recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Rotheims tegning av en aerosolboks
**Erik Rotheim** (født 19. september 1898 i Kristiania, død 18. september 1938 i Oslo) var en norsk diplomingeniør og oppfinner, kjent for å ha funnet opp aerosolboksen.

Rotheim, som skal ha hatt et fysisk-matematisk talent «på grensen til det geniale», tok sin ingeniørutdannelse i Sveits og etablerte eget firma i Oslo ved hjemkomsten i 1925. I 1926 leverte han inn patentsøknad for aerosolboksen, og patent ble innvilget i juni 1929. Allerede i 1928 fikk Rotheim en avtale med Alf Bjerckes lakkfabrikk, men en kommersiell utnyttelse av patentet skjøt ikke fart før i USA i 1940-årene.

Dysen på Rotheims aerosolboks hadde en tendens til å gå tett, og patentet ble etterhvert solgt til et amerikansk selskap for 100 000 kroner. Det tilsvarer omtrent 3,6 millioner kroner i dagens pengeverdi (per 29.12.2016).

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Erik\_Rotheim[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Norsk biografisk leksikon, oppført som Erik Andreas Rotheim, Norsk biografisk leksikon ID Erik\_Rotheim, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Kilder
------

* Gunnar Neiheim. «Erik Rotheim» I: *Norsk biografisk leksikon*, bd 7. Oslo, 2003
* Sprayboksens far er norsk, Aftenposten, 17. februar 2003
* The spraycan is a Norwegian invention!

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Prabook **·** VIAF
 |
Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. Se Mal:Referanseløs for mer informasjon.

**Jonas Hoff Oftebro** (født 7. mai 1996) er en norsk skuespiller. Han har blant annet spilt Kjell Jensen i to av Olsenbanden jr.-filmene. Han har også gitt stemme til TV-tegneseriene *SamSam* og *Sussi*, og vært programleder i NRK Super-serien *Gaven*. I 2015 gjorde han en gjesteopptreden i den norske serien Neste sommer på TVNorge, og samme året spilte han også rollen "Sondre" i filmen Bølgen. Høsten 2016 var Oftebro aktuell med kinofilmen Børning 2 - On Ice, hvor han spilte Charlie, svigersønn til hovedkarakteren Roy.

Oftebro er sønn av skuespillerne Anette Hoff og Nils Ole Oftebro og er halvbror til skuespillerne Jakob Oftebro og Elisabeth Oftebro.

Filmografi
----------

* 2008: *Max Manus* – statist
* 2009: *Olsenbanden jr. Det sorte gullet* – Kjell Jensen
* 2010: *Olsenbanden jr. Mestertyvens skatt* – Kjell Jensen
* 2015: *Neste sommer - VG-bud/Herman*
* 2015: *Bølgen - Sondre*
* 2016: *Børning 2* - Charlie
* 2018: *Los Bando* - *Martin*
* 2018: *Skjelvet*

Referanser
----------

1. ↑  «Drømmer om å spille sammen med broren». *seher.no* **(norsk)**. 29. juni 2015. Besøkt 11. februar 2018.
2. ↑  «Jonas Hoff Oftebro». *IMDb*. Besøkt 11. februar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmpersondatabaser i Wikidata*
* (en) Jonas Hoff Oftebro på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) Jonas Hoff Oftebro hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (da) Jonas Hoff Oftebro på Filmdatabasen Rediger på Wikidata

* (fr) Jonas Hoff Oftebro på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Jonas Hoff Oftebro hos The Movie Database Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** SUDOC **·** BNE **·** BNE
 |
**Oskar Hordnes** (født 26. oktober 1924, død 19. juni 2011) var en norsk politiembetsmann. 

Han var politimester i Bergen fra 1982 til han gikk av for aldersgrensen ti år senere. Rolf B. Wegner overtok da politimesterstolen.

Da den mystiske Isdalskvinnen ble funnet død i november 1970, var Hordnes kriminalsjef. Kvinnen ble aldri identifisert, og saken ble senere henlagt som selvmord.

Hordnes tok til orde for at Nygårdsparken ikke skulle være et fristed for omsetning og misbruk av narkotika. I 1989 bestemte han at parken skulle tømmes for rusmisbrukere. Miljøet kom imidlertid tilbake på midten av 1990-tallet, og Hordnes sa i intervjuer at parken burde tømmes på nytt.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Slekt og Datas Gravminnebase, «Minneside basert på bilder og gravminnedata for Oskar Hordnes, (26.oktober 1924 - 19.juni 2011).», besøkt 14. juli 2022[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Bergen byarkiv - Politimestere i Bergen og ved Hordaland politikammer og politidistrikt. Lest 29.06.2017
3. ↑   Bergensavisen. (14. januar 2011) «Slik tømte vi Nygårdsparken». Lest 29. juni 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Historisk befolkningsregister
 |
**Trollull fellesmagasin** på Mysen i Østfold er et tidligere industrianlegg, som i dag er overtatt av Østfold fylkeskommune. Anlegget brukes av Østfoldmuseene som eksternt gjenstandsmagasin.

Trollull AS ble grunnlagt som en mindre familiebedrift i 1933. Ideen var å produsere tynn ståltråd, så tynn at den kunne sammenliknes med tekstilfibre, og dermed brukes til rengjøring, både i industri og husholdning. Produktet fikk merkenavnet *Trollull*, og ble et begrep i norsk etterkrigstid, men produksjonen gikk også i stor grad til eksport. På 1970-tallet hadde bedriften ca. 40 ansatte, men den videre økonomiske utviklingen gjorde at eksportmarkedet ble mer og mer lukket for trollulla. I 2003 ble de siste 16 ansatte sagt opp, og produksjonsutstyret ble solgt til utlandet.

I 2004 ble fabrikklokalene i Mysen kjøpt av Østfold fylkeskommune. Man hadde lenge arbeidet for at fylkets lokalmuseer måtte organiseres i en paraplyorganisasjon. En av grunnene til dette var at de forskjellige gjenstandssamlingene led under svært dårlige bevaringsforhold. Den gamle fabrikken ble bygd om til et stort, fullt moderne museumsmagasin på totalt 3200 m2, kontorer og tekniske rom inkludert. Av dette er omtrent halvparten rene magasiner med i alt nesten 10 000 meter hyller. Offisiell åpning var 26.september 2012. 

I bygningen er det installert klimaanlegg for konstant temperatur og luftfuktighet, fordelt på ulike soner for gjenstander av ulikt materiale. For å minimere faren for skader av mugg, insekter mv. går alle gjenstander med organisk materiale gjennom varmebehandling i et særskilt varmekammer før de innlemmes i magasinet. 

