recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Trosvig** (i nyere tid også **Trosvik**) var en tidligere adelig setegård ved Fredrikstad.

Fra cirka 1400 til inn på 1500-tallet hørte gården til Oslo biskop gods. Etter reformasjonen gikk gården til Kronen, hvoretter adelsmannen Peder Christensen Harbou (d. etter 1582) i 1558 fikk den byttet til seg mot gods i Lomborg sogn. Han gjorde gården til en skattefri, adelig setegård.

På 1600-tallet var Trosvig i vekselvis adelig og borgerlig eie, inntil Gyldenløve i 1680 solgte den til generalmajor Johan Caspar de Cicignon. I hans tid var Trosvig et fristed for jesuitter, og etter at katolikkenes misjonssete i Fredrikstad brant i 1690, fikk de holde messer og prekener her. Cicignon lot innhugge sitt våpenskjold, religiøse monogrammer og andre innskrifter i fast fjell og sten på eiendommen. Et av dem lyder som følger:

> 
> *H. M. R. Ma devise:*  
> 
> *Courage sans conduite*  
> 
> *Est un seigneur sans suite*  
> 
> *Conduite sans courage*  
> 
> *Pauvre personage*  
> 
> 
> 
> 

Generalmajoren ble etterfulgt som eier av sønnen Frederik Christopher de Cicignon (1667–1719), som i 1717 solgte gården til kanselliråd Christian de Werenskiold. Han anla han et parkanlegg med grotter, springvann, statuer og hengende haver. Krigsråd Hans Siewers (d. 1839) eide gården fra 1803 til 1839. Det var formentlig ham som oppførte den nye store hovedbygning i mursten, som finnes avbildet på Johan Martin Graffs prospekt fra 1826. Bygningen var i to etasjer med
16 værelser og to kjøkken.

Etter Siewers død ble Trosvig solgt og delt opp i flere parseller, mens hovedbygningen ble revet.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  Bratberg, Terje (16. oktober 2023). «Trosvik». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 1. januar 2024.
2. ↑  Hiort-Lorenzen, Hans Rudolf; Thiset, Anders (1897). *Danmarks adels aarbog* **(dansk)**. Danmarks Adels Aarbog.
3. ↑  «Olsokforedraget 2019: Cicignons katolske byplan for Trondheim». *Den katolske kirke* **(norsk)**. Besøkt 1. januar 2024.
4. 1 2  «Trosvik Gård» (PDF). Fredrikstad kommune. 2003. s. 17.
5. ↑  I følge lokale, uverifiserte rykter, ble innskriftene utført av generalmajorens bror, som var billedhugger og (iøvrig ikke helt velbevart) (O. v. Munthe af Morgenstierne, 1920). Cicignon hadde en bror, Charles Théodore, død i 1715.
6. ↑  O. v. Munthe af Morgenstierne (1921). «Generalmajor Johan Caspar von Cicignons Liv og Levned» (PDF). *Personalhistorisk Tidsskrift*. 5.: 84–85.
7. ↑  Poppe, Svenn (2000). *Byvandringer*. Fredrik forl. s. 109. ISBN 8292091017.
8. ↑  Weidling, Av Tor (4. desember 2005). «Trosvik i fortid og nåtid». *Fredriksstad Blad* **(norsk)**. Besøkt 1. januar 2024.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Militærdoktrine** er uttrykk for hvordan militære styrker bidrar til kampanjer, store operasjoner, kamper, og engasjementer.

Det er en veiledning til handling, snarere enn harde og raske regler. Doktrinen skal gi en felles referanseramme over de militære. Det bidrar til å standardisere operasjonene, tilrettelegge for beredskap ved å etablere felles måter å utføre militære oppgaver på.

Doktrinen skal linke sammen teori, historie, eksperimentering og praksis. Målet er å fremme initiativ og kreativ tenkning. Doktrinen skal gi de militære uttalelser om hvordan militære styrker skal gjennomføre operasjoner og gi et felles leksikon for bruk til militære planleggere og ledere.

Definisjon
----------

NATO's definisjon av doktrine, som brukes uendret av mange medlemsland, er:

"*Grunnleggende prinsipper som veileder de militære styrkes aktiviteter for å nå sine mål.*" Doktrinen er autoritativ, men krever vurderinger i *gjennomføringen av programmet*".

Norsk militærdoktrine
---------------------

### Forsvarets fellesoperative doktrine

Forsvarets fellesoperative doktrine setter opp norske sikkerhets- og forsvarspolitiske rammer, og instruerer bruken av norske militære styrker. En norsk doktrine skal også ivareta nasjonale særtrekk, og beskrive forhold som ikke dekkes i NATO.

Referanser
----------

1. ↑  Attrill, Mark. "NATO-Doktrine." *De Tre Sverd Magazine*, 2015: 14.
2. ↑  AAP-6(V) NATO Ordliste og Definisjoner
3. ↑  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 7. oktober 2017. Besøkt 19. mars 2019.

Kilder
------

* Bert Chapman. *Militær Doktrine: En Referanse Håndbok*. Santa Barbara, Cal.: ABC-CLIO, 2009.
* Austin Lang. *Sjelen, Hærskarenes gud: Counterinsurgency Lære og Militære Kulturen i USA og STORBRITANNIA*. Ithaca–London: Cornell University Press, 2016.
* Christopher S. Twomey. *Den Militære Objektiv: Doktrinære forskjeller, og Avskrekking Svikt i Sino-Amerikanske Forholdet*. Ithaca–London: Cornell University Press, 2010.
**Lorentz Normann Kvam** (1891–1947) var en norsk høyesterettsadvokat og forfatter.

Han er antagelig mest kjent i dag for romanen *Den forsvundne pølsemaker* (1919), som han ga ut under psevdonymet *Rocambole Pedersen*, og som også var forelegget til den populære filmen med samme tittel. Kvam benyttet også flere andre psevdonymer, som *Espen Ask*, *Svein Dyre* og *Karl Borge*. Under psevdonymet *Lille Manasse* ga han ut flere samlinger drikkeviser sammen med Erik Aall Flood, som for sitt vedkommende brukte psevdonymet *Smuttan* i denne sammenhengen.

Fra 1934 var Kvam forfatter på heltid. På 1930- og 1940-tallet utga Kvam flere såkalte politiromaner med den trauste politimannen *J.J. Klæbo* i hovedrollen.

Han vokste opp i Kabelvåg, Trondheim og Ålesund. Faren, Martin Kvam, var jurist og kommunepolitiker. Lorentz Kvam tok juridisk embedseksamen med laud i 1913 og fikk møterett for Høyesterett i 1920. Han etablerte sin egen advokatforretning i Kristiania, nå Oslo, i 1918. Han var ikke veldig politisk interessert, men hadde noen verv i Frisinnede Venstre.

