**Knut Kirsebom Wigert** (født 3. oktober 1916 i Skien, død 14. juni 2006 i Oslo) var en norsk skuespiller, motstandsmann, riksmålsforkjemper og skipsreder. Han ble ansett som en av landets fremste tolkere av Ibsens og Shakespeares dramaer.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn og familie

Hans foreldre var major Sigvald Hansen (1881–1954) og Carmen Fransciska Christina Kirsebom (1887–1951). Han var bror av skuespiller og motstandskvinne Sonja Wigert (1913–1980) og av ingeniør Erik Wigert (født 1923). 

Han var gift tre ganger, først i 1942, da han giftet seg i London med sekretær ved Londonregjeringen, Eva Agathe Nordlie (1915–2000) som var datter av den kjente murer og Høyreformann Arthur Nordlie. Efter krigen giftet han seg i 1951 med skipsreder og riksmålsaktivist Sofie Helene Wigert (1913–89), som var datter av skipsreder Rudolf Olsen og datterdatter av skipsreder Rolf Andvord (1848–1906). Knut hjalp henne med skipsrederiet og aktivismen ellers. Efter hennes død giftet han seg i 1993 med Vera Dietrichson Burkoff (1929–2007), datter av skipsreder Vitali Burkoff (1897–1969) fra Arkhangelsk og Randi Vestvold (1905–89). Hans tredje hustru skrev to biografier om ham.

### Skuespillerkarriere

Wigert fikk med sin søsters hjelp innpass på Centralteatret i 1937 i en statistrolle som «Bassanio» i *Kjøpmannen i Venedig.* Han fikk fast engasjement ved Nationaltheatret i 1938, hvor han debuterte i Finn Halvorsens *Abrahams offer* og fikk svært gode kritikker. Han spilte «Leander» i Ludvig Holbergs *Henrik og Pernille* og «Tom» i *Glassmenasjeriet*. Videre spilte han i Molières *Tartuffe* og Alexander Kiellands *Tre par*. Sin første Ibsen-rolle hadde han som «dr. Fjeldbo» i *De unges forbund*, så fulgte Jean-Paul Sartres *Skitne hender*, *Candide*, *Romeo*, «Mortimer» i *Maria Stuart*, keiser Julian i *Kejser og Galilæer* (kritikerprisen). Han spilte i Finn Havrevolds *Uretten*, og videre i *Katt på hett blikktak*, *Spansk trekant*, Somerset Maughams *Cirkelen*, «Rosmer» i *Rosmersholm*, *Dødsdansen* av August Strindberg, «Leicester» i *Maria Stuart*, *Hamlet*, «assessor Brack» i *Hedda Gabler*, «Helmer» i *Et dukkehjem*, *Peer Gynt*, «Daniel Hejre» i *De unges forbund*, *Seks personer søker en forfatter* av Luigi Pirandello (i Ingmar Bergmans regi), «kong Filip» i *Don Carlos*, *John Gabriel Borkman*, «Big Daddy» i *Katt på hett blikktak*, *Agilulf den vise* i Hans E. Kincks drama med samme tittel, og «sir Milne» i *Underskriften*, for å nevne noen av hans mer fremtredende roller. Han gikk av med pensjon på Nationalheatret i 1986.

Knut Wigert var også engasjert ved NRK Fjernsynsteatret, hvor han spilte *Kong Lear*, *John Gabriel Borkman*, billedhugger Rubek i *Når vi døde vågner*, assessor Brack i *Hedda Gabler*, *Bygmester Solness* og *Frithjof Nansen*. Han spilte også Rosmer i *Rosmersholm* i London for BBC sammen med Peggy Ashcroft. Ved filmen hadde han roller i norske produksjoner som *Tante Pose*, *Tørres Snørtevold* (1940), *Englandsfarere* (1946), *Ransom (1975) og* Höstsonaten *(1978).*