Trollull fellesmagasin er til daglig ikke åpent for publikum. Gjenstandene i magasinene tilhører de enkelte museene.
**Tone Øvrebø Johannessen** (født 5. juli 1962) er en norsk dansepedagog og kulturleder. Øvrebø Johannessen er utdannet pedagog og danser ved Statens Balletthøgskole (1981–1984) og Martha Graham School of Contemporary Dance, New York (1984–1985). Hun har videre studier i arbeidsrett og opphavsrett ved Universitetet i Oslo og kurs i styrekompetanse fra BI Handelshøgskolen i Oslo.

Tone Øvrebø Johannessen har vært tilknyttet Norske Dansekunstnere (tidligere Norsk Ballettforbund) fra 1993, først som faglig sekretær og nestleder, og fra 2001 som forbundsleder. Hun gikk fra jobben som forbundsleder 2011 til arbeidet med å opprette og lede Skuespiller- og danseralliansen.

Øvrebø Johannessen har også forelest ved flere av landets dansehøgskoler- og universiteter og hatt en rekke konsulentoppdrag for kulturvirksomheter.

Priser og utmerkelser
---------------------

Johannessen mottok Danseinformasjonens ærespris i 2007, sammen med Norske Dansekunstnere - forbundet for dansere, koreografer og pedagoger

Referanser
----------

1. ↑   snl.no[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* Bakgrunn og CV
* Om Skuespiller- og danseralliansen Arkivert 2. mars 2018 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
«**Gokk**» betegner et ikke nærmere angitt sted langt borte, som oftest ment å være i Nord-Norge. Ordet brukes vanligvis nedsettende og spøkefullt. Således er det relatert til begreper som Huttiheita, Langtvekkistan og Der pepper'n gror (som beskriver tilsvarende udefinerte steder i utlandet), og Jokkmokk (et faktisk sted i Nord-Sverige).

> 
> – Hvor lenge har du vært i Brigaden, spør vi en nybakt sivilist […]
> 
> 
> – Lenge nok til at at det å se Fornebu flyplass er det deiligste som har hendt meg etter 21 år.  
>  Å komme hjem etter seks måneder i «Gokk» kan ikke beskrives med ord.
> 
> 
> 
> Nylig dimittert vernepliktig til *Dagbladet*s journalist, 1968.
> 
> 

Ordet finnes brukt i norske aviser fra slutten av 1960-årene. I *Dagbladet* i 1968 kunne man lese om «et nytt ord i det norske språket: Gokk, denne gåtefulle betegnelsen på det nordlige Norge og den stedlige befolkning». Avisen skrev at ordet opprinnelig kom fra «Gokkoland», brukt blant soldater i Brigaden i Nord-Norge på 1950-tallet. Ordet ble da brukt til å illustrere distriktene der denne avdelingen hadde base, i Indre Troms. Senere tok de vernepliktige soldatene begrepet med seg hjem til det sivile liv, og det festet seg i den generelle språkbruken i Sør-Norge.

I 1979 ga Unit Five ut musikkalbum *From Gokk with Love.*

Setermoen, en av basene til Brigaden i Nord-Norge, der ordet «gokk» oppstod i soldatmiljøer i etterkrigsårene.
Det finnes to teorier om opprinnelsen til ordet. Den ene teorien er at det kommer fra samisk *gukhein*, «det som er langt borte». Den andre teorien er at det kommer fra amerikansk militærsjargong, via ordet «gook». Dette ordet ble brukt av amerikanske soldater som en nedsettende betegnelse på asiatiske mennesker, blant annet under Korea-krigen og Vietnam-krigen, og var et onomatopoetikon: Det var slik amerikanerne oppfattet at lokalbefolkningen snakket. I Språkrådets tidsskrift *Språknytt* stod det i 1987 at ordet kan ha kommet inn i norsk begge disse veiene, og at det er vanskelig å fastslå hvilken av dem som er riktig, eller at eventuelt begge kan være riktige.

Ordet kan sammenlignes med Langtvekkistan, med betydningen «et ubestemt land et sted langt borte».

Referanser
----------

1. 1 2  «gokk (substantiv)». Det Norske Akademis ordbok. Besøkt 14. januar 2020.
2. ↑  «Brigade-tjeneste i Nord-Norge ingen forvisning». *Dagbladet*, 13. januar 1968, side 7.
3. ↑  «Gokk». *Dagbladet*, 5. februar 1968, side 3.
4. ↑  «Hvor er gokk?». Eides språksjov / NRK. 2018. Besøkt 14. januar 2020.
5. ↑  «Gokk(aneser)». *Språknytt*. 15 (3): 16–17. 1987.
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. *(10. okt. 2015)*

**George Ayscue** (født ca. 1616, død 1671) var en engelsk marineoffiser som tjente i borgerkrigen og i de engelsk-nederlandske krigene.

Under borgerkrigen i 1648, mens han tjente som kaptein i marinen til det engelske parlamentet, forhindret Ayscue flåten fra å hoppe av til rojalistene og ble forfremmet til *general til sjøs*. I 1651 tjente han med general til sjøs Robert Blake i erobringen av Scillyøyene fra sir John Grenville. Senere samme år tok han Barbados fra lord Willoughby og de andre engelske koloniene i Amerika.

Han ble beseiret av den nederlandske admiralen Michiel de Ruyter i den første engelsk-nederlandske krig i slaget ved Plymouth. Ayscue ble fratatt sin kommando og dro i tjeneste i den den svenske marinen før han returnerte etter at Karl II ble gjeninnsatt.

I den andre engelsk-nederlandske krig ledet han en skvadron i slaget ved Lowestoft i 1665. I firedagersslaget i 1666 gikk hans flaggskip «Prince Royal» på grunn på Galloper Shoal, og han ble tvunget til å overgi sitt skip til Cornelis Tromp. Han ble dermed den siste admiral i Royal Navy som har blitt tatt av fienden. Han ble holdt fanget under krigen i det nederlandske statsfengselet Loevestein.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Språkvask:** Teksten i denne artikkelen kan ha behov for språkvask for å oppnå en høyere standard. Om du leser gjennom og korrigerer der nødvendig, kan du gjerne deretter fjerne denne malen.

Daniel Ellis' hjem, 13 Inverleith Row Edinburgh
Graven til Daniel Ellis, St John ' s Episcopal Chechyard, Edinburgh
**Daniel Ellis**(født 1772, død 1841) var en britisk lege, aerologist, botaniker og forfatter. Han var en viktig bidragsyter til Encyclopaedia Britannica (6. utgave). Han var president i Royal Medical Society  i 1806.