Han giftet seg i 1917 med Marie Dietrichson (1891–1953). Datteren Else Marie Kvam (1918–1980) var gift med politiembetsmannen og dommeren Lars L'Abée-Lund.

Bibliografi (i utvalg)
----------------------

* *Den forsvundne pølsemaker*, Oslo 1919
* *Helan går: Bordsange og drikkeviser samlet av Smuttan og Lille Manasse*, Oslo 1928
* *Skaal, kamerater! Helan går II. Nye selskapsanger og bordviser samlet av Smuttan og Lille Manasse*. Oslo 1934

Referanser
----------

1. 1 2 3 4   Norsk biografisk leksikon, oppført som Lorentz Normann Kvam, Norsk biografisk leksikon ID Lorentz\_N\_Kvam, besøkt 17. mars 2024[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4  Skei, Hans H. «Lorentz N. Kvam». *Norsk biografisk leksikon* (digital utg.). snl.no. Besøkt 17. mars 2024.
3. ↑  Mardal, Magnus (1984). *Norges prokuratorer, sakførere og advokater 1660–1905. Biografiske opplysninger*. Bind III, del 2, hefte AA–F. Oslo: Den norske advokatforening. s. 313–314. ISBN 82-7235-024-6.
4. 1 2  *Studentene fra 1909. Biografiske oplysninger samlet til 25-årsjubileet 1934*. Oslo: Grøndahl. s. 253–254.

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

**Bombardier CRJ900** er et tomotors jetfly som produseres av Bombardier Aerospace i Canada. Flytypen er basert på CRJ100/200-serien, og er som forgjengeren konstruert for regional passasjertrafikk. Hele Bombardiers CRJ regional jet program serie ble kjøpt opp og overtatt av Mitsubishi Heavy Industries i 2019.

Design
------

Etter den store suksessen de hadde med CRJ100/CRJ200-serien bestemte Bombardier seg for å starte produksjon av større varianter av samme design for å konkurrere med flytyper som Boeing 717, Boeing 737-600 og Embraer E-Jet-serien. CRJ900 ble utviklet sammen med CRJ700. Finnes i utgavene CRJ550, -700, -900 og -1000.

CRJ900 er beregnet på 86–90 passasjerer i en en-klasse konfigurasjon. Flyet er utstyrt med GE CF-348C5 jetmotorer som hver yter 59,4 kN, og er også utstyrt med slats. Flyet er løst basert på CRJ200-serien, men med betydelige forbedringer. Flytypen har fått et betydelig forbedre klimakontroll. Motorene er digitalt styrt istedenfor en kombinasjon av mekanisk og justeringer av drivstofftilgangen. Kabingulvet har blitt senket 5 cm, noe som gir bedre utsikt for passasjeren i kabinen, ettersom vinduene nå er nærmere øyenhøyde. Vingespennet er lenger og halen har blitt redesignet og har en større flate og er allotriomorf. Marsjhøyden er typisk 8–10 000 fot høyere enn for forgjengeren, med en littegranne større drivstofforbruk, og en marsjfart på 450–500 knop – en betydelig forbedring over forgjengeren.

I Nord-Amerika flys CRJ900 av Mesa Airlines, SkyWest, Northwest Airlink (Mesaba Airlines) og Delta Connection (Comair). Det første CRJ900-flyet (N901FJ) var faktisk et modifisert CRJ700, som hadde blitt forlenget to steder – framme og bak på skroget. Flyet er permanent parkert i Tucson i Arizona, og har kun blitt flydd for testformål.

CRJ900 konkurrerer delvis med Embraer 175, og i henhold til Bombardier er CRJ900 mer økonomisk å fly per setekilometer, mens Embraer på sin side har større lastekapasitet, rekkevidde og en større kabin.

I juni 2007 var det totalt 62 CRJ900-fly i tjeneste med forskjellige flyselskap, i tillegg til 49 bestilte. De største brukerne inkluderer Mesa Airlines (38 fly), SkyWest Airlines (17) og Mesaba Airlines (13).

Comair, som flyr under navnet Delta Connection, har bestilt 14 CRJ900-fly, og minst 6 av disse var i drift i november 2007. Disse er av spesiell interesse da de er i en to-klasse-konfigurasjon, med 12 førstklasse-seter og 64 øknonomiklasse-seter. Dette skyldes en begrensning i Delta's kontrakt med pilotene, som begrenser regionale flygninger til 76-seters fly.

I mars 2008 bestilte Estonian Air 3 nye CRJ900 NG 90-seters fly. Samme måned bestilte også SAS 13 av disse.

Varianter
---------

CRJ900 produseres i 3 varianter: Standardutgaven CRJ900 i tillegg til CRJ900 ER (Extended Range) og CRJ900 LR (Long Range).

Kilder
------

*
***Laemosaccellus*** er en slekt av snutebiller. De er middelsstore, avlange snutebiller uten skjell på kroppen.

Utseende
--------

Middelsstore, avlange, parallellsidige snutebiller. Kroppen er mørkfarget, oftest svart, gjerne med en blålig metallglans, og de mangler skjellkledning. **Hodet** er middels stort med store, flate fasettøyne og en ganske lang, tynn snute. Antennene er knebøyde, ganske slanke med en markert kølle ytterst, og sitter festet omtrent midt på snuten. **Brystskjoldet** (pronotum) er bredere enn langt, med avrundede sider, markert tilsmalnet framover, på oversiden kraftig og tett punktert. **Dekkvingene** er litt bredere enn brystskjoldet, parallellsidige, med markerte skuldre. De har sterkt markerte punktrader. **Beina** er forholdsvis korte, lårene med kraftige tenner på undersiden.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg i død ved, som oftest like under sevjelaget på små, nylig døde grener eller kvister.

Utbredelse
----------

Gruppen er utbredt i Australia.

