Talvik kirke
**Talvik prestegjeld**, inntil 1862 **Alten-Talvig Præstegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Alta prosti. Det omfattet sogn i Alta kommune i Finnmark fylke, og hovedkirken var Talvik kirke. 

Talviks kirkesogn er nå en del av Alta kirkelige fellesråd, og underlagt Alta prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

Historikk
---------

Kirkelyden i Alta og Talvik sognet fra gammelt av til Hasvik kirke i Sørvær prestegjeld, som gav en meget strabasiøs kirkeferd over det åpne Lopphavet. Det er rimelig å anta at det ble så-som-så med kirkegangen for de få nordmenn som befolket disse grensetraktene, i 1690 oppgitt til å være 18 sjeler. Den *lappiske* befolkningen i området var oppgitt til 32 familier, ble inntil Kalmarkrigen forsøkt beskattet av svenske skatteoppkrevere. For å forsvare dansk-norske interesser ble det i 1610-11 oppført et enkelt festningsverk, *Altenhus* eller *Kongshus*, på Årøya i Altafjorden. Denne festningen ble aldri utfordret militært, ettersom svenskenes ambisjoner om å kontrollere Nord-Norge kjølnet etter Kalmarkrigens avslutning i 1613. Festningsverket forfalt derfor raskt, men det store blokkhuset i tømmer ble brukt som bygningsmaterialer til kirken som i henhold til kgl.res. av 13. juni 1691 ble oppført på Årøy, hvor det heter:

> at Almuen i Alten efter Sogne-Præsten hr. Alexander Hasvag og deres egen Ansøgning i sidste Kommission, maa paa deres egen Bekostning lade bygge en Kirke paa Aarøen, og ville Vi dennem dertil allernaadigst have forundt Tømmeret af det gamle det sammestæds staaende Huus Kongs-Huuset kaldet, og hvis de meere skulde behøve i Altens Skov at maa hugge.
> 
> 
> 

Kirken på Årøy ble innviet i 1696 som det første kristne gudshus i dette distriktet. Sognepresten i Sørvær, Anders Larssøn Vigand flyttet fra den falleferdige kirken på Sørøya og ble den første og formodentlig eneste prest til å forrette i Årøy kirke. Etter hans død i 1704 ble kirken revet ned og oppført i Talvik, da det på Årøy *var ickun tvende beboere*. Talvik kirke ble innviet i 1708, og dette året anføres følgelig som opprinnelsen til *Alten-Talvig prestegjeld*. Ved kgl.res. av 5. april 1720 og 27. august 1723 ble Hasvik sogn utskilt og lagt som annekssogn under Loppen prestegjeld. Masi kapell ble oppført i 1721 og nedlagt 1768.

Kåfjord i Alta sin fremvekst er knyttet til Kåfjord kobberverk, som startet opp i 1826 for å utdrive kobberkismalmen fra grunnen i egnen. Stedet sognet til Talvik sogn, en mils sjøvei ut Altafjorden, som var en strabasiøs kirkevei store deler av året. Ved kgl.res. av 23. desember 1835 ble det følgelig tillat å oppføre Kåfjord kapell, for arbeiderne og funksjonærene ved Kobberverket, og stod ferdig i 1837. Den er forøvrig en de få bygninger som ikke ble nedbrent av tyskerne under tvangsevakueringen av Finnmark i 1944.

Alten-Talvig prestegjeld dannet grunnlaget for Alten-Talvig formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 25. februar 1857 fikk Alten egen kirke og ble et selvstendig kirkesogn. Ved kgl.res. av 27. september 1862 ble Alten-Talvig delt i to prestegjeld, respektive Alten og Talvig prestegjeld. Følgende kapeller ble siden tillatt oppført i Talvik: Komagfjord kapell (ved kgl.res. av 29. mai 1886), Langfjord kapell (ved kgl.res. av 21.mars 1890) og Leirbotn kapell (ved kgl.res. av 16. november 1934).

Talvik prestegjeld ble nedlagt og dets sogn lagt under Alta prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 2001.

Referanser
----------

1. 1 2  Nielsen, Jens Petter (1990). *De glemte århundrene 1520-1826*. no#: Alta kommune. s. 164. ISBN 8299214807.
2. ↑  Bjørgan, Magnhild (1969). *Fragmenter av Finnmarks og Alta-Talviks historie*. no#: [s.n]. s. 6.
3. ↑  Rygh, O. (Oluf) (1924). *Norske Gaardnavne*. xx#: Fabritius. s. 49.
4. ↑  (no) «Årøya kirkested». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
5. ↑  Olsen, Brynjolf Olander (1937). *Trekk av Talvik herreds historie*. no#: Dreyer. s. 40-1.
6. ↑  Erlandsen, Andreas (1857). *Biographiske Efterretninger om Geistligheden i Tromsø Stift*. Chr. Tønsbergs Forl. s. 7.
7. 1 2 3  Prestegjeld og sogn i Finnmark, arkivverket.no
8. ↑  Abrahamsen, Aase Kristin H.; Veiseth, Anita (1997). *Nordkalottens første storindustri: kobberverket i Kåfjord, Alta*. Alta: I samarbeid med Alta kommune. s. 5. ISBN 8291552002.
9. ↑  Ofstad, Mette K. (1979). *Kobberverket i Kåfjord*. no: Skoledirektøren ; [Elvebakken] : Høgskolen i Finnmark. s. 25-6. ISBN 8290342055.
10. ↑  *Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring*. no#: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykking. 1992. s. 364-70. ISBN 8258302612.
11. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.