høy kvalitet solgt for en sum tilsvarende 20 millioner kroner på eBay. Denne utgaven ble gradet til 9,0 av CGC og har blitt omtalt «som den hellige gral av tegneserier» og «Mona Lisaen av tegneserier». Tegneserien kostet 10 cent i 1938 (rundt 60 øre).

I 2011 ble et eksemplar eid av skuespilleren Nicolas Cage solgt for 12,7 millioner kroner, og året før ble et solgt for 8,6 millioner kroner. Eksemplaret som var eid av Cage ble stjålet i 2000, men kom til rette i 2011.

Innhold
-------

*Action Comics* #1 består av 11 separate historier, der Supermann har fått den største plassen. 

* "**Superman**" (s. 1–13) av Siegel og Shuster.
* "**Chuck Dawson**" (s. 14–19) av H. Fleming.
* "**Zatara Master Magician**" (s. 20–31) av Fred Guardineer.
* "**South Sea Strategy**" (s. 32–33) av Captain Frank Thomas.
* "**Sticky-Mitt Stimson**" (s. 34–37) av Alger.
* "**The Adventures of Marco Polo**" (s. 38–41) av Sven Elven.
* "**'Pep' Morgan**" (s. 42–45) av Fred Guardineer.
* "**Scoop Scanlon the Five Star Reporter**" (s. 46–51) av Will Ely.
* "**Tex Thompson**" (s. 52–63) av Bernard Baily.
* "**Stardust**" (s. 64) av "The Star-Gazer".
* "**Odds 'N Ends**" (baksiden) av Sheldon Moldoff.

Referanser
----------

1. ↑  Telegraph - Action Comics No 1, the first to feature Superman, to be auctioned on eBay (25.7.2014)
2. 1 2  VG - Førsteutgave av Superman solgt for 20 millioner kroner (2.9.2014)
3. ↑  ABC Nyheter - Superman solgt for 12,7 millioner kroner (1.12.2011) Arkivert 3. september 2014 hos Wayback Machine.
4. ↑  ABC Nyheter - Fant tegneserie til 5,5 millioner (12.4.2011) Arkivert 3. september 2014 hos Wayback Machine.
Husøy i Øyfjorden.   
 *(foto: Åsta Haukås)*
**Øyfjorden** er en av de lengre fjordene på øya Senja i Troms. Hele fjorden ligger i Lenvik, lengst nordvest på øya. Tidligere tilhørte Øyfjorden, sammen med Stønnesbotn, Hillesøy kommune. Fra innerst i Ørnfjordbotn i sør til fjordens utløp i Norskehavet ved Kjølva er det ca. 15 km. Innerst deler Keipneset fjorden i to, Trælvika i øst og Ørnfjorden i vest.

Ved Ørnfjordens utløp, på vestsiden, ligger fiskeværet Fjordgård (194 innb.), som har veiforbindelse via Fjordgårdtunnelen og Ørnfjordtunnelen på fylkesvei 275 til Mefjordbotneidet. Lenger utover langs Øyfjorden ligger de fraflyttede stedene Tofta, Øyfjordvær og Breivika.

I Trælvika er det også en forlatt boplass. Omtrent midt på østsiden av fjorden ligger fiskeværet Husøy (252 innb.). Husøya er ei egen lita øy som er knyttet til Senja med en 300 meter lang molo. Også Husøya har veiforbindelse. fylkesvei 277 går over fjellet via to tunneler til Huselv i Stønnesbotn. Begger de nevnte veiene er forbundet med fylkesvei 862.

Folketallet i Fjordgård har gått noe tilbake i løpet av de siste årene, mens det på Husøya har holdt seg stabilt, og til og med økt enkelte år. Begge stedene har hvert sitt kapell og hver sin skole, barnehage og dagligvarebutikk med posttjenester.