Systematisk inndeling
---------------------

Disse billene blir ofte plassert i underfamilien Molytinae.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
					- Underfamilien **greinsnutebiller, Mesoptilinae** Lacordaire, 1863 (=Magdalinae)
						* stammen Laemosaccini Lacordaire, 1866
							+ slekten ***Laemosaccellus*** Zimmerman, 1994
								- *Laemosaccellus cryptonyx* Zimmerman, 1994
								- *Laemosaccellus festivus* Zimmerman, 1994
								- *Laemosaccellus magdaloides* Zimmerman, 1994
								- *Laemosaccellus semiustus* Zimmerman, 1994

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Epitet** (av gresk *epitheton*, «tilføyelse», adjektiv', av *epi-*, «på», og en avledning av *tithenai*, «sette») er et karakteriserende adjektiv som er lagt til et substantiv. I antikkens diktning, som hos Homer, var det stående uttrykk som «den rosenfingrede Eos», «hjelmbuskvaiende Hektor», og «den fotrappe helten Akillevs». mens Athene fikk en rekke epiteter knyttet til seg, hos Homer vanligvis *glaukopis* (γλαυκῶπις), oversatt som «med lyse øyne», «Athene med de skinnende øynene».

I middelalderen var tilsvarende tilnavn benyttet, vanligvis som et beskrivende begrep (ord eller uttrykk) som vanligvis følger med eller forekommer i stedet for navnet til en ekte eller fiktiv person, sted eller ting. Det er vanligvis bokstavelig beskrivende, som i Harald Hårfagre, Alfred den store, Harald Hardråde, Olav Kyrre (den stille, rolige, det vil si fredelige), Rikard Løvehjerte (fra *Cœur de Lion*) og Maria den blodige (*Bloody Mary*).

I det ptolomeiske rike i Egypt hadde samtlige mannlige herskere samme fornavn, og man skilte da mellom dem ved hjelp av epiteter, såsom Ptolemaios I *Soter*, Ptolemaios III *Euergetes*, og Ptolemaios IV *Filopator*. Tilnavnene her betydde henholdsvis «frelser», «velgjører» og «(den som) elsker sin far». Romertallene er en moderne oppfinnelse for å skille mellom dem.

Tilsvarende ble nordboere i vikingtiden vanligvis gjenkjent ved sitt fornavn og hvem de var sønn av, så som Olav Tryggvason eller Bjarne Kolbeinsson, eller ved treffende tilnavn som Erling Skakke (en skade i nakken), Eirik Blodøks (drepte flere av sine halvbrødre), Sigurd Orm-i-auga (muligens en misdannelse i øyet) og Sigurd Jorsalfare som dro til Jorsal (= Jerusalem).

Eksempler på stående epiteter i antikkens episke diktning som *Iliaden*:

* den fotrappe Akilles
* den skjønne Helene
* den mektige kong Agamemnon
* den allsidige Odyssevs

Nomenklatur
-----------

I biologisk nomenklatur kalles det andre leddet av et artsnavn for epitet. Menneskets vitenskapelige navn er *Homo sapiens*. «Homo» er slektsnavnet, mens «sapiens» (latin for «tenkende») er epitetet.

Referanser
----------

1. 1 2  «epitet», *NAOB*
2. ↑  Liddell, Henry George; Scott, Robert, red.: «Epithetos», *A Greek-English Lexicon*. Perseus Project.
3. ↑  Amadou, Christine : «Norske gjendiktninger og oversettelser av Homer» (PDF), Universitetet i Oslo
4. ↑  *glaukopis*, Riddell & Scott: *A Greek-English Lexicon*
5. ↑  kyrr, *Ordbøkene*
6. ↑  Richard I, *Oxford Reference*
7. ↑  «Bloody Mary», *Online Etymology Dictionary*

Eksterne lenker
---------------

* Homer's Epitheta ornantia, *Bibliotheca Augustana*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Halvard Olevarius Olsen** (født 23. januar 1886 i Kvæfjord, død 5. august 1966 i Oslo) er best kjent som leder av Arbeidernes Faglige Landsorganisasjon (AFL) mellom 1925 og 1934 og som et sentralt medlem av den delen av AFL som under den annen verdenskrig samarbeidet med okkupasjonsmakten.

Olsen var født i Kvæfjord i Troms, men flyttet etter hvert til Trondheim der han som et sentralt medlem av Fagopposisjonen av 1911 bidro til å radikalisere arbeiderbevegelsen under den første verdenskrig. I 1918 ble han sekretær og i 1919 formann for Norsk jern- og metallarbeiderforbund. I denne rollen inntok han raskt en mer forsiktig samarbeidslinje, men på tross av at han ble regnet som tilhørende høyrefløyen fulgte han med Norges Kommunistiske Parti ved splittelsen i 1923. Han ble imidlertid ekskludert året etter for sin motstand mot jernstreiken og forble partiløs til Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti og Det norske Arbeiderparti sluttet seg sammen i 1927. I og med at han ble valgt til AFL-formann i 1925 er han den hittil eneste AFL/LO-lederen som har blitt valgt uten å være medlem av Arbeiderpartiet.

Forholdet til ledelsen i partiet, og særlig Martin Tranmæl, var imidlertid svært anstrengt. På tross av sin posisjon i AFL oppnådde han lite gjennomslag i partiet, og i 1934 ble han kastet som AFL-formann da han gikk inn for mye av det samme som kort tid etter skulle danne grunnlaget for Hovedavtalen. Ved utbruddet av den annen verdenskrig var Olsen en av flere faglig tillitsvalgte som grunnla Fagopposisjonen av 1940, som inntok en samarbeidslinje overfor okkupanten. Mens mange medlemmer av Fagopposisjonen kort tid etter endret standpunkt fortsatte Olsen samarbeidet og virket som konsulent først for Jens Tangen, deretter for den av NS-utpekte AFL-formannen Odd Fossum. Olsen ble også medlem av NS og ble etter krigen dømt for landssvik.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Halvard Olevarius Olsen, Norsk biografisk leksikon ID Halvard\_Olsen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  *Norsk krigsleksikon 1940-45*. [Oslo]: Cappelen. 1995. s. 316-317. ISBN 8202141389.
3. ↑  FJELLVIK (tekst), EINAR (4. mai 2017). «LO-ledere gjennom tidene». *frifagbevegelse.no*. Besøkt 8. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Halvard Olsen hos Virksomme ord Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
LOs ledere |
| --- |
| 
* Hans G. Jensen (1899–1900)
* Dines Jensen (1900–01)
* Adolf Pedersen (1901–04)
* Joh. Johansen (1904–05)
* Adolf Pedersen (1905–06)
* Ole O. Lian (1906–25)
* Halvard Olsen (1925–34)
* Olav Hindahl (1934–39)
* Konrad Nordahl (1939–65)
* Parelius Mentsen (1965–69)
* Tor Aspengren (1969–77)
* Tor Halvorsen (1977–87)
* Leif Haraldseth (1987-89)
* Yngve Hågensen (1989–2001)
* Gerd-Liv Valla (2001–07)
* Roar Flåthen (2007–13)
* Gerd Kristiansen (2013–17)
* Hans-Christian Gabrielsen (2017–21)
* Peggy Hessen Følsvik (2021–)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** ISNI
 |

Portal: Andre verdenskrig
**Colossal Order** er en finsk videospillutvikler grunnlagt i 2009 i Tammerfors. Selskapet er kjent for økonomisk simulasjonsspill som *Cities in Motion*-spillene og byplanleggingssimulatoren *Cities: Skylines*.