### Virke under krigen

Da tyskerne okkuperte Norge 9. april 1940, spilte Knut Wigert i *Moren* sammen med Johanne Dybwad. Like etter dro han til Trondhjem hvor han var en kort periode med Trøndelag teater, før han rømte til Sverige i 1941. Derfra dro han gjennom Russland, Palestina, Suez-kanalen, rundt Afrika og kom til London tre måneder senere. Der kom han med i Kompani Linge som var representert med 16 mann under britisk kommando under angrepet på tyske styrker i Måløy 3. juledag 1941. I en fjernsynsfilm fra 1987 fortalte han om Måløyraidet, fra forberedelsene i Skottland til selve raidet og følgene det fikk for Adolf Hitlers disposisjoner. Han ble senere utdannet til kommandosoldat ved Sandhurst Military Accademy. Han gikk inn på repertoar på Nationaltheatret da han kom hjem i 1945.

### Engasjement for riksmålet

Knut Wigert var i likhet med sin kone nummer to, Sofie Helene Wigert, ivrig forkjemper for riksmålet, og satt som formann for Riksmålsforbundet fra 1974 til 1983. Han var medlem av Det Norske Akademi for Språk og Litteratur. Han stilte seg i spissen for en landsomfattende nei-kampanje mot innføring av samnorsk – Foreldreaksjonen mot samnorsk – noe som resulterte i at Stortinget modererte denne politikken.

### Ibsenmuseet

Knut Wigert var initiativtageren til opprettelsen av Ibsenmuseet (Oslo). I 1989 gikk han opp i Arbiensgate hvor det den gang var kontorer og leiet et par rom der. Men senere fikk han leiet hele leiligheten til kr. 15 000 i måneden. Sammen med kona Vera Dietrichson skaffet han midler til restaurering av leiligheten, ved å lage en intimscene der de spilte *Byggmester Solness*, *Hedda Gabler* og 5. akt av *Peer Gynt* til stor publikumsoppslutning. Leiligheten ble delvis tilbakeført slik den var på Ibsens tid, og i 1994 ble den formelt overlevert til Norsk Folkemuseum som ivaretok den daglige driften. Wigert døde i Ibsenåret 2006, da det det bevilget 23 millioner kroner til fullstendig renovering av leiligheten, som i tillegg fikk en utstilling. Samtlige av Ibsens møbler er også på plass.

Utmerkelser
-----------

I 1988 ble Knut Kirsebom Wigert utnevnt til kommandør av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden, for fortjenester for norsk scenekunst.

Utgivelser
----------

* Wigert, Knut (1945). *Landflyktig*. [Bergen]: Grieg.
* Wigert, Vera D. (1991). *Knut, du lyver!: Knut Wigert i krig og fred*. Oslo: Aschehoug. ISBN 8203167977.
* Wigert, Knut (1998). *Teater: hva du ga mitt liv*. Oslo: Orfeus. ISBN 8246700316.

Filmografi (utvalg)
-------------------

* 1946 – *Englandsfarere*
* 

* 1940 – *Tante Pose*

Referanser
----------

1. 1 2   Internet Movie Database, IMDb-nummer nm0927732, besøkt 16. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Første konas dødsår fra gravferdsetaten i Oslo.
3. ↑  Se Knut, du lyver, s. 40

Eksterne lenker
---------------

* (en) Knut Wigert på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Knut Wigert hos Nationaltheatret Rediger på Wikidata

* (no) Knut Wigert hos Sceneweb Rediger på Wikidata

* (sv) Knut Wigert i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Knut Wigert på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (en) Knut Wigert hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* Omtale i Store norske leksikon/Norsk biografisk leksikon