Referanser
----------

1. ↑  Øyfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk
| Artikkelen inngår i serien om
**Folkemordet i RwandaHodeskaller fra drepte under folkemordet i Rwanda** |
| --- |
|  |
| **Bakgrunn** |
| Rwandas historie
Hutuer og tutsier
Kongedømmet Rwanda
Borgerkrigen i Rwanda
Drapet på Juvénal Habyarimana og Cyprien Ntaryamira |
| **Hendelser** |
| Kronologi
Massakren i Gikondo
Massakren i Nyarubuye |
| **Ansvarlige** |
| **Tiltalte personer i Det internasjonale tribunalet for Rwanda**

---

**Genocidaires**
Akazu
Impuzamugambi-militsen
Interahamwe-militsen

---

**Massemedier**
*Kangura*
RTLM Radio |
| **Respons** |
| **Motstand**
Front patriotique rwandais

---

**Internasjonalt**
Det internasjonale samfunnets rolle
FN-oppdrag
Opération Turquoise |

**Det internasjonale tribunalet for Rwanda** (engelsk *International Criminal Tribunal for Rwanda*, **ICTR**; fransk *Tribunal pénal international pour le Rwanda*, TPIR) var en internasjonal domstol etablert av FNs sikkerhetsråd, som eksisterte fra 1995 til 2015. Domstolens oppgave var å dømme de ansvarlige for folkemordet i Rwanda. ICTR ble etterfulgt av Den internasjonale restmekanismen for straffetribunaler (Restmekanismen, MICT).

ICTR var den første internasjonale domstol som avsa fellende dom over personer ansvarlig for folkemord. Den var den første domstol som tolket Genekonvensjonenes folkemordbegrep, og var også den første institusjon som slo fast at voldtekt ble brukt som middel til å utøve folkemord. ICTR var også den første domstol som holdt medlemmer av pressen ansvarlige for medvirkning til folkemord.

Historie
--------

Tribunalet ble lagt til Arusha i Tanzania og det hadde kontorer i Kigali, Rwanda. Domstolens ankeinstans lå i Haag i Nederland.

ICTR behandlet i sin virksomhetstid tilsammen 94 saker. Sakene førte til at 62 ble funnet skyldig, 14 ble frifunnet og 10 tiltalte overført til nasjonale domstoler. Videre ble tre tiltaler overført Restmekanismen, tre tiltalte døde før saken var ferdigbehandlet og to saker ble trukket av påtalemyndigheten.

ICTR behandlet sin siste sak i førsteinstans i 2012. Deretter sto bare ankesaker til behandling og dessuten arrestordrene av Félicien Kabuga, Protais Mpiranya, og Augustin Bizimana, som var saker som ble overført Restmekanismen.

Referanser
----------

1. ↑  «The ICTR in Brief | United Nations International Criminal Tribunal for Rwanda». *unictr.irmct.org*. Besøkt 26. mai 2020. «prosecute persons responsible for genocide and other serious violations of international humanitarian law committed in the territory of Rwanda and neighbouring States, between 1 January 1994 and 31 December 1994»
2. 1 2 3 4  «The ICTR in Brief | United Nations International Criminal Tribunal for Rwanda». *unictr.irmct.org*. Besøkt 26. mai 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC
 |
**Gustav Fredrik Lorentzen** (født 13. januar 1915 i Oslo, død 7. august 1995) var en norsk sivilingeniør (1939) og dr.techn. (1956). Han ledet det maskintekniske kontor ved Fiskeridirektoratet i Bergen i perioden 1945 til 1951, og var professor i kjøleteknikk ved NTH mellom 1951 og 1985. Etter det var han rådgiver i SINTEF frem til sin død.