Historie
--------

Selskapet ble etablert av en gruppe utviklere som kom fra den finske videospillutvikleren Universomo. Mariina Hallikainen ble hentet inn som administrerende direktør. Selskapets første spill, *Cities in Motion* var allerede under utvikling da selskapet ble startet. Finansiering ble hentet fra den finske Nærings-, trafikk- og miljøsentralen, Business Finland og AVEK-senterets tilskuddsprogram, DigiDemo. Det svenske selskapet Paradox Interactive ble valgt som utgiver for Colossal Orders videospill.

I 2015 ble Colossal Order utnevnt som årets finske videospillutvikler under forbrukerelektronikk-messen DigiExpo i Helsingfors.

Utgivelser
----------

* 2011: *Cities in Motion*
* 2013: *Cities in Motion 2*
* 2015: *Cities: Skylines*
* 2023: *Cities: Skylines II*

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  .
3. ↑  «Cities: Skylines toi vuoden suomalaisen pelinkehittäjän palkinnon». *Tivi* **(finsk)**. 30. oktober 2015. Besøkt 20. mai 2019.
4. ↑  «Colossal Order Ltd – Game Development Studio» **(engelsk)**. Besøkt 17. mars 2024.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Colossal Order – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Videospill
***Året gjennom Børfjord*** er en kortfilmdokumentar fra 1991 regissert og fotografert av Morten Skallerud. Den er filmet på 65 mm-film og viser et helt år i Børfjord i løpet av 12 minutter. Kameraet ble flyttet litt dag for dag med en spesiell animasjonsteknikk som kombinerte bevegelig kamera med intervallopptak. Slik blir man tatt rundt hele fjorden tilsynelatende sømløst i løpet av det året som passerer. 

Filmen har tradisjonelt blittbenyttet som åpningsfilm på den årlige 70mm-festivalen på Cinemateket i Oslo.

*Året gjennom Børfjord* vant Amandaprisen for beste kortfilm i 1991, og Grand Prix på Tammerfors kortfilmfestival i 1992. Den ble kåret til tidenes norske kortfilm under Kortfilmfestivalen i Grimstad.

Musikkvideo
-----------

I 2002 brukte den norske popgruppen A-ha deler av filmen som bakgrunn for sin musikkvideo "Lifelines".

Referanser
----------

1. 1 2  «"Året gjennom Børfjord" kåret til tidenes kortfilm». *www.aftenposten.no*. 17. juni 2002. Besøkt 19. november 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Året gjennom Børfjord* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Året gjennom Børfjord* hos Filmfront Rediger på Wikidata
* Camera Magica: Året gjennom Børfjord
* Filmarkivet: Året gjennom Børfjord, 2 minutter.
* "ÅRET GJENNOM BØRFJORD" på
**Nadir Larbaoui** (født 1949 Tébessa i Algerie), er en algerisk politiker som har vært statsminister i Algerie siden 11. november 2023.

Biografi
--------

I sin ungdom var han spiller på Algeries herrelandslag i håndball. Han deltok i den algeriske håndballcupen og var med på å vinne i 1971–1972, 1972–1973 og 1975–1976. Han ble tatt ut til VM i håndball 1974 og så til afrikamesterskapet i 1976.

Etter håndball-karrieren, begynte han å studere juss ved Universitet i Alger og fikk han en mastergrad i offentlig og internasjonal privatrett og en bachelorgrad i juss som gjorde ham til advokat. Han begynte deretter å arbeide i utenriksdepartementet, fungerer som direktør for avdelingen for juridiske og konsulære anliggender, direktør for avdelingen for internasjonale økonomiske relasjoner og direktør for den arabiske Maghreb-avdelingen. Han ble senere en karrierediplomat, og tjente som ambassadør til FN, Pakistan, Den arabiske liga, Maghrebunionen og Egypt.

Larbaoui ble stabssjef til Algeriets president Abdelmadjid Tebboune i mars 2023.

President Tebboune utnevnte Larbaoui til statsminister 11. november 2023 da han erstattet Aymen Benabderrahmane som fikk sparken. Flere observatører karakteriserte dette som et ønske fra president Tebboune om å sentralisere beslutningstaking ytterligere nesten et år før presidentvalget i Algerie som etter planen skal avholdes i desember 2024.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Algeria appoints a new prime minister to prepare for President Tebboune's second term». *Le Monde.fr* **(engelsk)**. 13. november 2023.
2. ↑  «Algerian president names a new prime minister ahead of elections next year». *AP News* **(engelsk)**. 12. november 2023. Besøkt 20. november 2023.
3. ↑  AE, Rédaction (11. november 2023). «Qui est Nadir Larbaoui, le nouveau Premier ministre ?». *Algerie Eco* **(fransk)**. Besøkt 20. november 2023.
4. 1 2  «New Permanent Representative of Algeria Presents Credentials | UN Press». *press.un.org*. Besøkt 20. november 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Nadir Larbaoui – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Langfoss** er en skihytte ved Langfossjøen utenfor tettstedet Momoen i Aurskog-Høland. 

Skihytten eies av Stangeskovene A/S

Skigruppa i Høland Idretts- og Ungdomslag (HIUL) er leietager og opprettholder de tradisjonelle aktivitetene i vinterhalvåret.

Historie
--------

Gjennom mesteparten av 1800-tallet var Langfossjøen og området rundt et levende bygdesamfunn med fastboende på Lognsetra, Måstad, Holmestrand, Tangerud og Langfoss. Christian Christiansen står som eier i 1865. Da han døde i 1914, hadde han for lengst tatt navnet Langfoss selv om familien ikke bodde der den tiden. Stangeskovene A/S som gjennom Stangs oppkjøp ble eier av skogen vest for sjøen, overtok etter hvert plassen Langfoss.

Etter at Tunsjø jeger- og fiskeforening i mange år leide Langfoss, overtok Momoen Idretts- og Ungdomslag (MIUL) leieforholdet i 1978. Dette ble da den første skihytte i Aurskog- Høland kommune med faste åpiningstider i helgene i tillegg til den årlige Langfossdagen, hver første søndag i mars. Besøkende på Langfossdagen registreres og gjentakende besøk over et visst antall år premieres med forskjellige Langfoss-statuetter og æresmedlemskap. Den har frem til 2017 blitt holdt i gang av Langfossgruppa i MIUL. Fra og med 2017 etter at MIUL ble slått sammen med Høland Idrettslag til Høland Idretts- og Ungdomslag (HIUL) er det nå Langfossgruppa (Skigruppa) i HIUL som drifter hytta. 