Han var også en dyktig mezzotintkunstner.

Liv
---

Han ble født i Minsterworth i Gloucestershire.

Han studerte medisin i London, inkludert anatomi under Astley Cooper.

Han tjenstgjorde i Essex Cavalry som militærlege rundt 1796, men trolig ikke utenlands, bare i Irland og Skottland. Regimentet flyttet til vest i Skottland for å håndtere et problem med den lokale militsen og ble derfra sendt til Irland for å kvele det irske opprøret i 1798. Regimentet ble oppløst på sin retur til England og Ellis returnerte til Skottland i 1801 for å studere videre, delvis under professor James Jeffray. Han be utdannet lege ved Glasgow University i 1804.

Etter å ha mislyktes med å få stiling på sitt foretrukne reisemål, Cheltenham flyttet  han i stedet  til Edinburgh. Men hans interesser her flyttet seg raskt fra medisin til botanikk. Han ble venn med edinburghbotaniker Patrick O'Neill.

Han ble valgt til medlem av Royal Society of Edinburgh i 1812, en av forslagsstillerne var John Playfair.

Hans edinburghvenner inkluderte John Gordon (hvis memoarer han skrev), dr John Murray, Alexander Cowan og ingeniøren James Jardine.

Han døde i huset sitt på 13 Inverleith Road i Edinburgh 17. januar 1841 etter 10 dagers sykdom, og er gravlagt på St. John's Episcopal kirkegård, rett sørvest for kirken.

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. mai 2015. Besøkt 28. mai 2015.
2. 1 2
3. ↑  Dictionary of British and Irish Botanists and Horticulturalists
4. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Sparebanken Sogn og Fjordane** (SSF) er den største banken i Vestland og den åttende største sparebanken i landet. Konsernet hadde en forvaltningskapital på 49,3 milliarder kroner og 269 årsverk (31. desember 2016). Pr. 1. juli 2017 hadde banken 13 salgskontor og 21 bank-i-butikk filialer. Sparebanken Sogn og Fjordane har i tillegg kontor i Bergen. Hovedkontoret ligger i Førde i Sunnfjord. 

Banken var en av de første sparebankene i landet som tok i bruk det nye lovverket til finansnæringen og dannet en stiftelse; Sparebankstiftinga Sogn og Fjordane. Som et resultat av dette fikk banken nytt forstanderskap og nytt styre fra 1. september 2010. Styreleder i Sparebanken Sogn og Fjordane er Hallgeir Kleppe (økonomi- og finansdirektør i Fjord1). Bernt Reed er leder av forstanderskapet, som består av 25 medlemmer; ni valgt av innskyterne, seks medlemmer fra de ansatte og ti som representerer egenkapitaleierne.

Konsern
-------

Sparebanken Sogn og Fjordane har følgende datterselskap:

* Bustadkreditt Sogn og Fjordane AS (tidligere: SSF Bustadkreditt AS)
* Bankeigedom Sogn og Fjordane AS: (tidlegere: SSF Bankeigedom AS)
* Eigedomsmekling Sogn og Fjordane (tidligere: SSF Eigedomsmekling AS)

Historie
--------

Sparebanken Sogn og Fjordane startet som *Førde Sparebank* i 1842. Sparebanken Sogn og Fjordane ble etablert 1. april 1988 ved en sammenslåing av Balestrand Sparebank, Gaular Sparebank, Gloppens Sparebank, Hornindals Sparebank, Innvik Sparebank, Leikanger Sparebank, Stryn Sparebank og Sunnfjord Sparebank. Sunnfjord Sparebank ble etablert i 1973 ved en sammenslåing av Askvoll Sparebank, Førde Sparebank, Jølster Sparebank og Vevring Sparebank. I 1975 ble Brekke Sparebank, Hyllestad Sparebank, Kyrkjebø Sparebank og Lavik Sparebank med, og i 1984 kom Gulen Sparebank, Naustdal Sparebank og Sulen Sparebank med. Den 13.oktober 2003 ble Sparebanken Flora–Bremanger en del av Sparebanken Sogn og Fjordane. 1. september 2010 tok Sparebanken Sogn og Fjordane over driften av Fjaler Sparebank i Dale og Bergen. 

I 2014 gikk Sparebanken Sogn og Fjordane inn på eiersiden i Frende Forsikring.

Visjon og verdier
-----------------

Sparebanken Sogn og Fjordane skal være en drivkraft for fylket sitt. Banken skal vise et bredt samfunnsengasjement og er hovedsponsor for svært mange organisasjoner. Gjennom de siste fem årene[*når?*] har banken og Sparebankstiftinga Sogn og Fjordane delt ut 140 millioner kroner av overskuddet til lag og organisasjoner sitt langsiktige arbeid for barn og unge, næringsliv og utdannelse i fylket.

Eksterne lenker
---------------

* Sparebanken Sogn og Fjordanes hjemmeside og nettbank
* Blogg for Sparebanken Sogn og Fjordane
* Hjemmeside for de yngste kundene

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brønnøysundregistrene
 |



1. ↑  «Om Frende». Frende Forsikring.
**Porsgrunn Janitsjarorkester** er et janitsjarkorps fra Porsgrunn i Telemark. Janitsjarorkesteret ble stiftet 14. januar 1954.

Korpset har sine røtter tilbake tilbake til 1886 da orkesteret er en sammenslåing av Bymusikken Heimdal og Porsgrunn Ungdomskorps.

Korpset er et amatørkorps og hadde i 2011 37 aktive medlemmer.

Porsgrunn Janitsjarorkester gir konserter stort sett i Porsgrunn, med eller uten gjesteopptredener. Korpset har i en årrekke hatt et samarbeid med Musikkorps Sæby fra Sæby i Danmark.

Dirigenter
----------

Dirigenter i Porsgrunn Janisjarorkester

* Hans Tiedemann Johansen 1954–1955
* Bjørn Kittilsen 1955–1958
* Sverre Gunstrøm 1958–1962
* Bjørn Kittilsen 1962–1973
* Per Thorjussen 1973–1975
* Egil A. Gundersen 1975–1980
* Svein Taalesen 1980–1983
* Aage Korneliussen 1983–1987
* Bjørn Løken 1987–1990
* Egil A. Gundersen 1990–1995
* Ole Andreas Meen 1996–2000
* Torbjørn Waag 2000–2003
* Torbjørn Lønmo 2003
* John Mikal Guldager 2004–2006
* Fredrik Gulbrandsrød 2006–2008
* Geir Sundbø 2008–dd

Eksterne lenker
---------------

* Porsgrunn Janisjarorkester
**Spareskillingsbanken** er en sparebank som ble etablert i Kristiansand i 1877. Banken har kontor i Festningsgaten 11 i kvadraturen. Banken kjøpte eiendommen i 1911, og har siden holdt til der.