Han utførte grunnleggende forskningsarbeider innenfor flere kjøletekniske fagområder, herunder arbeider av sentral betydning for utviklingen av norsk fiskeriteknologi. Senere er han særlig kjent for sin promotering av naturlige kuldemedier, spesielt ammoniakk og karbondioksid. Han ble i 1977 æresdoktor ved Det tekniske universitetet i Delft, Nederland for sin internasjonale innsats innen kjøleteknikk. Blant annet bekledde han viktige posisjoner ved *International Institute of Refrigeration* (IIR) (Paris) og hadde et mangeårig samarbeid med Universitetet i Padova, Italia, der han jobbet i perioder. Lorentzen har fått en serie med vitenskapelige konferanser oppkalt etter seg, og den 14. konferansen, *14th IIR Gustav Lorentzen Conference on Natural Working Fluids*, ble lagt til Kyoto i 2020.

Han var far til musikeren Gustav Lorentzen.

Referanser
----------

1. ↑  «GL2020». *biz.knt.co.jp*. Besøkt 27. november 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Biografisk artikkel i Store norske leksikon
* Portrettfoto hos Gunnerus - spesialsamlinger ved NTNU Universitetsbiblioteket

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Wikistrinda **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI
 |
**Morten Flate Paulsen** (født 1957) er en norsk sivilingeniør og pedagog. Hans virke er innenfor nettbasert utdanning, blant annet innenfor NKI.

Paulsen underviste fire nettstudenter i faget grunnleggende databehandling høsten 1987. I 2012 fikk han Norges Vels medalje for 30 års arbeide med utvikling av nettstudier ved NKI Nettstudier der han var utviklingsleder og professor i nettbasert utdanning.

Høsten 2012 startet han Campus NooA - et internasjonalt senter for nettstudier. Han har jobbet som professor II i nettpedagogikk ved Høgskolen i Gjøvik, Høgskolen i Sør-Trøndelag og NTNU.

I 2018 ble han engasjert som fungerende generalsekretær i ICDE - International Council of Open and Distance Education.

Paulsen var president i European Distance and E-Learning Network (EDEN) fra 2010 til 2013 og medlem av forskningskomiteen til European Association for Distance Learning frem til november 2010. Han har sittet i styret for studiesenteret.no og var ansattrepresentant i NKIs styre i to perioder.

I 2009-2010 var han gjesteprofessor ved Universidade Aberta i Lisboa. Han var også tilknyttet Centre for Distance Education ved Athabasca University i Canada som Adjunct Professor fra 1999 til 2005.

Paulsen var redaktør for Nettskoleavisen i tolv år og regional kontaktperson for de internasjonale fagtidsskriftene IRRODL, EURODL og the Asian Journal of Distance Education. Han sitter også i redaksjonsrådet for seminar.net.

Paulsen er sivilingeniør fra NTH og har en doktorgrad i voksenpedagogikk fra Pennsylvania State University der han også arbeidet for the American Center for the Study of Distance Education og opprettet et av de første fagtidsskriftene på internett. Det het DEOS - Distance Education Online Symposium og det første nummeret kom ut i 1991.

Kilder
------

* M. F. Paulsen. 1989. En virtuell skole. Del II. Erfaringer fra EKKO prosjektet
* M. F. Paulsen. 2024. The Dawn of Online Education 1980-1990

Eksterne lenker
---------------

* My Online Education World 1980-1990
* Campus NooA
**Jon Erling Tenvik** (født 15. november 1960 i Larvik) er en norsk forretningsmann, marineoffiser  og konsul. 

Han er utdannet som operativ marineoffiser ved Sjøkrigsskolen i Bergen og har en MBA fra INSEAD i Fontainbleau. Tenvik har hatt en rekke ledende stillinger i finans og shipping bl.a. hos Morgan Stanley, Astrup Fearnley, Storebrand, B Skaugen Shipping og som direktør for Corporate Finance i Handelsbanken Capital Markets. Siden 2015 har han vært partner hos BackerSkeie som er et ledende selskap innenfor executive search. Han har sittet i en rekke styrer i børsnoterte og private selskaper i Norge, Storbritannia, USA, Finland, Luxembourg og Nederland. 