Etter at Langfossdagen 2024 måtte avlyses på grunn av vær- og føreforhold, besluttet Skigruppa å utsette arrangementet til søndag 9. juni samme år. Det ble også bestemt at fra og med 2025 vil Langfossdagen bli arrangert på søndag i uke 6, som også er morsdag. 

### Historieheftet "Langfoss - fra et hjem i skogen til skihytte"

I anledning markeringen av at det i 2018 var 40 år siden første Langfossdag så ble det utgitt et eget hefte "Langfoss - fra et hjem i skogen til skihytte" med historien til Langfoss og Langfossdagen. Se også omtale i Indre Akershus Blad.

|  |
| --- |
| Historieheftet utgitt 2018 |

Veibeskrivelse
--------------

| Kartutsnitt som viser Langfoss markert med grønn firkant og de mest vanlige utgangspunktene med parkeringsplass for bil med røde sirkler. |

Referanser
----------

Eksterne kilder
---------------

* Høland Idretts- og Ungdomslag
* Stangeskovene A/S
Jørgen Peter Jørgensen med hans kone og deres fem barn, avbildet rundt 1910.
**Jørgen Peter Jørgensen** (født 1850, død 1914) var en norsk forretningsmann og lokalpolitiker. Han var ordfører i Mandal i 1900 og igjen fra 1902 til 1904 for partiet Høyre.

Politiske verv
--------------

I tillegg til periodene som ordfører var Jørgensen også en stund formann i skolestyret.

Forretningsvirksomhet
---------------------

Jørgensen startet Mandal Telefonselskap, med sentralbord hjemme. I folketellingen fra 1910 er han beskrevet som «(t)elefoneier og samlagsbestyrer». "Samlagsbestyrer" refererer til hans viksomhet i Mandal Brændevinssamlag. Han var dampskipsekspeditør på bryggen i Mandal, og betjente billetter og lasting til skipene DS «Lyngdal» og DS «Lindesnes», som begge gikk i rutetrafikk langs kysten.

Familie
-------

Han var gift med lærerinnen Dorothea Winther Johnsen; ekteparet fikk fem barn.

Referanser
----------

1. ↑  «001 Jørgen Peter Jørgensen - 01 - 0143 Store Elvegate 61 - 001 - Tellingskretsoversikt - Folketelling 1910 for 1002 Mandal ladested - Digitalarkivet». *www.digitalarkivet.no* **(norsk)**. Besøkt 23. januar 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Joint Force Command Norfolk** (**JFCNF**) er et hovedkvarter i NATO underlagt Allied Command Operations, beliggende i Norfolk, som har fokusområde på Atlanterhavet og Nordområdene. 

Oppdraget er å opprettholde beredskap, beskytte strategiske kommunikasjonslinjer, avskrekke og bidra til NATOs evne til respons, sikre forsyning og i siste instans bruke makt for

nå forsvare allierte og partnere. JFCNF ble etablert i juli 2019 og erklært operativ 17. september 2020.

JFCNF er den eneste operative NATO-kommandoen i USA. Sjefen for JFCNF er også sjef for USAs Andre flåte.

Norske forhold
--------------

Fra 2022 utvikles Norwegian Joint Logistics Support Group (Nasjonalt logistikkoperasjonssenter) til inngå i JFCNF logistikkledelse, Joint Logistics Support Group*.*

Referanser
----------

1. ↑  Natos nyeste kommando blir operativ Forsvarets forum, 17. september 2020
2. ↑  Correll, Diana Stancy (17. september 2020). «NATO stands up Joint Force Command Norfolk to boost readiness in the Atlantic». *Navy Times* **(engelsk)**. Besøkt 18. september 2020.
3. ↑  «Norge tar ledelsen på NATO-logistikken i nordområdene». *Forsvaret*. Besøkt 5. desember 2022.
4. ↑  «Joint Force Command Norfolk and Norwegian Defence Logistics Organisation sign Technical Arrangement». *jfcnorfolk.nato.int* **(engelsk)**. Besøkt 5. desember 2022.
5. ↑  «Norwegian Joint Logistics Support Group». *Forsvaret*. Besøkt 14. mars 2024.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
Bliss' leir på Sion-fjellet, 1894-1897
**Frederick Jones Bliss** (født 22. januar 1859 i Suq-al-Gharb i Syria (nå i Libanon), død 1937) var en amerikansk arkeolog med bibelsk arkeologi som spesialområde.

Liv og virke
------------

Bliss var sønn av den protestantiske geistlige Daniel Bliss, grunnleggeren av *Syrian Protestant College* i Beirut. Foreldrene hadde straks etter sitt bryllup i 1855 reist til Syria som misjonærer, 

Han studerte ved *Amherst College*, der han i 1880 fikk sin Bachelor of Arts (B.A.). Deretter lå han i tre år ved *Syrian Protestant College*. Deretter studerte han til 1887 ved *Union Theological Seminary* i New York City. Mellom 1888 og 1890 forsket han i det nåværende Syria. I 1890 fikk han av *Palestine Exploration Fund* (PEF) sjansen til å etterfølge Flinders Petrie som leder av utgravningene i Tell el-Hesy, som Petrie hadde innledet. Etter en kort upplæring fra Petrie i Meidum begynte Bliss med sitt arbeid på Tell el-Hesy. De videre utgravningene pågikk i to år. Hans vellykkede innsats der førte til at han fikk flere oppdrag for PEF. Slik virket han fra 1894 til 1897 i Jerusalem. Der ble han assistert av Archibald Dickie. Som det neste sendte PEF ham inn i Sjefela. Han arbeidet da med R. A. S. Macalister. Dasmmen gjennomførte de utgravningene av Tell Zakariya, Tell es-Safi, Tell el-Judeidah og Tell Sandahanna.

I 1900 måtte Bliss avslutte sitt arbeide for *Palestine Exploration Fund*. Dels skyldtes det hans svekkede helse, dels at hans funn ikke var spektakulære nok for PEF. William Foxwell Albright fremholdt senere at PEF med dette hadde begått en dumhet som var til skade for den levantinske arkeologi.

