**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Hans Albert** (født 8. februar 1921 i Köln i Tyskland, død 24. oktober 2023) var en tysk sosiolog og filosof. 

Han er en av den kritiske rasjonalismens viktigste representanter, og antagelig den viktigste i samfunnsvitenskapene. Han betraktet seg selv som ateist, publiserte skarpe kritikker av hermeneutikken (spesielt Martin Heideggers og Hans-Georg Gadamers versjon), av Frankfurtskolens filosofi (se positivismestriden) og av religion (spesielt katolisismen). Hans filosofi er kjennetegnet ved en konsekvent fallibilisme: Sikker kunnskap er ikke mulig.

Liv og virke
------------

Hans Albert ble født den 8. februar 1921 i Köln og var sønn av en gammelfilolog og protestantisk religionslærer. Som barn interesserte han seg sterkt for historie, og leste i særdeleshet Oswald Spengler (*Der Untergang des Abendlandes*) og og krigsvitenskapelige verker, ettersom han gjerne ville bli offiser. Etter sin *Abitur* meldte han i 1939 aom frivillig til Wehrmacht og kom til å begynne med til Reichsarbeitsdienst, der han etterhvert ble med på å arbeide på Westwall langs den tyske vestgrense Så ble han artillerisoldat, først i reserven og deretter til kampinnsats i Frankrike og i Hellas.

Hans Albert begynte etter amerikansk krigsfangenskap til 1946 å studere i Köln, der han også tok doktorgrad og underviste i flere år. I 1963 ble han tilbudt et professorat i sosiologi og vitenskapslære i Mannheim, som han innehadde frem til sin emeritering i 1989.

Han var en kritisk rasjonalist, som kritiserte den hermeneutiske tradisjon som hadde fått sterkt feste i hans hjemland ved representanter som Martin Heidegger og Hans-Georg Gadamer.

Som kritisk rasjonalist turde Albert være mest kjent for å ha gitt Karl Popper en konsis definisjon av dette begrepet; han utvidet dets betydningsfelt til å omfatte en slags livsførsel. I følge Albert finnes det intet område av menneskelig aktivitet som man ikke burde forholde seg kritisk til. Dermed har han anvendt den kritiske rasjonalisme innen samfunnsvitenskapen, i særdeleshet innen økonomi, statsvitenskap, rettsvitenskap, og til og med religion. Den kritiske rasjonalismen er som Albert ser det en av de eldste tradisjonene i Europa, som han mener strekker seg helt tilbake til førsokratikerne.

Allerede før han publisere sin første bok var han kjent for den bredere almenhet ved sin medvirken i *positivismestriden* (Positivismusstreit). Der argumenterte han imot representanter for den såkalte Frankfurtskolen. 

Hans bidrag bestod blant annet av å oppstille en distinksjon mellom positivisme og kritiske rasjonalisme, og å argumentere mot visse strømninger i sosiologien, hvorved han motsatte seg etterligningen av naturvitenskapenes metode innen samfunnsvitenskapene. Han utmyntet begrepet *immunitet mot kritikk* for å betegne det forhold at nya teorier og vitenskapelige innsikter har vanskelig for å spres og å vinne gehør, ofte på grunn av ideologiske motsetninger.

Velkjent er likeså hans kunnskapsteori, kalt Münchhausens trilemma etter Baron von Münchhausen. Det dreier seg da om vitenskapelig legitimering; alle forsøk på legitimering er dømt til å mislykkes, såvel ved deduksjon som andre etter andre måter, ettersom bevisningen er oendelig derom intet premiss tas for gitt. Albert foreslår at vitenskapsmannen bør se til konsekvensenr av en tenkemåte i stedet for å prøve å finne en solid grunn for sannheten.

Skrifter (utvalg)
-----------------

* *Traktat über kritische Vernunft* (1969; engelsk som *Treatise on Critical Reason*, 1985)
* *Traktat über rationale Praxis* (1978)
* *Die Wissenschaft und die Fehlbarkeit der Vernunft* (1982)
* *Kritik der reinen Hermeneutik. Der Antirealismus und das Problem des Verstehens* (1994)
* *Macht und Gesetz. Grundprobleme der Politik und der Ökonomik* (2012)
* *Kritik des theologischen Denkens* (2013)

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000013595, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   www.accademiadellescienze.it, Accademia delle Scienze di Torino ID hans-albert, besøkt 1. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija ID 7662[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Österreichischer Rundfunk, «Philosoph Hans Albert mit 102 Jahren gestorben», besøkt 25. oktober 2023[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Academia Europaea, «Hans Albert», besøkt 25. oktober 2023[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Online studieguide om Albert (tysk, engelsk, fransk)
* Verker tilgjengelig i Oria

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** Munzinger (iba)
 |