Banken har Kristiansandsregionen som sitt hovedmarked og via internett har den kunder også utenfor kjerneområdet, gjerne kunder som har tilknytning til regionen. Banken er selvstendig, dvs. at den ikke er formelt knyttet til noen bankgrupperinger.

Produkttilbud og eierandeler
----------------------------

Bankens produkttilbud er tradisjonell bankvirksomhet, primært for personkundemarkedet, håndverksbedrifter samt mindre næringskunder. Utlån til private kunder utgjør hele 83% av porteføljen, til næringsvirksomhet 17% (2011). Utlån innen Kristiansand utgjør 78%, mens ca 20% er fordelt noenlunde likt mellom kunder i nabokommuene og på resten av landet.

Banken er medeier i Norne Securities AS og agent for selskapet. Banken er også medeier i Frende Forsikring AS og selger selskapets person- og skadeforsikringer. Boligkredittselskapet Verd Boligkreditt AS ble etablert i 2009 av Spareskillingsbanken sammen med Sparebanken Vest og 8 andre frittstående sparebanker.

Nøkkeltall 2011
---------------

* Forvaltningskapital: 6 703 mill. kroner
* Egenkapital: 738,8 mill. kroner
* Kapitaldekning: 19,6 %
* Antall årsverk: 37,6

Autorisasjonsordningen (AFR)
----------------------------

Spareskillingsbanken er tilsluttet AFR, og rådgiverne er autorisert.

Utdeling til almennyttige formål
--------------------------------

Spareskillingsbanken opprettet i 2009 Skillingsfondet som årlig deler ut gaver til almennyttige formål i Kristiansandsregionen. I 2009 og i 2010 ble det delt ut 2,5 mill. kroner. I 2011 kr. 2,25 mill.

Referanser
----------

1. ↑  «Om Frende». Frende Forsikring.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Brønnøysundregistrene
 |
Korsene ved Høgkorset
Høgkorsplassen
**Høgkorsveien** eller **Kjølvegen** er en gammel ferdelsvei over «Femmilsskogen» mellom Hadeland og Toten. Veien utgjør idag en del av Pilegrimsleden.

Navnet «Høgkorsveien» stammer fra den 757 m. høye skogledde åsen Høgkorset, som er det høyeste punktet i åsene mellom Hadeland og Toten. Et eldre navn er «Kjølvegen», av «kjøl», et skogsområde mellom to bygder. Sverres saga forteller at kong Sverre lot skipene sine hale over land fra Randsfjorden til Mjøsa, hvilket har gitt opphav til den feilaktige tolkning at navnet skulle ha noe med skipenes kjøler å gjøre. På Toten-siden kalles veien gjerne «Totens kjølveg». Veien ble forøvrig beskrevet av biskop Jens Nilssøn på hans visitasreise i 1594.

Veien begynner (eller ender) ved Augedals bro i Gran på Hadeland, dagens Brandbu, og passerer gårdene Bjørke og Teslo i det åpne Hadelandslandskapet. Inne i skogen går den forbi plassene Lauvstua og Blokkhus. Lenger inne på skogen fant Jens Nilsson i 1594 flere kors oppstilt langs veien, og dette skal ha gitt navn til «Høgkorset». Korsene skal ha stått der til innpå 1800-tallet, og de er i dag erstattet av tre nye kors. Like sør for veiens høyeste punkt ligger Høgkorsplassen, som var skysskifte. Derfra går veien nedover over grensen til Vestre Toten kommune til Einavoll ved enden av Einavatnet. Den fortsetter så langs østsiden av Einavatnet til det gamle skysskiftet Teiterud. Den siste del av veien kalles Totens kjølveg, og fører forbi skysstasjonen Heggenes, berømt for Bjørnsons besøk. Akkurat dette stykket kalles ofte Heggenes-kjølvegen. Den fører over grensen til Østre Toten kommune, og fortsatte ned forbi Bråstad bro mot Østre Toten kirke.

Referanser
----------

1. ↑  «Granavollen - Høgkorset». Pilegrimssenter Granavollen. Besøkt 3. august 2018.

Litteratur
----------

* H. O. Christophersen: *Eventyr i dagslys*, 1962.
Soltaire
**Solitaire** er et brettspill for en spiller. Spillet har et brett med 33 hull og 32 pinner, brikker, kuler eller lignende. En variant har 37 hull og 36 brikker.

Det er et mekanisk puslespill som går ut på å flytte brikkene til bare en brikke står igjen i midten. Man starter spillet ved at alle brikkene står i hullene med unntak av hullet i senter. Man spiller spillet ved at en brikke hopper over en annen brikke i horisontal eller vertikal retning, brikken som er hoppet over blir fjernet fra spillet og man får et nytt åpent hull. Spillet er løst om en brikke står igjen i det hullet i senter, der det ikke sto noen brikke ved starten av spillet.

De første bevisene for spillet kan spores tilbake til hoffet til Ludvig XIV, og året 1697, med en gravering laget ti år senere av Anne de Rohan-Chabot, prinsesse av Soubise, med spillet ved hennes side.

August 1697-utgaven av det franske litterære tidsskriftet Mercure galant inneholder en beskrivelse av styret, regler og eksempler på problemer. Dette er den første kjente referansen til spillet på trykk.

Det er et enkelt spill å lage, man trenger bare lage 33 hull i en plate å bruke 32 pinner, spikre, skruer eller lignende.

|  |  |
| --- | --- |
| Hullmønster 33 hull | Hullmønster 37 hull |
| 
```
     · · ·
     · · ·
 · · · · · · · 
 · · · o · · · 
 · · · · · · · 
     · · ·
     · · ·
```
 | 
```
     · · ·
   · · · · ·
 · · · · · · · 
 · · · o · · · 
 · · · · · · · 
   · · · · ·
     · · ·
```
 |

Referanser
----------

1. 1 2 3  «George's Peg Solitaire Page». *www.gibell.net*. Besøkt 30. desember 2023.
2. ↑  Weisstein, Eric W. «Peg Solitaire». *mathworld.wolfram.com* **(engelsk)**. Besøkt 30. desember 2023.
3. ↑  «Mercure galant». *Gallica* **(fransk)**. 1. august 1697. Besøkt 30. desember 2023.
**Hammer** er ei grend i Lørenskog kommune i Akershus i Viken fylke. Grenda ligger ved Gamleveien øst for Skårer og sør for Fjellhamar. 