Verker i utvalg
---------------

* *A Mound of Many Cities; or Tell-el-Hesy Excavated* (1894)
* *Excavations at Jerusalem, 1894-1897* (1898)
* *Excavations in Palestine during 1898-1900* (1902, med A. S. Macalister)
* *The Development of Palestine Exploration* (1906)
* *The Religions of Modern Syria and Palestine* (1912)

Referanser
----------

1. ↑   Catalogue of the Library of the Pontifical University of Saint Thomas Aquinas, oppført som Frederick Jones Bliss, Angelicum ID 56698[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6fb6335, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Rachel S. Hallote: *Bible, map, and spade: the American Palestine Exploration Society, Frederick Jones Bliss And the Forgotten Story of Early American Biblical Archaeology.* Georgia Press, 2006, ISBN 978-1593333478.

Eksterne lenker
---------------

* Biografi hos Palestine Exploration Fund
* 

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
*Monkey bread* der klumpene i det søte brytebrødet er revet løs med en gaffel. Foto: Darnedfrenchman 
**Monkey bread**, også kalt **monkey puzzle bread**, **sticky bread**, **Hungarian coffee cake**, **golden dumpling coffee cake**, **pinch-me cake** og **pluck-it cake** på engelsk, er en type søt gjærbakst som er særlig populær i USA. Bakverket likner på en hvetekake som består av mange sammenklistra kanelboller som kan rives løs med fingrene når en skal spise den.

Oppskrift, servering, navn og opphav
------------------------------------

Deigen blir forma til klumper eller boller som blir rulla i kanel, sukker og smelta smør, kanskje også knuste pekannøtter, og lagt sammen til steiking i en kakeform eller langpanne.

Bollekaka kan serveres som et praktisk og lettvint brytebrød til frokost eller som dessert og ekstra traktement, gjerne nystekt og varm. En kan smaksette og pynte med melisglasur, vaniljekrem eller noe annet.

Navnet *monkey bread*, «apebrød», henger sammen med at en bryter løs klumpene i kaka med fingrene på samme måte som aper plukker i maten.

*Monkey bread* er en variant av *arany galuska*, en type dessertkake som ble brakt til USA med ungarske innvandrere på 1880-tallet og kom i bakeriutsalgene i 1950-åra.

Referanser
----------

1. ↑  «Monkey Bread - Bollekake med sukker og kanel». *godt.no*. 4. september 2015. Besøkt 9. desember 2022.
2. ↑  NRK (4. februar 2018). «Monkey bread – bollekake med sukker og kanel». *NRK*. Besøkt 9. desember 2022.
3. ↑  «Monkey bread med eple og karamellsaus | EXTRA». *COOP* **(norsk)**. 22. august 2017. Arkivert fra originalen 9. desember 2022. Besøkt 9. desember 2022.

Se også
-------

* Kanelbolle
* Brytebrød

Eksterne lenker
---------------

* (en) Monkey bread – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
***Du pappa…*** er en norsk dramafilm fra 1994 regissert av René Bjerke, og med Håkon Bolstad og Nils Ole Oftebro i hovedrollene. Filmen handler om en ung tenåringsgutt, og hans forhold til faren og til kjærlighet.

Handling
--------

Seksten år gamle LP er nettopp ferdig med ungdomsskolen. Han bor i Oslo, som eneste barn av et middelklasse-par. For å komme seg vekk fra foreldrene sine, stjeler han en seilbåt i Oslofjorden. Men uten å vite hvordan han egentlig skal seile, krasjer han nesten på en brygge når den utrolig vakre Line (spilt av Benedikte Lindbeck) redder ham. Hun hopper om bord, og blir med LP på reisen hans. LP er i begynnelsen veldig mutt og tilbaketrukket.

Men etter hvert dukker LPs far (spilt av Nils Ole Oftebro) opp, og krever slutt på eventyret deres. LP er fast bestemt på å ikke underkaste seg farens autoritet, noe som fører til at far går om bord i båten og slutter seg til det unge paret. Det oppstår en konflikt mellom faren, og hans like sta avkom. Ingen av dem har egentlig lært den andre å kjenne, og Line blir katalysatoren hvor de innser nye sider av hverandre.

Skuespillere
------------

Håkon Bolstad – LP
Benedikte Lindbeck – Line
Nils Ole Oftebro – pappa
Grethe Ryen – mamma
Anders Dahlberg
Jannicke Bolstad
Ove Christian Owe
Anders Frøystad
Kristoffer Løvestad
Aslak Nygren

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Du pappa…* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Du pappa…* i Nasjonalbibliotekets filmografi Rediger på Wikidata

* (no) *Du pappa…* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (en) *Du pappa…* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Du pappa…* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata
Trønderlån. Fra Ålvundeid i Sunndal kommune på Nordmøre.  Foto: Olve Utne 
**Trønderlån** (lån kommer av norrønt *lǫn*, ‘lad, dunge, rekke’; jfr. færøysk *lon*, ‘lang bygning’), også noen ganger kalt *nordmørslån* (på Nordmøre) og *namdalslån* (i Namdalen), er det tradisjonelle våningshuset på mellomstore og større gårder i Trøndelag og på Nordmøre. Låna er smal og lang. Lengden på kortveggen er bestemt av lengden på tømmerstokken, ofte ikke mer enn 5–6 meter. Huset kan utvides ved å bygge på i lengden, og det finnes trønderlåner som er over 40 m lange.

Trønderlåna har normalt to etasjer og stående panel, og det er vanlig med flere boenheter der ulike generasjoner, og andre slektninger bor.

Trønderlån med valmet tak. Fra Stabblandet i Aure kommune på Nordmøre.  Foto: Olve Utne 
Foruten i Trøndelag og på Nordmøre, finnes det også trønderlåner i grenseområdet til disse, inkludert på større gårder i Østerdalen. Låner i Romsdal og Nord-Norge, 

kalles vanligvis henholdsvis romsdalslåner og nordlandslåner.

På Norsk Folkemuseum på Bygdøy finnes ei okergul trønderlån fra Verdal.

Referanser
----------

1. ↑  Bilstad, Camilla (10. juni 2010). «Åpnet Trøndelagstunet på Bygdøy». *NRK*. Besøkt 18. juli 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Trønderlån – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Trønderlåna tronderskbyggeskikk.no. Besøkt 9. mai 2021

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Hurtigruteskipet «Midtnatsol» på veg ut Sunnylvsfjorden. Den veiløse gården Smoge i bergsida ovenfor. Skrenakken og Robbervika (olivin dagbrudd) i bakgrunnen.
Hellesylt ved Sunnylvsfjorden
Sunnylvsfjorden, sett fra Hellesylt.
**Sunnylvsfjorden** er en del av Storfjorden i Stranda og Fjord kommuner på Sunnmøre. Sunnylvsfjorden starter ved Uksneset der Storfjorden deler seg i to. Sunnylvsfjorden går sørover, og Norddalsfjorden går østover til Tafjord. Sunnylvsfjorden går inn til bygda Hellesylt. Et par kilometer nord for Hellesylt kløyver fjorden seg, og Geirangerfjorden går østover, mens Sunnylvsfjorden fortsetter sørover.