| * v
* d
* r
Mottakere av Fritt Ords honnør |
| --- |
| Fritt Ords Pris (mottakere)  **·** Fritt Ords honnør (mottakere) |
| Hans Heiberg *(1979)*  **·** Philip Houm, Hermod Skånland og Anne Ma Ødegaard *(1980)*  **·** *Ikke utdelt* *(1981)*  **·** Hans Børli *(1982)*  **·** *Ikke utdelt* *(1983)*  **·** Arvid Hanssen, Lars Roar Langslet, Alf Steinsøy og Anne-Lisa Amadou *(1984)*  **·** Johs. Andenæs, Carsten Smith og Dag Sørli *(1985)*  **·** Åge Rønning, Odd Kvaal Pedersen, Radio Immigranten og Anders Bratholm *(1986)*  **·** Peter Wessel Zapffe, Harald L. Tveterås, Birgitte Grimstad og Lillebjørn Nilsen *(1987)*  **·** Barthélemy Niava *(1988)*  **·** Hå Gamle Prestegard, Espevær Husmorlag og Thomas Thiis-Evensen *(1989)*  **·** Jahn Thon, Egil Bakke, Edvard Beyer, Elisabeth Gording, Bestemødrene foran Stortinget og Sidsel Mørck *(1990)*  **·** Stiftelsen Aur Prestegård *(1991)*  **·** Odd Abrahamsen, Arquebus krigshistorisk museum, Svein Ellingsen, Erik Hillestad og Egil Hovland *(1992)*  **·** Jon Godal, Sverre Ødegaard, Arild Haaland, Dagmar Loe og Anne-May Nilsen *(1993)*  **·** Carl Fredrik Thorsager og Helga Arntzen *(1994)*  **·** Harald Noreng og Hans P.S. Knudsen *(1995)*  **·** Kari Risvik, Kari Vogt, Christian Norberg-Schulz, Rune Slagstad, Cato Guhnfeldt, Axel Jensen og Knut Wigert *(1996)*  **·** Nasa Borba *(1997)*  **·** Kristin Brudevoll, Erik Dammann og Ørnulf Ranheimsæter *(1998)*  **·** Aldo Keel *(1999)*  **·** Tor Bomann-Larsen, Hans Fredrik Dahl, Geir Hestmark, Geir Kjetsaa, Torill Steinfeld, Jan Otto Hauge, Reidar Hirsti, Ivan Kristoffersen, Arve Solstad og Kadra *(2000)*  **·** Åsne Seierstad *(2001)*  **·** Ottar Brox og Åge Hovengen *(2002)*  **·** Willy A. Kirkeby *(2003)*  **·** Kristian Ottosen *(2004)*  **·** Trygve Refsdal og Hermund Slaattelid *(2005)*  **·** Tom Martinsen *(2006)*  **·** Janet Garton, Ljubiša Rajić, Ebba Haslund, Sissel Benneche Osvold og Niels Christian Geelmuyden *(2007)*  **·** Arnhild Lauveng *(2008)*  **·** Erik Fosse og Mads Gilbert, Else Michelet *(2009)*  **·** Harald Eia, Bjørn Vassnes og Dag O. Hessen *(2010)*  **·** Odd S. Lovoll *(2011)* **·** Valerie Louhibi *(2012)* **·** Nina Johnsrud *(2012)* Per Edgar Kokkvold *(2013)*  **·** Flemming Rose og Vebjørn Selbekk *(2015)* **·** Loveleen Rihel Brenna og Walid al-Kubaisi (2016)  **·** (2017) Leo Ajkic, Amina Bile, Nancy Herz og Sofia Srour  **·** (2018) Simon Malkenes  **·** (2019) Levi Fragell  **·** (2020) Sara Johnsen og Pål Sletaune  **·** (2021) Utøya og Jørgen Watne Frydnes  **·** (2022) Lise Klaveness  **·** (2023) Ella Marie Hætta Isaksen |
| Institusjonen Fritt Ord |

| * v
* d
* r
Formenn for Riksmålsforbundet |
| --- |
| 
* Bjørnstjerne Bjørnson
* Ragna Nielsen
* Alfred Eriksen
* Johan M. Platou
* Jens Jørgen Mørland
* Gerhard Holm
* Ragnar Ullmann
* Alf Harbitz
* Harald Bakke
* Jonas Hestnes
* Arnulf Øverland
* Sigurd Hoel
* Ernst Sørensen
* Johan Bernhard Hjort
* Aksel Lydersen
* Knut Wigert
* Jan Willoch
* Erling Granholt
* Trond Vernegg

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** KulturNav **·** Discogs
 |

Portal: Andre verdenskrig