Hammer var fra gammelt av sentrum i bygda. Hammersberget, som ligger mot nord i grenda, skal ha vært et sted der folket dyrket sin åsatru. Gården Torshov ligger på nordsiden av berget. Da kristendommen kom til Norge var det naturlig å bygge kirken i det samme området. Lørenskog kirke er oppført av stein i perioden 1150 til 1250. Kirken er pusset opp flere ganger siden den tid, men steinmurene kirken står på er de samme. 

Pilegrimsleden fra Oslo til Nidaros gikk gjennom Hammer. Kirken var en naturlig stopp på veien. Olavskilden som ligger på toppen av Hammersberget ble oppsøkt av pilegrimene som søkte lykke og helse i den sagnomsuste kilden. Et sagn sier at guden Tor kastet hammeren etter kirken under byggingen, men bommet, og traff berget bak slik at kilden sprang frem.

Hammer skole ligger på Hammer, like ved kirken og Olavskilden.

Referanser
----------

1. ↑  Akershusmuseet.no: Olavskilden på Hammerberget ved Lørenskog kirke Besøkt 26. april 2010

Galleri
-------

* Lørenskog kirke  Foto: C. Hill, 2010Lørenskog kirke  Foto: C. Hill, 2010
* Hammer skole  Foto: C. Hill, 2010Hammer skole  Foto: C. Hill, 2010

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Lierstranda** er en tettbebyggelse i Lier kommune og en av Drammens forsteder nær bygrensen. Bebyggelsen strekker seg fra Brakerøya østover langs Drammensfjorden forbi Frydenlund gård og ender ved *Amtmandsvingen*. Navnet ble stadfestet i 1972 og skal ha fått navnet sitt fordi det i sin tid bodde tre amtmenn der. Lierstranda grenser til Brakerøya i vest, Nøste i nordvest, Jensvoll i nord, Huseby i nordøst og Linnesstranda i øst.

På et kart fra 1832 er det bare vist noen få hus mellom Drammen og *Amtmandsvingen*, mens strekningen var fullt bebygget i 1913. De fleste beboerne arbeidet på brukene i Drammen. Mellom *Amtmandsvingen* og bygrensen var det i 1913 regulert ca. 20 tverrgater, alle påført navn. Mange av disse gatenavnene ble senere benyttet i Nøsteområdet.

Idrettsforeningen Sparta, senere Sparta/Bragerøen, ble stiftet på Lierstranda i 1919.

Drammens nye sykehus og Fjordbyen
---------------------------------

I 2018 ble det besluttet at Drammens nye sykehus skulle bygges på Brakerøya i Drammen og den 14. oktober 2019 var det offisiell byggestart med planlagt Innfasing for full drift sommeren 2025. Området rundt sykehuset er også et større prosjekt under navnet Drammen Helsepark. Planen der er å etablere ny legevakt og helsehus sammen med Lier kommune med 105 senger som kan knyttes med sykehuset gjennom en gangbru.

Fjordbyrådet er samarbeidsorganet mellom Drammen og Lier kommune under utviklingen av Fjordbyen Lier og Drammen, som vil etter planen bestå av hotell, forskning, utdanning, butikker, kafeer og boliger.

Referanser
----------

1. ↑  «Lierstranda | Drammen Byleksikon». *byleksikon.drmk.no*. Besøkt 1. januar 2023.
2. ↑  Borgen, Per Otto. «Lierstranda». *Lier bygdeleksikon*. s. 132. ISBN 8291649030.
3. ↑  «Om Drammen Helsepark | Drammen Helsepark». *drammenhelsepark.no* **(norsk)**. Besøkt 1. januar 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Drammen byleksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Epitafium i Grønbæk kirke, Jylland, utført i bruskornamentikk. Et typisk stiltrekk er vinrankene som snor seg rundt søylene.
**Bruskbarokk** er en type ornamentikk med bruskaktige, vridde og sammenfiltrede former. Vanlig i Nord-Europa på 1600-tallet, i Norge mest kjent fra kirkeinteriør. Den tidligste variant blir ofte kalt ørebruskstil, her ligner deler av ornamentene på formen på brusken i et menneskeøre. Denne varianten regnes som en overgangsstil mellom manierisme og barokk, men de to begrepene dekker ofte det samme. Senere i barokken ble de bruskliknende ornamentene erstattet av akantus-blader.

Anders Lauritzen Smiths praktverk i ørebruskstil er prekestolen i Stavanger domkirke fra 1658. Andre eksempler på bruskbarokk er altertavlen og prekestolen i Oslo domkirke fra 1699, altertavlen i Hedrum kirke fra 1664 og Værnesstolen fra 1685.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Bruskbarokk i *Det Norske Akademis ordbok*
2. ↑  (no) «Bruskbarokk» i *Store norske leksikon*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
***Keef the Thief*** er et videospill som ble utgitt av Electronic Arts i 1989 for Apple IIGS, og som senere ble portet til Commodore, Amiga 2000 og MS-DOS.

Handlingen skal følges i et førstepersonsperspektiv. Som tittelen viser skal spilleren forsøke å stjele så mye de klarer, og det ultimate målet er å få tilgang til og plyndre byens store skattkammer. I tillegg til å utforske hele byen kan spilleren også besøke en rekke andre områder, inkludert fangehull, jungler og en arena.

Mottagelse
----------

Commodore, Amiga 2000 og Apple IIGS-versjonene av spillet ble anmeldt i 1990 i *Dragon* #157 av Hartley, Patricia og Kirk Lesser i kolonnen "The Role of Computers". Anmelderne gav vanligvis spillene en rangering fra 1 til 5 stjerner, men de gav Apple II-versjonen av spillet en "X" for "ikke anbefalt", på grunn av dets antikke piratsikringssystem.

Referanser
----------

1. ↑  Lesser, Hartley, Patricia, and Kirk (mai 1990). «The Role of Computers». *Dragon* (157): 96-103. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

Eksterne lenker
---------------

* Keef the Thief på MobyGames
* Keef the Thief på IGN
* Keef the Thief på GameFAQs
* Keef the Thief på GameSpy
* Keef the Thief på GameSpot

Portal: Videospill
«Ornament» har flere betydninger.
Rokokkointeriør i Wilhering Abbey (Wilhering, Østerrike), med et trompe-l'œil malt tak, omgitt av høyt dekorert stukkatur
Ornament som omgir et portrett fra Peru
Et **ornament** er et visuelt formelement som kan stå alene eller være en del av et sammensatt mønster. Det kan sees som en dekorasjon eller utsmykning, og forestiller ofte en plante, et dyr, en gjenstand eller grafisk figur som på geometrisk vis er stilisert og plassert i et symmetrisk mønster. Et ornament kan videre være en rent geometrisk, abstrakt form som kjent fra islamsk kunst og arkitektur (Alhambra-palassene) eller et mer eller mindre stilisert motiv fra naturen, som ofte er brukt i Art Noveau.