Fjorden er 26 kilometer lang, og mellom 600 og 2000 meter bred. Den største dybden er 452 meter, vest for Skrenakken i Fjord kommune.

Langs fjorden ligger det mange forlatte fjord- og fjellgårder. Fjorden er i dag mest kjent for Åkerneset, hvor en fjellsprekk i ukjent fremtid trolig vil utløse et stort ras.

Fjorden og fjellet rundt inngår i Geiranger-Herdalen landskapsvernområde og UNESCOs Vestnorsk fjordlandskap.

Referanser
----------

1. ↑  Sunnylvsfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** SUDOC **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**MS Princess of the Stars** var en passasjerferge fra Filippinene eid av rederiet Sulpicio Lines. Den 21. juni 2008 kantret fergen etter en grunnstøting med 870 personer om bord.

20. juni 2008 forlot Princess of the Stars havnen i Manila for å seile til Cebu. En tropisk syklon, Frank, hadde nådd Samar tidligere samme dag, men skip på Princess of the Stars størrelse skulle ikke ha noen problemer i periferien av syklonen. Imidlertid endret syklonen uventet kurs senere samme dag, noe som satte fergen i alvorlig fare for å komme inn i en kraftig stormen, det ble gitt beskjed fra Manila om at skipet burde søke ly. Etter å ha tilbakelagt 16 timer av den planlagte 22-timers seilasen, ved 23.30-tiden, tok skipets mannskap kontakt med rederiets kontor i Manila for å rapportere at skipet hadde fått motorproblemer og gått på grunn nær Sibuyan og Romblon. Rederiet mistet kontakten og på grunn av uværet kunne ingen skip komme dem til unnsetning, heller ikke den filippinske kystvakten.

Dagen etter, 22. juni, avtok stormen og marinen sendte en båt til stedet, den rapporterte at Princess of the Stars hadde kantret.

Princess of the Stars, august 2008
Ifølge rederiet Sulpicio Lines hadde Princess of the Stars 626 passasjerer og 121 besetningsmedlemmer om bord, til sammen 747 i et skip som var sertifisert for opptil 1992 personer. Rederiet rapporterte at 42 personer overlevde. Senere er tallene på omkomne og overlevende blitt justert og havnet til slutt på at det var 870 om bord hvorav 111 besetningsmedlemmer. 56 personer overlevde og 814 var døde eller savnet.

Katastrofen er den verste i filippinske farvann i det 21. århundre og Princess of the Stars hadde havnet midt i syklonen, Den tropiske syklonen Frank hadde vindkast på 54 meter per sekund og i tillegg til ofrene på båten omkom 330 mennesker i jordskred og flom, mens ytterligere 374 også var savnet.

Arbeidet med å hente opp omkomne begynte men ble raskt stoppet fordi man oppdaget at 10 000 kilo av det farlige plantevernmiddelet endosulfan var om bord. Det er ikke lovlig å frakte farlig gods på ferger og rederiet var ikke klar over at det var i en av konteinerne. Det farlige godset ble fjernet og fergens drivstoffet ble tappet før arbeidet med å ta opp omkomne ble gjenopptatt.

Det ble i 2010 besluttet å berge vraket og det ble kuttet i to i lengderetningen, ytterligere 47 levninger ble funnet. I 2011 var man ferdig med å kutte opp vraket i deler som ble fraktet på land for ytterligger oppdeling.

Referanser
----------

1. ↑  «600 frygtes omkommet i filippinsk tyfon». *Jyllands-Posten* **(dansk)**. 23. juni 2008. Besøkt 8. februar 2024.
2. 1 2  «28 Philippines ferry survivors found: report - Yahoo! News». *web.archive.org*. 26. juni 2008. Archived from the original on 26. juni 2008. Besøkt 8. februar 2024. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
3. ↑  «Femtio överlevande efter färjeolycka». *Dagens Nyheter* **(svensk)**. 23. juni 2008. ISSN 1101-2447. Besøkt 8. februar 2024.
4. ↑  «Gift avbryter sökande i olycksfärja». *Dagens Nyheter* **(svensk)**. 27. juni 2008. ISSN 1101-2447. Besøkt 8. februar 2024.
Denne artikkelen omhandler den marokkanske byen.  For andre betydninger, se Casablanca (andre betydninger).

Casablanca
**Casablanca** er den største byen i Marokko, med om lag 3,8 millioner innbyggere og 5 millioner i byområdet; navnet er spansk og betyr «det hvite huset», på arabisk *dar beïda*. Byen ligger vest i Marokko, ved Atlanterhavet. Casablanca har landets største havn og er Marokkos økonomiske sentrum; selv om hovedstaden er Rabat. Casablanca ligger 18 kilometer fra byen Mohammedia.

Historie
--------

På 1100-tallet lå den berbiske landsbyen Anfa her, i middelalderen også kjent som et sjørøverrede. Byen ble ødelagt i 1468 og 1515 av portugiserne, som sistnevnte år anla en by som de kalte *Casa Branca* (det hvite hus). I 1755 ble byen hardt rammet av et jordskjelv, men den ble gjenoppbygd av den marokkanske sultanen. Spanske og franske kjøpmenn begynte å slå seg ned ved Casablanca på 1800-tallet, og i 1907 ble byen okkupert av franskmennene. 

Fra 1912 til 1956 tilhørte byen protektoratet Fransk Marokko.

Etter landgangen i Nord-Afrika i november 1942 inntok allierte grupper byen, og i januar 1943 var den åsted for den såkalte Casablancakonferansen mellom Winston Churchill og Franklin D. Roosevelt og deres militæra rådgivere.

Utdanning
---------

* EM Lyon
* Toulouse Business School

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  ; arkiveringsdato: 24. september 2018; arkiv-URL: .
3. ↑  «Casablanca». *Nationalencyklopedin*. Besøkt 24. oktober 2010.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Casablanca – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Casablanca portal (engelsk)
* Casablanca på Lexicorient (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Børge André Rannestad** (født 16. august 1973) er en norsk tidligere fotballspiller, som spilte på midtbanen i blant andre Viking, Odd og Mandalskameratene. Han kom til regjerende seriemester Viking sommeren 1992, etter to korte opphold i Bryne og Kvinesdal. Som midtbanespiller hadde han hard konkurranse om en plass på Vikings etablerte og sterke midtbane. Han fikk totalt 15 kamper og scoret tre mål for klubben i perioden 1992–1995, de fleste som innbytter.