Tenvik tjenestegjorde som offiser i Sjøforsvaret fra 1979 til 1987. Siden 1991 har han deltatt i en rekke øvelser og operasjoner primært innen Naval Control of Shipping og NCAGS. Han ble utnevnt til kommandørkaptein i 2000 og kommandør i 2010. Tenvik var formann i Vernepliktige Sjøoffiserers Forening fra 2000 til 2008. Han har også vært formann i Sjømilitært Forum i to perioder. Fra 2000 til 2002 var han skipper i Norsk Anchorite Klubb. Han var president i NATOs Reserveoffisersorganisasjon CIOR fra august 2010 til 2012 og fra 2012 til 2016 president i Norske Reserveoffiserers Forbund. Han er siden 2018 honorær konsul for Jamaica i Norge.

Utmerkelser
-----------

Tenvik er innehaver av fortjenestemedaljer blant annet fra Danmark, Finland, Sverige og Malta. Før han konverterte ferdighetsmerkene til dagens fellesmedaljer for skyting og feltsport hadde Tenvik medaljene for Det militære skarpskyttermerke, Det militære marsjmerke, Norges idrettsforbunds idrettsmerke, Den store havhesten og NAIS-medaljen, jf. bilde i infoboks.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utmerkelser

|  |  |
| --- | --- |
| Sjøforsvarets vernedyktighets-medalje med tre stjerner | Finske reserveoffiserers forbunds hederstegn i gull |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Sveriges reservofficerares förtjänsttecken | Forsvarets medalje for skyting | Forsvarets medalje for feltsport | KNBLO-medaljen med krone |

 |

Referanser
----------

1. ↑   www.facebook.com, besøkt 18. juni 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  «Reserven». Forsvarets forum. 25. juni 2012. Arkivert fra originalen 21. mai 2016. Besøkt 26. september 2014.
3. ↑  
«Jon Erling Tenvik». Norske Reserveoffiserers Forbund. Arkivert fra originalen 20. februar 2015. Besøkt 26. september 2014.
4. ↑  «SVEROFs Facebook-side». 4. august 2015. Besøkt 7. september 2022. «Com. Jon Erling Tenvik (Norge bl.a. f.d. CIOR president) förärades FROF (finska reservofficersförbundet) förtjänstmedalj i guld för mångåriga förtjänstfulla insatser inom Nordiska samarbetet och CIOR.»
«***Jeg synger for min lille venn***» er en vuggesang med tekst av finlandssvenske Rafael Hertzberg (1845-1896), oversatt til norsk av Nordahl Rolfsen og først trykket på norsk i hans *Lesebok for Folkeskolen* i 1892. Melodien som visa synges til er av Per Winge.

Teksten
-------

**1.** Jeg synger for min lille venn,  

og synger siden om igjen  

for sølv og gull jeg synger ei  

jeg synger bare, barn for deg.  

  

**2.** Jeg synger denne ene sang  

som jeg har hørt så mangen gang,  

da jeg var liten jeg, som du  

og hjelpesløs som du er nu.  

  

**3.** Jeg hørte den av moders munn  

ved nattetid i midnattstund,  

og hjemme hos min gode far  

jeg denne sangen sunget har.  

  

**4.** Kom hit, kom hit, kom hit Jon Blund  

kom hit til gården vår en stund,  

kom hit og ned i sleden bær  

vår veslegutt så fin og skjær.  

  

**5.** Tre frem, tre frem til vuggen du  

og bøy deg over barnet nu,  

og når du det i favn har fått  

så la det sove riktig godt.  

  

**6.** Så må du kjøre varlig da  

kjør dit hvor drømmen kommer fra,  

hvor berget er av pure gull  

og porten er av perler full.  

  

**7.** Så la det sove som en blomst  

og blunde blidt som blad på tre  

og lukk ditt øye opp og se  

På morgen solens atterkomst.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Ole Lukkøye i Store norske leksikon
2. ↑  Rolfsen, Nordahl (1892). *Læsebog for folkeskolen*. Jacob Dybwad. s. 233.
3. ↑  Grinde, Nils (1971). *Norsk musikkhistorie*. Universitetsforlaget. s. 231.