Ornamentet kan dessuten ha et symbolsk verdi, noe som i dag brukes mye i forbindelse med kroppskunst og tatovering (for eksempel *tribals*).
En annen måte å bygge opp et ornament på er ved å ta utgangspunkt i et midtpunkt og bruke hjelpelinjer og enkle grunnformer. Dette resulterer i et komplisert mønster preget av symmetri og streng orden.

I modernismen tok man avstand fra overdreven bruk av ornament etter at Adolf Loos skrev sitt berømte manifest *Ornament og forbrytelse* i 1908.

Ornamenteksempler fra kunsthistorien
------------------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| Eksempler på ornamentikk og mønstre fra oldtiden. | Europeiske ornamentelementer fra middelalderen. |

|  |  |
| --- | --- |
| Ornamenter fra renessansen. | Ornamenter fra 1600- og 1700-tallet. |

* Ornament på fasaden av Louvre, ParisOrnament på fasaden av Louvre, Paris
* Ornament på fasaden av Louvre, ParisOrnament på fasaden av Louvre, Paris
* Utsmykking over dør, Khmer i Preah Ko, KambodsjaUtsmykking over dør, Khmer i Preah Ko, Kambodsja
* Uspenskijkatedralen, MoskvaUspenskijkatedralen, Moskva
* Diana relieff, Amalienburg i München, TysklandDiana relieff, Amalienburg i München, Tyskland
* Fontainebleau slott, FrankrikeFontainebleau slott, Frankrike
* Hieronymittklostret, Lisboa PortugalHieronymittklostret, Lisboa Portugal
* Jugendstil, ÅlesundJugendstil, Ålesund
* Jugendstil, RigaJugendstil, Riga
* Casa Milà, Gaudi, Barcelona SpaniaCasa Milà, Gaudi, Barcelona Spania

Se også
-------

* Arabesk
* Relieff
* Dekor

Fotnoter
--------

**Type nummerering**
1. ↑  fra latin *ornamentum*, utrustning, prydelse, smykke

Litteratur
----------

* Brolin, Bernt C.; *Architectual Ornament, Banishment and Return*, New York 2000 ISBN 0-393-73046-8
* Jones, Owen; *The Grammer of Ornament*, original 1856, London 2001 (opptrykk) ISBN 0-7513-1276-2
* Loos, Adolf; *Ornament og forbrydelse*, I Lyhne, Vagn og Nielsen, Kristian Berg: red. *Tankebygninger, Arkitektur og kunsthåndværk 1851 – 1914*, Klim Århus 1994 s. 250-257 ISBN 87-7724-424-9
* Sullivan, Louis; *The Function of Ornament*, New York 1986, ISBN 0-393-30498-1

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
* Arkitektur.no
* Owen Jones og *Grammar of Ornament*
***Afternoon Delight*** er en amerikansk dramafilm fra 2013 regissert av Joey Soloway, som også skrev manus. Hovedrollene spilles av Kathryn Hahn, Juno Temple og Josh Radnor. Filmen hadde premiere under Sundance Film Festival i 2013, før den fikk premiere i USA den 30. august 2013.

Handling
--------

Rachel lever i et ulykkelig liv, frustrert over rollen som hjemmeværende mor, og ikke ha hatt sex med ektemannen Jeff på flere måneder. Hun besøker terapeuten sin, Lenore, men finner ingen hjelp i rådene hennes. Rachel og Jeff ønsker å krydre forholdet deres, og de besøker en strippeklubb sammen. Der legger Rachel merke til McKenna. Jeff kjøper henne en privat dans fra McKenna, men Rachel oppdager at McKenna bare er 19 år gammel. Rachel og Jeff fortsetter å ikke ha sex med hverandre.

Men Rachel ønsker å møte McKenna igjen. De blir etter hvert venner, og drikker kaffe sammen regelmessig. Når McKenna blir kastet ut av boligen hennes, og blir hjemløs, så Rachel inviterer henne til å bo i det store huset hennes. Jeff er ikke fornøyd over dette, men Rachel tror at hun kan hjelpe McKenna med å komme seg vekk fra å være stripper. Hun finner ut at McKenna også er en prostituert, som har kunder regelmessig. Rachel lar McKenna være barnepike for hennes unge sønn Logan. Men hun ombestemmer seg snart, og sier at hun ikke vil at McKenna skal være barnevakt likevel. Men etter at McKenna har sex med en av Jeffs venner, noe hans kone og Rachel oppdager, kaster Rachel henne ut 
av hjemmet deres.

Skuespillere
------------

* Kathryn Hahn som Rachel
* Juno Temple som McKenna
* Josh Radnor som Jeff
* Jane Lynch som Lenore
* Jessica St. Clair som Stephanie
* Michaela Watkins som Jennie
* Josh Stamberg som Matt
* John Kapelos som Jack.
* Keegan-Michael Key som Bo
* Annie Mumolo som Amanda

Eksterne lenker
---------------

* Internet Movie DataBase
* AllMovie.com
* MetaCritic.com
**Faxe** (tidligere stavet **Fakse**) er en by i Faxe kommune i Region Sjælland på Sydsjælland i Danmark. Byen har 3 828 (2013) innbyggere.[*når?*] Øst for byen ligger Faxe Kalkbrud og nord for byen ligger *Galgebakken*. Etter sammenleggingen med Haslev kommune- og Rønnede kommuner til den større Faxe kommune i 2007, tok man igjen stavemåten «Faxe». Byen hører til Faxe Sogn og ligger i Region Sjælland.

Byen er mest kjent for Faxe Bryggeri, som nå er en del av bryggerikonsernet Royal Unibrew. Faxe Bryggeri er et relativt stort bryggeri som produserer en rekke øltyper, leskedrikker og energidrikker.

I utkanten av byen ligger et stort kalkbrudd (1 km2), Faxebrudd, som eies og driftes eid av foretaket Faxe Kalk. Faxe Steinbrudd har hatt egen smalsporet jernbane, men det ble nedlagt for mange år siden. Foretaket Haribo Lakrids A/S ble grunnlagt i Faxe i 1935.

Bynavnet
--------

Navnet *Faxe*, *Fakse* (*Faxæ, Faza*) er norrønt og betyr hesteman. Navnet henspiller muligens på at byen ligger på et høydedrag.

