**Anthony Hope Hawkins**, bedre kjent som **Anthony Hope** (født 9. februar 1863, død 8. juli 1933) var en engelsk romanforfatter og dramatiker. Selv om han i sin tid var en profilert forfatter, særlig for hans spenningsbøker, er han i dag husket best for kun to bøker, *Fangen på Zenda* (The Prisoner of Zenda, 1894) og dens oppfølger, *Rupert of Hentzau* (1898). Disse to «mindre klassikere» innenfor engelsk litteratur  utspiller seg i det samtidige, men fiktive landet Ruritania og derav satte i gang en særegen sjangre som kalles for «ruritanske romanser» ved også andre forfattere henviser til dette fyrstedømmet et sted i østlige eller sentrale Europa. Hans bøker om Zenda har også inspirert flere tilpasninger, mest kjent er amerikanske filmatiseringer i 1937 og 1952 med samme tittel.

Liv og virke
------------

Blå minneplakett i Bedford Square, London
Hope var utdannet advokat, men han god tid til å skrive. Han skrev minst 32 skjønnlitterære bøker i sin levetid og han hadde mange ivrige lesere. I 1896 utga han *The Chronicles of Count Antonio*, fulgt i 1897 av en spenningsbok med handling fra en gresk øy kalt for «Phroso»  Han dro på reise for publisitet til USA i slutten av 1897 hvor han blant annet imponerte en reporter fra *New York Times* ved at minnet om sin helt Rudolf Rassendyll fra boken Zelda; en dannet kledd engelskmann med en hjertelig latter, soldatmessig holdning, tørr humor, «ganske omgjengelig», og med et drag av skarpsindighet.

I tillegg skrev han, eller var med på å skrive, flere skuespill og en del politisk sakprosa under den første verdenskrig, en del under beskyttelse av det britiske informasjonsdepartementet. Senere utgivelser var blant annet *Beaumaroy Home from the Wars*, i 1919, og *Lucinda* i 1920. Litteraturforskeren Lancelyn Green konkluderte med at Hope var en «førsteklasses amatør, men annenklasses profesjonell forfatter».

Hope giftet seg med Elizabeth Somerville (1885/6–1946) i 1903, og de fikk to sønner. Han ble adlet i 1918 for sine bidrag til propagandaen under verdenskrigen. Han utga en selvbiografi, *Memories and Notes*, i 1927. Hope døde av kreft i strupen da han var 70 år ved sitt landsens hjem i Walton-on-the-Hill i Surrey. Det er en blå plakett på hans hus i Bedford Square i London.

Referanser
----------

1. ↑   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  Taylor, Clare L. (2004): «Hawkins, Sir Anthony Hope» i: *Oxford Dictionary of National Biography*
3. 1 2  Lancelyn Green, Roger (1966): «Introduction to Prisoner of Zenda & Rupert of Hentzau», s. vii.
4. ↑  Merriman,
C.D.: «Hope's Biography» hos *Online-literature.com*
5. ↑  «Various Dramatic Topics». *New York Times*. 17. oktober 1897. s. 21.
6. ↑  «Hawkins, Sir Anthony Hope (1863-1933)», *British Heritage*

Litteratur
----------

* Lancelyn Green, Roger (1966): «Introduction to Prisoner of Zenda & Rupert of Hentzau». Everyman's Library. J. M. Dent & Sons. Denne seks siders introduksjon er hovedsakelig en biografi som har en detaljert biografi
* Taylor, Clare L. (2004): «Hawkins, Sir Anthony Hope [pseud. Anthony Hope] (1863–1933)» i: *Oxford Dictionary of National Biography*. Oxford University Press. doi:10.1093/ref:odnb/33769

Eksterne lenker
---------------

* (en) Anthony Hope – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Anthony Hope på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Anthony Hope hos The Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Anthony Hope hos Internet Broadway Database Rediger på Wikidata
* (en) Anthony Hope hos The Peerage Rediger på Wikidata
* (no) Digitale utgaver på norsk hos Nasjonalbiblioteket
* (en) Verker av Anthony Hope i Prosjekt Gutenberg

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** MusicBrainz
 |