**Michał Piwnicki** (Михайло Пивницький; født i 1771 i Niesuchojeże i Polen-Litauen, død 29. mai 1845 i Zjytomyr (Żytomierz) i Det russiske rike) var en polsk katolsk prelat og den andre biskop av Łuck og Żytomierz (1831-1845).

Liv og virke
------------

### Prest

Han ble uteksaminert fra det gresk-katolske teologiske seminar i Wilna (Vilnius). Under studiene var han vitne til statsmaktens fall i Det polsk-litauiske samveldet. Riket forsvant fra kartet da de siste delene ble fordelt mellom Russland, Østerrike og Preussen. 

Han ble presteviet i 1795 av biskop Arseniusz Główniewski. 

Årene 1795-1797 var Piwnicki professor i teologi ved det gresk-katolske presteseminar i Włodzimierz. I 1797 gikk han over til den latinske rituale og ble utnevnt til æreskanon for katedralkapittelet i Kiev. Han ble da også sekretær og leder for bispekurien i Żytomierz. I mars 1815 tildelte Universitetet i Vilnius ham tittelen doktor i teologi og av begge rettigheter.

### Biskop

Etter anmodning fra hans forgjenger, biskop Kacper Kazimierz Cieciszowski, utnevnte tsar Aleksander I ham til koadjutor for Łuck-Żytomierz bispedømme den 31. mai 1824. Den hellige stol forsinket godkjenningen av denne utnevnelsen - det var først den 3. juli 1826 at pave Leo XII prekoniserte ham med titulærbiskopen av *Rama*. Han ble bispeviet av biskop Franciszek Borgiasz Mackiewicz av Kamieniec den 27. mai 1827; medkonsekratorene var biskopene Jan Kanty Podhorodeński (hjelpebiskop i Łuck-Żytomierz) og Maurycy Mateusz Wojakowski (hjelpebiskop i Lublin). 

Faktisk begynte han å lede Łuck bispedømme i 1827, da Cieciszowski ble utnevnt til erkebiskop av Mogilev. Michał Piwnicki forble ved hans side i Sankt Petersburg, som var residensby erkebispedømmet Mogilev. 

Etter erkebiskop Cieciszowskis død (28. april 1831) bosatte Piwnicki seg permanent i Łuck og ledet personlig bispedømmet som var ham betrodd. Under hans regjeringstid opplevde Łuck bispedømme «en hel rekke smertefulle dager». For det første fikk novemberopprøret og dets sammenbrudd smertefulle konsekvenser for kirken i form av oppløsningen av mange kirker (inkludert 28 klostre og seminaret i Łuck). Godset og eiendommene til tidligere klostre ble konfiskert til fordel for den russiske statskasse. Under de tsaristiske dekreter ble også unerte gresk-katolske og latinsk-katolske menighetsskoler gradvis avviklet, og det var forbudt å bygge nye og renovere gamle kirker. Etter ordre fra tsarregjeringen måtte han flytte residensen, konsistoriet og seminaret til Żytomierz i 1844. 

Etter biskop Piwnickis død ledet fader Stanisław Łowecki bispedømmet.

Bibliografi
-----------

* Witold Józef Kowalów: «Biskup Michał Piwnicki (1831-1845)», [i:] *Wołanie z Wołynia* nr 5 (18) z września-października 1997 r. s. 36-37.
* Krzysztof Rafał Prokop: *Sylwetki biskupów łuckich*, Biały Dunajec – Ostróg 2001, s. 174-178.
* Інна Шостак: Луцько-Житомирська Римо-Католицька дієцезія наприкінці XVIII – у першій половині XIX століття, Білий Дунаєць (Biały Dunajec) – Острог (Ostróg) 2005.

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) \* bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) \*1586
* Biskop Claudio Rangoni (1559-1621) \*1593
* Erkebiskop Wawrzyniec Gembicki (1559-1624) \*1601
* Erkebiskop Jan Wężyk (1575-1638) \*1620
* Biskop Piotr Gembicki (1585-1657) \*1637
* Biskop Jan Gembicki (1602-1675) \*1653
* Biskop Bonawentura Dobrogost Madaliński (1623-1691) \*1672
* Biskop Jan Małachowski (1623-1699) \*1677
* Erkebiskop Stanisław Szembek (1651-1721) \*1690
* Biskop Felicjan Konstanty Szaniawski (1668-1732) \*1707
* Biskop Andrzej Stanisław Załuski (1695-1758) \*1724
* Erkebiskop Adam Ignacy Komorowski (1699-1759) \*1749
* Erkebiskop Władysław Aleksander Łubieński (1703-1767) \*1758
* Biskop Andrzej Mikołaj Stanisław Kostka Młodziejewski (1717-1780) \*1767
* Biskop Kasper Kazimierz Kolumna Cieciszowski (1745-1831) \*1775
* Biskop Franciszek Borgiasz Mackiewicz (1756-1842) \*1817
* Biskop *Michał Piwnicki* (1771-1855) \*1827

Referanser
----------

1. ↑   Sejm-Wielki.pl profil-ID psb.23072.1[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Richard Butterwick: *Polska rewolucja a kościół katolicki 1788—1792*. Wydawnictwo Arcana 2019, s.958.
3. ↑  catholic-hierarchy.org piw, lest 2. juli 2022

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Catholic-Hierarchy
 |