I mange år ble bokstaven x ansett som unaturlig på dansk, og faks-trolldommen ble håndhevet i stedet for den gammelnorske Faxe. Når det gjelder bindestreker, er x-en fortsatt delt inn i ks (Fak-se).[*klargjør*]

Historie
--------

Byen er nevnt i skriftlige kilder fra 1280.

Ifølge én teori stammer høvdingesønnen Rollo fra Faxeområdet.

Historiske bygninger
--------------------

Blant byens eldste bygninger er Faxe kirke, som er fra 1440. I 1577 brant kirke og prestegård ned, men de ble begge bygget opp igjen. I Faxe ligger også Danmarks eldste folkeskole, som er et bindingsverkshus fra 1633.

Infrastruktur
-------------

En smalsporet jernbane mellom Faxe Kalkbrud og Faxe Ladeplads ble åpnet allerede i 1864. I 1879 åpnet Østbanen, som gikk mellom Køge over Hårlev til Faxe, Faxe Ladeplads og Rødvig. I 1880 ble de to banene knyttet sammen. Det eneste gjenværende toget fra den smalsporede jernbanestrekningen mellom Faxebruddet og havnen i Faxe Ladeplads, er nå plassert i Faxe miniby.

Vannverket ble opprettet i 1900.

Næringsliv
----------

Haribo Lakrids A/S ("Haribo Lakrids A/S") grunnlagt i 1935 i Faxe.

Bildegalleri
------------

* Illustrasjon fra boken Nordiska taflor, utgitt av den svenske forleggeren Albert Bonnier i 1873.Illustrasjon fra boken *Nordiska taflor*, utgitt av den svenske forleggeren Albert Bonnier i 1873.
* Faxe Kalkbrud  Foto: HubertusFaxe Kalkbrud  Foto: Hubertus
* Faxe kirke  Foto: StorgaardFaxe kirke  Foto: Storgaard

Referanser
----------

1. ↑  Danmarks Statistik: Tabel BEF44. (Besøkt 30. desember 2013)
2. ↑  Kommunalvalg i 2013 fra Berlingske (Besøkt 30. desember 2013)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** GeoNames
 |

Portal: Danmark
**David Anders** (født **David Anders Holt** 11. mars 1981) er en amerikansk skuespiller som er best kjent for sine roller som Julian Sark i TV-serien *Alias*, og rollen som Adam Monroe i superhelt-serien *Heroes*. Selv om Anders er amerikansk, krevde begge disse rollene at han brukte en britisk aksent.

Biografi
--------

### Tidlig liv og familie

Anders ble født i Grants Pass i Oregon av foreldrene dr. Tony og Jeri Holt. Han har to brødre, Jason og Arik, og søsteren Maili. Som den yngste av fire barn (en biologisk bror, og to adopterte søsken), var han en energisk ungdom involvert i sport som basketball og tennis.

### Utdannelse

Anders begynte med skuespill på skolen, men idrett var hovedinteressen frem til hans siste år på high school. 17 år gammel spilte han apostelen Filip i en lokal produksjon av *Jesus Christ Superstar*. Året etter spilte Anders i et skuespill, *Our Town*, satt opp på high school. Etter dette spilte han i en oppsetning av *My Fair Lady*.

Skuespillerkarrière
-------------------

Anders tok scene-navnet "David Anders" fordi der var en annen skuespiller ved navn David Holt. Han valgte derfor å bruke mellomnavnet sitt.

Etter å ha flyttet til Los Angeles, fikk Anders snart rollen som spionen "Julian Sark" ("Mr. Sark") i TV-serien *Alias*. Denne rollen hadde han fra 2002 til 2006. Anders fikk rollen etter to filmer og gjesteroller på TV. Rollen han fikk i *Alias* ble hans gjennombrudd. Det var opprinnelig en gjesterolle, som ble gjort til en fast rolle.

I 2007 fikk Anders en av rollene i den andre sesongen av *Heroes* i rollen som "Adam Monroe"/"Takezo Kensei", en ny karakter med evnen til å regenere seg. Anders ble igjen bedt om å bruke en britisk aksent.

Filmografi
----------

### Filmer

* *The Surge* (2002)
* *Peacock* (2006)
* *Left of Darkness* (2006)
* *Circadian Rhythm* (2006)
* *ELI* (2007)

### Fjernsyn

* *So Little Time* (2001)
* *Alias* (2001–2006)
* *Player$* (2004)
* *CSI: Crime Scene Investigation* (2004)
* *Charmed* (2005)
* *CSI: Miami* (2005)
* *Deadwood* (2006)
* *Grey's Anatomy* (2007)
* *Heroes (2007)*
* *Once Upon a Time (2011–2012)*

### Videospill

* *Alias: The Video Game* (2004)

Referanser
----------

1. 1 2 3  imdb-bio: David Anders

Eksterne lenker
---------------

* (en) David Anders – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) David Anders på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (da) David Anders på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) David Anders på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) David Anders på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) David Anders hos Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) David Anders hos Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) David Anders hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* david-anders.org: English fansite
* Alias-Media: Show Information
* ABC: Julian Sark Profile
* SarkExposed: Screencap Archive
* PopGurls 20 Questions with David Anders
* Polish Fansite about David Anders
* Official ELI website

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Julie Songstad Andersland** (født 17. januar 1978 i Bergen) er en norsk politiker (V). Hun er leder for Venstres bystyregruppe i Bergen og tidligere byråd for klima, kultur og næring.

Liv og virke
------------

Hun har vært medlem av Unge Venstres sentralstyre og leder i Bergen Unge Venstre. Fra 1999 til 2003 var hun medlem av bydelsstyret for Bergenhus. Hun ble første gang valgt inn på fast plass i Bergen bystyre i 2003, da hun også ble leder i Venstres bystyregruppe. Hun trådte ut i 2004.

Hun ble cand.polit. med hovedfag i sammenlignende politikk fra Universitetet i Bergen i 2004. Fra 2004 til 2011 var hun praktikant, senere senioranalytiker for bærekraftige investeringer i Storebrand i Oslo.

I 2011 ble Andersland på nytt valgt inn i Bergen bystyre, og hun ble Venstres gruppeleder. Fra 2015 til 2019 var hun byråd for klima, kultur og næring i Bergen kommune. Hun vendte så tilbake til bystyret som gruppeleder.

Hun er styreleder i Bergen Kunstforening og styremedlem ved Nationaltheateret.

Julie Andersland er datter av tidligere byråd Geir Kjell Andersland.

