**Herbert Lars Gustaf Tingsten** (født 17. mars 1896 i Järfälla, død 26. desember 1973) var en svensk statsviter og skribent. Han var professor i statsvitenskap ved Stockholms högskola 1935–1946 og sjefredaktør i *Dagens Nyheter* 1946–1959.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Tingsten var sønn av Karl Tingsten (1863–1952) og Elin Bergenstjerna. Han ble i 1926 gift med Gerd Dahlin (født 1898). Han var også nevø av statsråd Lars Tingsten.

Herbert Tingsten studerte til doktorgraden mens han var sekretær i konstitusjonskomiteen.

### Karriere

Som statsviter bedrev han forskning innen svensk og utenlandsk grunnlovshistorie, grunnlovsrett og politisk idéhistorie. Tingsten skrev over 50 bøker og over 1 000 artikler. Han advarte tidlig mot de nazistiske idéene som ble spredt i Tyskland på 1930-tallet, likeså mot den kommunistiske trusselen Sovjetunionen utgjorde. Som sjefredaktør for *Dagens Nyheter* drev han en kampanje for å få Sverige tilsluttet NATO.

I perioder drev Tingsten en hard kamp mot Socialdemokraternas regjeringsmakt. I sine memoarer skriver han at Friedrich von Hayek med sin *The Road to Serfdom* (1944) fikk ham til å endre politisk standpunkt; før han leste denne, hadde han hatt tro på planøkonomi. Tingsten endret oppfatninger flere ganger i løpet av sitt liv. I tidlig ungdom hadde han vært konservativ, siden liberal verdinist. På 1920-tallet meldte han seg inn i Socialdemokraterna, hvor han hørte til i den venstreradikale fløyen av partiet.

I 1941 gjorde han imidlertid opp med sosialdemokratiet i *Den svenska socialdemokratiens idéutveckling*, hvor han kritiserte at marxismens mål om sosialisering ble glemt, og han satte spørsmålstegn ved partiets ideologiske vurderinger. I 1945 forlot han partiet, og ble liberal. Årsaken til dette var at han kom til å betrakte sosialisme som uforenelig med borgerlig frihet. Han ble imidlertid aldri medlem av Folkpartiet, og han gikk av som sjefredaktør for *Dagens Nyheter* da han kom på kant med avisens borgerlige styre i spørsmålet om hvordan det svenske pensjonssystemet skulle utformes.

Utenrikspolitisk argumenterte Tingsten mot ulike typer diktatur, framfor alt kommunistdiktatur, men også mot apartheidregimet i Sør-Afrika. Fra 1950-tallet engasjerte han seg sterkt for Israel og republikk i Sverige. Han var medlem i Sveriges Republikanska Klubben.

Man finner en del av hans verk i Per Ahlmarks bok *Tyranniet begär förtroende* (1992).

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Herbert Lars Gustaf Tingsten, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Herbert-Lars-Gustaf-Tingsten, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000006811, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Herbert\_Tingsten[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien 602, besøkt 11. desember 2016[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Svenskagravar.se, «Tingsten, HERBERT LARS G.», besøkt 9. april 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* *Vem är det 1961*.
* Gardar Sahlberg, *Berömda svenskar från tolv sekler* (Stockholm 1981).
* *Begreppet 'socialism' i nationalsocialismen.*

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** Munzinger (iba)
 |