Etter oppholdet i Viking dro Rannestad til 1. divisjonsklubben Odd, hvor han var mye plaget av skader. Han fikk kun ni kamper og ett mål i perioden 1996–1999. Rannestad spilte i Mandalskameratene i 2000, men la opp som spiller på toppnivå etter sesongen.

Rannestad var en av spillerne på Viking-laget som møtte Barcelona i Mesterligaen i 1992, da han fikk spille det siste kvarteret av 0–0-kampen på Stavanger stadion.

Rannestad har 34 landskamper og tre scoringer for Norge i aldersbestemte klasser.

Referanser
----------

1. ↑   FBref, FBref spiller-ID 21d0c37d[Hentet fra Wikidata]
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) Børge Rannestad – Transfermarkt Rediger på Wikidata

* (en) Børge Rannestad – FootballDatabase.eu Rediger på Wikidata

* (no) Børge Rannestad – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (en) Børge Rannestad – FBref Rediger på Wikidata
**Per Nørgaard Sørensen** (født 2. mars 1960 i Taars i Danmark), kjent under pseudonymet **Nordigarden**, er en dansk/norsk humorist og forfatter av limericker.

Nordigarden var limerick-leverandør for sportskommentatoren Jon Herwig Carlsen under sportssendinger på NRK. Samarbeidet begynte så smått i forbindelse med Vinter-OL 1994 på Lillehammer.

Nordigarden har sammen med Carlsen gitt ut boken *Poeski for sportsidioter* i 2003 (Epoke forlag). Han er også fast spaltist på nettsiden nordigarden.com og redaktør for bladet *Den femte linje*, som er medlemsblad for Limerickens venner i Norge. Nordigarden ga i mai 2009 ut boken *Sikke noget sludder* med 200 danske limericker (Nordigarden forlag). Nordigardens bok nr. 3 heter *Tow på Tåppi å To’es. I gu'e slat To'esda's digt - å let te'* , og ble gitt ut på Nordigarden forlag i april 2019. Boken er en samling av limericker på den danske dialekten vendelbomål. Mange av limerickene er tidligere offentliggjort på YouTube som *To'esda's digt*. Seneste utgivelse heter *Nordigarden på Tour* og er en samling av limericker om danske og norske rytteres innsats primært i Tour de France i perioden 2004-2023, men også andre mesterskap.

Sørensen er sivilingeniør av utdannelse og jobber til daglig som senioringeniør i firmaet Concrete Structures på Lysaker.

Bibliografi
-----------

Nordigarden er bidragsyter i følgende utgivelser:

* *En lettlivet lauskar fra Løken og 250 andre limericker* (Limericker, Frifant Forlag, 2000)
* *Gøy å strikke med tykke pinner* (modell, Cappelen forlag, 2005)
* *Endringsglede* (Limericker, Humorologisk forlag, 2008)
* *Bjæsken* (limericker, Bjæsken I/S, 2009, 2010, 2011)
* *Donald Duck & Co* (Norduckgardens limerickskole, uke 8 2011)
* *Tow på tåppi å Toes - i gu'e slat limericker - å let te'* (Nordigarden forlag 2019)
* Skipodden (limericker i ukentlig podcast vintersesongen, 2020/2021)
* Nordigarden på Tour (Nordigarden forlag 2023)
* Sofa Cykling (limericker i ukentlig podcast fra og med mars 2024)

Referanser
----------

1. ↑  «Sludder og vrøvl fra Nordigarden». lierposten.no. 11. juni 2009. Besøkt 4. februar 2020.
2. ↑  «Skriver for Carlsen og Rike». dt.no. 21. februar 2002. Besøkt 4. februar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Nordigardens hjemmeside

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
Italias president Sergio Mattarella og Canadas generalguvernør David Johnston inspiserer troppene.  Foto: Presidenza della Repubblica 
Governor General's Foot Guards, 1964
**Governor General's Foot Guards** (**GGFG**) er et reserveregiment i den canadiske hæren, og en del av De kongelige husholdtropper. Regimentets motto er *Civitas et Princeps Cura Nostra*. GGFG er det eldste regimentet i den canadiske militsen, opprettet i 1861. Regimentet har oppgaver som en regulær infanteriavdeling når det gjelder å beskytte canadisk territorium og støtte canadiske styrker i utlandet, men har også en paradefunksjon ved Parliament Hill og Rideu Hall i Ottawa. Denne siste oppgaven deler de med The Canadian Grenadier Guards.

Regimentet har sett kamp i flere konflikter, inkludert første og andre verdenskrig, og har hatt tre mottakere av Viktoriakorset i sine rekker.

GGFG er formelt alliert med det britiske regimentet Coldstream Guards.

Eksterne lenker
---------------

* Governor General's Foot Guards offisiell hjemmeside (engelsk, fransk)
* Governor General's Foot Guards Unit Web Site (engelsk)
Det betyr at dem dro øst .og hvor? Det er øst

Må ikke forveksles med Vesterled (rørledning).
**Vesterled** var betegnelsen som ble brukt om å reise i vikingferd mot vest og sørvest, til Storbritannia, Irland og vesterhavsøyer som Orknøyene, Shetland og Hebridene. 

Det var særlig norske vikinger som reiste i vesterled. Svenskene dro «i østerled» over Østersjøen og opp elvene i Kyivriket, mens danskene dro over til Nord-England, Frisland og Normandie. 

På begynnelsen av 800-tallet seilte vestlendinger som hadde slått seg ned på Shetland, Orknøyene og Færøyene, videre sørover og ryddet gårder på Hebridene, i Nord-Skottland og på østsiden av Irskesjøen. Derfra tok de kontroll over øya Man og opprettet flere små riker i Irland.

Da nordmennene kom til Irland like etter år 800, var øya delt opp i små riker som lå i stadig strid med hverandre. Vikingene slo seg ned flere steder langs kysten og grunnla de første byene. Men irene samlet seg til motstand. De allierte seg med danskene, og omkring år 900 ble nordmennene drevet bort. Men de kom tilbake. Først på begynnelsen av 1000-tallet ble det siste norske vikingriket nedkjempet på Irland.

Referanser
----------

1. ↑  Libæk, Ivar (2008). «Vikingtid og middelalder i Norge». *Historie Vg3 Påbygging*. Oslo: Cappelen Damm. s. 74. ISBN 978-82-02-28967-6.