Referanser
----------

1. ↑  «Andersland leder Bergen Unge Venstre». *Bergens Tidende*: 2. 2. oktober 2001.
2. 1 2  «Julie Andersland». Bergen Venstre. 8. mars 2011. Besøkt 15. oktober 2021.
3. 1 2  «Andersland, Julie Songstad (V)». Politikerregister i Bergen kommune (avsluttet). Arkivert fra originalen 8. august 2018. Besøkt 15. oktober 2021.
4. 1 2  Målsnes, Ola Henning (8. juni 2004). «Venstre-Julie forlater bergenspolitikken». *Bergensavisen*: 11.
5. 1 2 3 4 5  «Julie Anderslands profil». LinkedIn. Besøkt 15. oktober 2021.
6. ↑  Chamdid, Fayroz (20. oktober 2015). «Her er det nye byrådet i Bergen». NRK Vestland. Besøkt 15. oktober 2021.
7. ↑  «Andersland, Julie Songstad (V)». Politikerregister i Bergen kommune. Besøkt 15. oktober 2021.
***Mecomacer*** er en slekt av snutebiller. Både larver og voksne lever av pollen, de aller fleste artene på hannkongler av bartrær.

Utseende
--------

Små (2 – 5 mm), avlange biller, mørke på farge. Oversiden er kledt med fine, utstående hår. **Hodet** er trukket frem til en mer eller mindre lang snute som ofte er noe utvidet mot spissen. Antennene er 11-leddete, perlekjedeformede, litt tykkere mot spissen, ikke knebøyde. De sitter festet på snuten, i den ytterste halvdelen. Fasettøynene er temmelig store, runde og utstående. **Brystskjoldet** (pronotum) er omtrent så langt som bredt, markert smalere enn dekkvingene, sett ovenfra avrundet firkantet. **Dekkvingene** er parallellsidige, med markerte «skuldre», kraftig punkterte, men uten tydelige punktrekker. **Beina** er middels lange, slanke, føttene er fire-leddete med det tredje leddet dypt delt i to fliker.

Levevis
-------

Av de 22 slektene de nålevende nemonychidene deles inn i, lever alle bortsett fra to på hannkongler (hannblomster) av ulike slags nakenfrøete planter (hovedsakelig bartrær), der de spiser pollen. De to unntakene er en slekt i den palearktiske sone som lever på pollen av urter i soleiefamilien, og en søramerikansk slekt som lever på sørbøk *(Nothofagus).* De øvrige artene på den nordlige halvkulen lever på furu-slekten (*Pinus*). På den sørlige halvkulen lever de fleste artene på slekten kransgraner *(Araucaria*), men det lever også noen arter på familien Podocarpaceae og på slekten *Agathis*. Alle de nakenfrøete plantene er såkalt primitive plantegrupper som har eksistert lenge og det er sannsynlig at de mange fossile artene hadde et lignende levevis. De utvokste larvene kryper ut av hannkonglen, faller til bakken, graver seg ned og forvandler seg til en puppe. Puppestadiet kan vare opptil 2 år.

Utbredelse
----------

Slekten finnes bare i Chile.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
				+ Familien **barblomstsnutebiller, Nemonychidae** Bedel, 1883
					- Underfamilien **Rhinorhynchinae** Voss, 1922 – Nord-Amerika, Sør-Amerika og Australia
						* + Gruppen Mecomacerina
								- Slekten ***Mecomacer*** Kuschel, 1954 - sørlige Sør-Amerika
									* *Mecomacer collaris* Kuschel, 1954
									* *Mecomacer hirticeps* Kuschel, 1954
									* *Mecomacer ruficornis* Kuschel, 1954
									* *Mecomacer scambus* Kuschel, 1954

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 16. oktober 2020. Besøkt 16. oktober 2020.

Kilder
------

* Kuschel, G. 1983. *Past and present of the relict family Nemonychidae* (Coleoptera, Curculionoidea). *Geo Journal* 7: 499-504.
* Legalov, A.A. (2017) Contribution to the knowledge of the family Nemonychidae (Coleoptera) with descriptions of new taxa. *Ukrainian Journal of Ecology* 7(2): 64–87.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
*Denne artikkelen er om stedet Kilpisjärvi. For innsjøen se Kilpisjärvi (innsjø).*
Kilpisjärvis beliggenhet i Finland.
Saana sett fra Kilpisjärvi
**Kilpisjärvi** (nordsamisk: *Gilbbesjávri*) er en bosetning i den nordvestre delen av Enontekis kommune i *Den finske armen* i Lappland i Finland. Det har 86 innbyggere (per 20. april 2005). Kilpisjärvi ligger ved Europavei 8, like ved grensa til Norge. Den nærmeste bosetningen er tettstedet Skibotn ved Storfjorden, 43 kilometer lengre vest. Det går buss fra Kilpisjärvi til blant annet Tromsø, Karesuando og Rovaniemi.

Stedets beliggenhet ved norskegrensa gjør at grensehandel fra nordmenn er en viktig del av dets økonomi. Det mest kjente landemerket i Kilpisjärvi er fjellet Saana, som er et populært mål for fotturer fra stedet. Kilpisjärvi naturhus ligger ved foten av Saana. Det går også vandrestier til Halde og Treriksrøysa, gjennom Malla naturreservat. Den ligger ved den 800 km lange Nordkalottleden fra Kvikkjokk alternativt Sulitjelma til Kautokeino.

Et radioteleskopobservatorium, KAIRA, er også her.

Trivia
------

*Leno* i Röyksopps musikkvideo *Poor Leno* er fra Kilpisjärvi.

Referanser
----------

1. ↑  «www.karesuoando.se». Arkivert fra originalen 28. september 2007. Besøkt 19. juni 2008.

Eksterne lenker
---------------

* Ut i naturen: karta[*død lenke*]


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**Yousab II** (*Josef II*; født 1875, død 14. november 1956 i Azbakeya, Kairo, Egypt) var fra 1946 til 1956 den koptisk-ortodokse paven av Alexandria og patriarken av hele Afrika.

Før valget til patriark var Yousab metropolitt av Girga. Valget skapte uro i kirken, siden tradisjonen hadde vært å velge patriarken blant kirkens munker, ikke blant biskopene.

Yousab oppnevnte i 1948 den etiopiske abbeden Basilios til biskop og opphøyet ham i 1951 til metropolitt av Etiopia. Dermed etterkom han den etiopiske kirkens ønske om å få en etiopiskfødt metropolitt. I 1300 år hadde dette vervet blitt besatt med koptere (egyptere).

Etter anklager om korrupsjon ble Yousab II avsatt av kirkens synode i 1956. Han døde senere samme år. Patriarkatssetet forble vakant i tre år etter hans død.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Makarios III** | **Pave av Alexandria og patriark av hele Afrika**(1946–1956) | Etterfølger:**Kirellos VI** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |