recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Studentforening av lærerstudenter i Trondheim** er studentforeningen for studentene ved Institutt for lærerutdanning (ILU) ved NTNU. Foreningens navn forkortes til daglig ned til Studentforeningen SALT. Foreningen ble stiftet i 6. september 2013. Foreningens formål er både å være studentpolitisk organ og en sosial forening for studentene ved instituttet. Institutt for lærerutdanning er NTNUs største institutt når det gjelder antall studenter, noe som også gjør Studentforeningen SALT til en av Trondheims største studentforeninger.

Oppstarten
----------

Høsten 2013 var det organiserte studentengasjementet ved den daværende Avdeling for lærer og tolkeutdanning ved HiST på et lavt nivå. Studentutvalget hadde ikke vært operativt på noen år, den tradisjonsrike Rotvollrevyen var nedlagt, og det eksisterte ingen sosial linjeforening eller andre organiserte grupper tilknyttet campus Rotvoll. Pedagogstudentene ved HiST (som er ungdomsorganisasjonen til Utdanningsforbundet) var den eneste organisasjonen som hadde virksomhet på campus. Etter oppstarten ble snart den tradisjonsrike studentkjelleren Stuggu fusjonert inn i Studentforeningen SALT. Foreningen overtok også snart som studentpolitisk organ for studentene ved avdelingen. Foreningen opplevde årene som kom en enorm vekst i både medlemstall og aktivitet, og har i dag omfattende studentpolitisk og sosial aktivitet.

Underutvalg
-----------

Foreningen har en rekke underutvalg som driver med ulike aktiviteter. Per 28.11.2019 har foreningen følgende utvalg:

* SALT Friluftsliv
* SALT Stuggu
* SALT Promo (ansvar for nettside, SoMe & studentavis)
* Strikk & drikk
* SALT Sporty (ukentlige treningsøkter og mange forskjellige lag i bedriftsidretten)
* SALT Scene (kor og husband)
* SALT Revy (Facebook-side)
* Event & Næringsliv (store fellesarrangementer og avtaler med næringsliv)
* Fadderutvalget

Foreningens ledere
------------------

* 2013 - 2015: Morten Djupdal
* 2015 - 2016: Didrik Leganger
* 2017 - 2018: Kristian Vinnelrød
* 2019 - 2020: Marit Baastad Andersen
* 2021 - 2022: Julie Bratseth Håkonsen
* 2023 - d.d.: Camilla Nikoline Finsrud

Referanser
----------

1. ↑  «Om oss».. Besøkt 7. april 2017.  Ekstern lenke i `|verk=` (hjelp)
2. ↑  «Nøkkelopplysninger fra Enhetsregisteret - Brønnøysundregistrene». *w2.brreg.no* **(norsk)**. Besøkt 7. april 2017.
3. ↑  «Database for statistikk om høgre utdanning - statistikk om høyere utdanning». *dbh.nsd.uib.no*. Arkivert fra originalen 15. april 2017. Besøkt 7. april 2017.
4. ↑  «Utvalg». *saltntnu.no*. Besøkt 28. november 2019.
5. 1 2 3  Morten Djupdal. «Et levende studentmiljø? (2017)» (PDF). Besøkt 21.05.2017.
Plassering av  Chililabombwe i ZambiaPlassering av Chililabombwe i Zambia
**Chililabombwe**, tidligere navn Bancroft, gruveby i provinsen Copperbelt i Zambia.
Hovedgruven, Bancroft Mine, dagens navn Konkola, ble åpnet i 1957.
Byen har 76,848 innbyggere (1990). Navnet betyr *kvekkende frosk* på lokalspråket Bemba.

Geografi
--------

Byen ligger på 1 360 moh. i Copperbeltprovinsen i Zambia, 70 km nordvest for Kitwe, 12 kilometer fra grensen til Kongo.

Næringsvirksomhet
-----------------

Byen har omfattende gruvevirksomhet. Det er Konkola-gruvene som driver virksomheten i dag.

Samferdsel
----------

### Jernbane

Chililabombwe er endeholdeplass for det zambiske jernbanesystemet. Det er ikke persontransport, kun godstrafikk.

### Vegnettet

Riksvei T3 kommer fra Chingola og Kitwe, den har fast dekke, asfalt,og er hovedvegforbindelsen til Den demokratiske republikken Kongo.

  

### Luftfart

Som de øvrige gruvebyene i Zambia har Chililabombwe en egen flystripe. Flystripens navn er Lubengele. Det er kun gresstripe som ligger på 1319 moh.
Etter at flyplassen i Kitwe *South Down* mistet sine regulære ruteflyvninger i 2005 er nærmeste ruteflyplass i Ndola, 128 km unna.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Særkilampi naturreservat** er et naturreservat ved svenskegrensa helt øst i Kongsvinger kommune. Naturreservatet er på 4 785 dekar og ble vernet med dette navnet den 9. juli 1993. Formålet med fredningen er å bevare et barskogområde med fattig furuskog og middels rik granskog i den sørboreale skogsonen. Det er et tilgrensende naturreservat også på svensk side av grensen.

Det finnes spor etter tidligere branner her, og brenning har trolig vært brukt som beredningsmetode for å få opp ungskog etter hogst.

Etter opprettelsen av naturreservatet, har Kartverket den 17. november 1994 vedtatt *Særgilamp* som skrivemåte på vannet som ga navnet til naturreservatet.

Dyreliv
-------

I reservatet kan man finne elg, rådyr, rødrev, hare, bokfink, rødstrupe, fuglekonge, storfugl, orrfugl og tretåspett. 

Heilo og storlom har tidvis tilhold innenfor reservatet.

Referanser
----------

1. ↑   (på en) *Nationally designated areas (CDDA)*, Wikidata Q1116062,
2. ↑  (no) Særkilampi naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
3. ↑  Kartverket, faktaark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Naturbase
 |
**Studentorchesteret Biørneblæs** er et studentorkester som holder til på Universitetet i Oslo i fysikkbyggets kjeller. Orkesteret har holdt på siden 1971, og har øvelser (kalt "prøvelser") hver torsdag kveld, men tar også spilleoppdrag med sine lett gjenkjennelige grønne, gule og svarte uniformer. Biørneblæs er realistforeningens orkester, og dukker opp på fester som blant annet høstpølse og psildefrokost.

17. mai 2011 spilte Biørneblæs sammen med gardens veterankorps i barnetoget, i anledning UiOs 200-årsjubileum og deltagelse i toget.

Diskografi
----------

***Generelt***

1. Everybody Needs Somebody
2. Mere
3. Eviva España
4. Sveriges Nasjonalsang
5. Har En Drøm
6. Hip To Be Square
7. Cantina Band
8. St. Thomas
9. Beibi
10. kolla
11. Dixi
12. Dulla
13. Et S.M.A.S.H. Tar Aldri Slutt
14. Blame It On The Bossa Nova
15. Who's Sorry Now
16. Lille Torstein
17. Mah Nah Mah Nah
18. Bbbbbbbiørneblæs
19. Drosja
20. Ice Cream
21. Postman Pat
22. Tanta

Eksterne lenker
---------------

* Biærneblæs' hjemmeside
* Video av Biørneblæs i 17. mai-toget 2011
**Irmelin Slotfeldt** (født 9. mars 1933 i Oslo) er en norsk maler bosatt i Italia.

Hun har bl.a. studert ved Académie Julian i Paris, og malt med den franske maleren Anders Osterlind og med Kai Fjell. Hun debuterte på Høstutstillingen i Oslo i 1959 og hadde sin første separatutstilling i Kunstnerforbundet i Oslo i 1960. Hun giftet seg i 1960 og flyttet da til Italia hvor hun siden har bodd og arbeidet, i Roma, Milano og Padova. Hun har holdt en rekke separatutstillinger, har deltatt i kollektivutstillinger og utført utsmykningsarbeider.

Slotfeldts stil er abstrakt ekspressionistisk, i grenselandet mellom det figurative og det non-figurative, hvor fargene er sentrale virkemidler. Landskapet og naruren står sentralt i hennes motivverden og hun føyer seg dermed inn i en sterk, norsk maleritradisjon selv om hennes malerier åpenbart også er inspirert av en sydlandsk formverden og fargeskala.

Referanser
----------

1. ↑   Artists of the World Online, AKL Online kunstner-ID 00322935[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Irmelin\_Slotfeldt-Ellingsen[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   KulturNav, KulturNav-ID f7b843af-2118-4dc8-9702-f9cd0ec133f7[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* *Irmelin Slotfeldt* (monografi). Marsilio Editori s.p.a. Venezia. 2010. ISBN 978-88-317-06476

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** BIBSYS **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** KulturNav **·** KulturNav
 |
***Chilomazus*** er en slekt av biller som lever i død ved. De tilhører gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

Middelsstore, langstrakte, jevnbrede biller. På farge er de svarte eller mørkebrune. **Hodet** er stort og bredt med små, runde fasettøyne. Midt i pannen sitter det et kort horn. Overleppen (labrum) og kjevene (mandiblene) er sterkt utviklet, de sistnevnte godt synlige ovenfra. Antennene er 10-leddete, C-formede, men ikke knebøyde, de ytterste fem leddene har bladlignende utskudd og danner en løs vifte som ikke kan lukkes. **Brystskjoldet** (pronotum) er avrundet firkantet sett ovenfra, bredere enn langt, blankt, med en lengdefure i midten. Det er et tydelig, smalt skille mellom brystskjoldet og dekkvingene. **Dekkvingene** er ganske lange, parallellsidige, blanke, med kraftige punktrader.

Levevis
-------

Voksne og larver lever sammen i råtnende ved, og danner en slags samfunn. Dette kalles subsosialitet og er uvanlig hos biller. De voksne billene tygger trefliser som de fôrer til larvene, og hjelper dermed fordøyelsen. Både voksne og larver spiser dessuten de voksne billenes avføring (såkalt koprofagi). Dette øker næringsutbyttet siden avføringen har blitt infisert med mikroflora (bakterier og andre mikroorganismer) som frigjør næringsstoffer fra treet. De voksne billene hjelper også larvene til å bygge et puppekammer der de kan forvandle seg til en puppe. Voksne og larver kommuniserer seg imellom med lyd, og minst 14 forskjellige lydytringer er identifisert. De voksne billene lager lyd bed å gni bakkroppen mot vingene, larvene ved å gni det bakre beinparet mot hoftene til det midtre beinparet.

Utbredelse
----------

Slekten lever på Sri Lanka.

Systematisk inndeling
---------------------

Slekten blir ofte plassert som en underslekt av *Aceraius*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien Skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien Passalidae - totalt 70 slekter
				+ Underfamilien Macrolininae
					- Slekten ***Chilomazus*** Zang, 1905
						* *Chilomazus comptoni* (Kaup, 1868)
						* *Chilomazus flachi* (Kuwert, 1891)

Eksterne lenker
---------------

* Oversikt over artene
* (en) *Chilomazus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata
**Amplitudemodulasjon** (**AM**) er en modulasjonsteknikk hvor amplituden til en bærebølge varierer direkte proporsjonalt med signalet som moduleres.

Ved AM sendes det en bærebølge som er en ren radiofrekvens. Når bærebølgen moduleres med hørbar lyd som toner, dannes radiosignaler til siden for bærebølgen som kalles sidebånd. En tone på 1000Hz danner radiosignal i sidebåndene 1000Hz over og under frekvensen til bærebølgen. Begge sidebåndene inneholder all lydinformasjon, så det er mulig å dempe bærebølgen og det ene sidebåndet. Da blir signalet enkelt sidebåndmodulering.

Animasjon av lyd, AM og FM-modulerte bærebølger.Fig 1: Et lydsignal (øverst) kan bæres av en bærebølge med amplityde- eller frekvensmodulering.
Ved amplitudemodulasjon vil støy som lyn og gnister høres godt i mottakeren mens slik støy dempes ved frekvensmodulasjon.

Amplitudemodulasjon ble tidligere mye brukt som modulasjonsteknikk for blant annet kringkasting på kort, mellom- og langbølge. Over hele verden er det en tendens til at AM-senderne på mellombølge erstattes av FM på VHF og nyere digitale radioformater som DAB+ og nettradio.

I kommunikasjonsradioer var tidligere AM enerådende, men FM er brukt i stadig flere bånd. Fremdeles brukes AM på flyradiobåndet, men på de aller fleste lukkede samband, samt i maritim VHF og i helseradionettet brukes FM.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** NKC
 |
Kaliber 12 haglepatroner
En **haglpatron** er en patron som blir brukt i et haglgevær.

Oppbygning
----------

Patronen består av:

* **Hylsen** som omslutter krutt og hagl, laget i papp, plast eller messing
* **Hagl** (flere prosjektil samlet)
* **Buffer** (Skille mellom krutt og hagl)
* **Messingkopp** der tennhetteen sitter.

Når kruttet antennes økes trykket i patronen og haglet forlater våpenet som alle andre typer prosjektiler. Eneste forskjellen er at det normalt er flere hundre hagl som spres når de forlater løpet. Haglet lager en slags "sigarform" og blir som en vegg med stor treffradius. Haglet har liten penetreringsevne, men det er kraften og sjokket som medfølger, som dreper viltet. Hagl fungerer best på korte avstander. inntil 30 meter. Det finnes også haglpatroner med såkalte slugs, som inneholder kun ett prosjektil.

Kaliber
-------

Det vanligste kaliberet for hagle er 12, som blant annet fås i lengdene 70 mm (2,75 tommer), 75 mm (3 tommer) og 89 mm (3.5 tommer). Kaliber 16 og 20 er også vanlige.
**Ampthill** er en liten by i Bedfordshire i det østlige England. Den ligger mellom Bedford og Luton, og er administrasjonssenter for distriktet Mid Bedfordshire.

I 1242 bekreftet kong Henrik III av England byens rettigheter til å holde marked på torsdag. Disse har fortsatt på samme vis i mer enn 750 år siden. I middelalderen var Ampthill Castle en viktig festning. Kong Henrik VIII var i sin yngre en jevnlig gjest på festningen, og det var her hans første hustru, spanske Katarina av Aragón, bodde fra 1531 og fram til hun ble ufrivillig skilt i 1533 og flyttet til Kimbolton. Det er i dag ingenting igjen av festningen.

Den kjente arkitekten Albert Richardson bodde i Ampthill fra 1919 til sin død i 1964. Blant hans siste prosjekter var kontorbygningen til distriktsrådet i Dunstable Street, oppført 1963 1965.

Navn
----

Navnet Ampthill er av angelsaksisk opprinnelse. Den første bosetning ble kalt for *Aemethyll*, noe som bokstavelig betyr på engelsk enten «ant-heap» (maurhaug) eller «ant infested hill» (maurinfisert ås). I opptegnelsene i *Domesday Book* (siste halvdel av 1000-tallet) er Ampthill referert til *Ammetelle*, og hvor landholderen i 1086 var Nigel de la Vast. Nedtegnelsen kan leses som: *Ammetelle: Nigel de la Vast fra Nigel d'Aubigny*. En ytterligere variasjon fra 1381 er *Hampthull*.

Vennskapsbyer
-------------

Ampthill har følgende vennskapsbyer:[]

* Frankrikes flagg Nissan-lez-Enserune, Frankrike

Referanser
----------

1. ↑  Plea Rolls of the Court of Common Pleas; *National Archives*; CP 40/483; 7. oppslag, med «John Baldok de Hampthull»

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Ampthill – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Ampthill – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Ampthill Info Arkivert 7. mars 2014 hos Wayback Machine. informasjon om byen
* Ampthill History, historie om byen
* «Ampthil» i *Domesday Book*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** GeoNames **·** BBC Things
 |
Animation of heat shrink tube, before and after shrinking
Video - Liminnholdene krympeslange krymper
**Krympestrømpe** er en krympbar plast som er brukte til å isolere elektriske ledninger, gi slitestyrke, og gi miljøbeskyttelse protection for strandet og solid trådledere, tilkoblinger, ledd og terminaler i elektroteknikk. Den kan også brukes til å reparere isolasjonen på ledningene eller å pakke dem sammen, for å beskytte ledninger eller smådeler fra mindre slitasje, og for å opprette kabelinnførings sel, gir forsegling beskyttelse. Krympeslange er vanligvis laget av nylon eller polyolefin, som krymper radielt når oppvarmet (men ikke i lengderetningen), til mellom halvparten og en sjettedel av opprinnelig diameteren.

Krympeslange er fremstilt i en rekke varianter og kjemiske typer med den nøyaktige sammensetning av hver type er avhengig av den påtenkte anvendelse. Fra nær mikroskopisk-tynnvegget slanger til stiv, tung-vegg rør, har hver type nøyaktige utforminger og kjemiske tilsetninger som gjør de egnet for å møte noen av en rekke forskjellige miljøkrav. Krympeslange blir vurdert av dens ekspansjonsforhold, en sammenligning av forskjellene i utvidelse og utvinningsgrad.

Eksterne lenker
---------------

* How heat shrink tubing works Arkivert 13. juli 2007 hos Wayback Machine.
Russisk ikon av Profet Esaias, 18. århundre (Kizhi kloster, Karelia, Russland).
**Trisagion** (gresk: τρισάγιον) betyr «tre-hellig» og er en betegnelse på bønnen «Hellige Gud, hellige Sterke, hellige Udødelige, miskunn Deg over oss» (Ἅγιος ὁ Θεός, ἅγιος ἰσχυρός, ἅγιος ἀθάνατος, ἐλέησον ἡμᾶς). I de østlige og orientalske ortodokse og katolske kirkene blir den sunget som del av hvert guddommelige liturgi.

I den ortodokse kirken er «Trisagion-bønnene» også en betegnelse på de følgene bønner, som leses to ganger i nesten alle de daglige gudstjenestene:

Hellige Gud, hellige Sterke, hellige Udødelige, miskunn Deg over oss.
Ære være Faderen, og Sønnen, og Helligånden, nå og alltid, og i all evighet. Amen.
Allhellige Treenighet, miskunn Deg over oss. Herre, rens oss fra våre synder. Hersker, forlat oss våre misgjerninger. Hellige, kom og helbred våre skrøpeligheter for Ditt Navns skyld.
Herre, forbarm Deg. (*Tre ganger*)
Ære være Faderen, og Sønnen, og Helligånden, nå og alltid, og i all evighet. Amen.
Fader vår, Du som er i himlene, la Ditt navn holdes hellig, la Ditt rike komme, la Din vilje skje på jorden som i himmelen. Gi oss i dag vårt daglige brød, og forlat oss vår skyld, som vi og forlater våre skyldnere, og la oss ikke bli ledet inn i fristelse, men frels oss fra den onde.
***Amphisbaena alba*** er en ormeøgle.

Denne arten kan bli over 70 cm lang og er den største ormeøglen i det neotropiske faunaområdet. Den afrikanske *Monopeltis capensis* blir omtrent like lang, så det er usikkert hvilken art som er verdens lengste ormeøgle.

*Amphisbaena alba* hører hjemme i tropisk regnskog og savanne, men har også tilpasset seg jordbruksområder. Ingen andre ormeøgler har en så vid utbredelse. Arten finnes i hele Sør-Amerika øst for Andesfjellene og mangler bare i de tempererte strøkene lengst sør. Den finnes i følgende land og territorier: Bolivia, Brasil, Colombia, Ecuador, Fransk Guyana, Guyana, Panama, Paraguay, Peru, Surinam, Trinidad og Tobago og Venezuela.

En feltstudie utført på den brasilianske cerradoen viser at arten hovedsakelig eter små dyr, som maur, biller, edderkopper, insektlarver og termitter. Den blir ofte funnet i koloniene til bladskjærermaur i slekten *Atta*.

Andre ormeøgler har små kull, men *Amphisbaena alba* legger 8–16 egg, ofte i maur- eller termittuer. Når den blir truet spiller den med halen som andre ormeøgler, men hos denne arten kan halen ikke kastes av.

Litteratur
----------

* G.R. Colli og D.S. Zamboni (1999). «Ecology of the worm-lizard *Amphisbaena alba* in the cerrado of central Brazil». *Copeia* (3): 733–742. ISSN 0045-8511.
* T. Mott (2009). «*Amphisbaena alba*». *IUCN 2011. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2011.1*. Besøkt 28. september 2011.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Amphisbaena alba* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Amphisbaena alba* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Amphisbaena alba* hos Reptile Database Rediger på Wikidata

* (en) *Amphisbaena alba* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Amphisbaena alba* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Amphisbaena alba* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Amphisbaena alba* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

Hodet til *Amphisbaena alba*. Legg merke til den butte snuten og de reduserte øynene
* YouTube - Cobra-cega (*Amphisbaena alba*)
* YouTube - White-bellied worm lizard (*Amphisbaena alba*)
**Jõhvi**  er en landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, ved kysten vest for Narva. Kommunen har cirka 13 0880 innbyggere og et areal på om lag 124 km². Kommunens og fylkets administrasjonssenter ligger i Jõhvi med 11 615 innbyggere.

Jõhvi ligger 6 km ifra sin tvillingby Kohtla-Järve. Da Jõhvi ble utskilt som egen by ifra Kohtla-Järve, ble noen drabantbyer som ligger tett inntil byen fortsett værende en del av Kohtla-Järve. Her kan det som eksempel nevnes den store, fattige drabantbyen Idla, som ligger ca. 3 km ifra Jõhvi by, på helt motsatt side av byen Kohtla-Järve. Folketallet i kommunen og fylket er raskt fallende, men byen Jõhvi fraflyttes noe saktere. Jõhvi fikk sin økede tilflytting på grunn av at den ble administrasjonssenter i fylket, og den også fikk en moderne infrastruktur. Jõhvi fikk i år 2007 kulturhus med sin første kino bygget med økonomisk støtte ifra EU. Byen fikk også etter årtusenskiftet en byggeboom av ny næringsvirksomhet, så som masse nye kjøpesentra. Etter at den økonomiske krisen startet i Estland i år 2008, har denne positive investeringen stoppet helt opp. Jõhvi har mest russisk bosetning, og på grunn av språkproblemer har denne folkegruppen blitt landets store tapere i arbeidsmarkedet. Bergverksindustrien som er så viktig for hele fylket Ida-Viru er fallende, og mange gruver også i Jõhvi har blitt stengt de siste årene. Derfor har boligprisene falt, og mange flytter inn til landets hovedstad Tallinn i håp om arbeide. Jõhvi sliter i likhet med de fleste bysentra i Ida-Viru fylke med høy kriminalitet, og en stor andel av sykdommen HIV. Det bygges fortsatt nye hovedveier rundt Jõhvi med midler ifra EU, og dette må sees på som en positiv tilvekst for en kommune med sitt kommunesentrum rett ved siden av europaveien mellom St. Petersburg og Tallinn.

Referanser
----------

1. ↑  ; *Det estiske landinspektorat*; besøksdato: 11. mars 2018.
2. ↑  ; *Estlands statistikkbyrås statistikkdatabase*; besøksdato: 21. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Jõhvi Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Kommuner i Ida-Viru fylke |
| --- |
| Ida-Virus fylkesvåpen | Bykommuner | Kohtla-Järve **·** Narva **·** Narva-Jõesuu **·** Sillamäe | Estlands flagg |
| Landkommuner | Alutaguse **·** Jõhvi **·** Lüganuse **·** Toila |
| Historiske kommuner | Alajõe **·** Aseri **·** Avinurme **·** Iisaku **·** Illuka **·** Jõhvi **·** Kiviõli **·** Kohtla **·** Kohtla-Nõmme **·** Lohusuu **·** Maidla **·** Mäetaguse **·** Püssi **·** Sonda **·** Tudulinna **·** Vaivara |

Portal: Estland

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Aceton** (**propan-2-on** eller **propanon**), **CH3(CO)CH3**, er det enkleste av ketonene. Aceton blir laget ved oksidasjon av alkoholet propan-2-ol, (isopropanol), og er en fargeløs væske med karakteristisk «organisk-aromatisk» lukt. Hvert år produseres det 500 millioner tonn i verden, hvorav 3 millioner tonn kommer til Norge. Stoffet er et utmerket løsemiddel (det er hovedbestanddelen i neglelakkfjerner), og et viktig utgangsstoff for framstilling av andre stoffer. Aceton bør brukes med forsiktighet ved rensing av myke overflater, f.eks av plast, da oppløsningen er så kraftig at plasten kan smelte (klar plast vil kunne bli grumsete).

Aceton finnes i små mengder i urin. Ved lengre faste (når pasienter ikke spiser, og kroppen dermed får dårlig tilgang på glukose), brytes fettvev ned for å dekke kroppens energibehov. I denne prosessen dannes det aceton, som en kan lukte fra munnen. Dette kan også skje ved diabetes i forbindelse med ketoacidose (syreforgiftning)) og når en har feber. Aceton bidrar til en karakteristisk lukt i rom der det ligger en syk pasient.

Hos små barn kan det forekomme brekninger på grunn av utskilling av aceton i kroppen (acetonemiske brekninger).

Aceton er meget brannfarlig

**Synonymer:** 2-propanon, dimetylketon.

Ordet er nydannet ord av latin acetum «eddik» + suffikset *-on* benyttet om noen inaktive gasser eller atompartikler

Referanser
----------

1. ↑  «Regel 19 Funksjonell gruppe som endelse». Kjemisk institutt, Universitetet i Oslo. Besøkt 26. desember 2018.
2. ↑  «Ketoacidose». Dibestesforbundet. Besøkt 26. desember 2018.
3. ↑  «Acidose». Store medisinske leksikon. Besøkt 26. desember 2018.
4. ↑  oppslagsord *Aceton* i Caprona *Norsk etymologisk ordbok: tematisk ordnet* ISBN 9788248910541

Eksterne lenker
---------------

* HMS-datablad Arkivert 13. juli 2017 hos Wayback Machine.
* Faktaark om Aceton fra Statoil (pdf)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**«Hest er best som pålegg»** er en norsk sang som ble skrevet av Øystein Sunde og utgitt 4. april 2005 på Sundes musikkalbum *Sånn er'e bare*. Sangen ble utgitt på samlealbumet *Sundes verden – 52 av de aller beste* i 2006.

Teksten handler om en mislykket ridetur på en hest som hadde andre planer enn rytteren.

Sangen var med på settlista høsten 2002 da Sunde spilte forestillingen *Øystein Sunde ...og vel så det* på Dizzie Showteater.

Teksten til «Hest er best som pålegg» fulgte med i CD-heftet til *Sånn er'e bare*. Både tekst og noter ble publisert i noteboka *Sånn er'e bare* i 2006.

Musikere og instrumenter
------------------------

* Øystein Sunde: vokal, elektrisk gitar
* Stein Bull-Hansen: mandolin
* Knut Hem: dobro
* Terje Kinn: banjo
* Olaf Kamfjord: kontrabass
* Kari Iveland: kor
* Anita Skorgan: kor

«Hest er best som pålegg» ble fremført av Sunde i programmet *Øystein Sunde ...og vel så det* som ble sendt 25. desember 2004 på NRK 1. Ved siden av Sunde, Hem, Kamfjord og Konkova, var også Stein Bull-Hansen med på akustisk gitar. Da Sunde i nevnte «Sportsrevyen» i teksten, spilte de litt av riffet på kjenningsmelodien derfra.

Referanser
----------

1. 1 2  *Sånn er'e bare*– informasjon i CD-heftet.
2. ↑  TV2 programmet *Absolutt Underholdning* 30. mars 2005
3. ↑  Spinner Records – Medium: *Sånn er'e bare* – Øystein Sunde (2005)
4. ↑  *Øystein Sunde ...og vel så det* programmet som ble solgt på forestillingen.
5. ↑  Sunde, Øystein (2006) *Sånn er'e bare*. Blåmann Musikkforlag Norge AS; Oslo. ISBN 82-462-0051-4 s. 4 – 7
6. ↑  VG – 24. desember 2004 side 78
**József Vértesy** (født 19. februar 1901 i Zombor, død 21. desember 1983 i Budapest) var en ungarsk vannpolospiller som deltok i flere olympiske leker, 1924 i Paris, 1928 i Amsterdam og 1932 i Los Angeles.

Vértesy ble olympisk mester i vannpolo under OL 1932 i Los Angeles. Han var med på det ungarske laget som vant vannpoloturneringen. Det var fem nasjoner som stilte lag, men det brasilianske laget ble diskvalifisert. Ungarn vant alle sine tre kamper, 6-2 over Tyskland, 7-0 mot USA og hele 17-0 mot Japan. De andre spillerne på det ungarske laget var György Bródy, Sándor Ivády, Márton Homonnay, Olivér Halassy, János Németh, István Barta, Alajos Keserű, Miklós Sárkány, Ferenc Keserű. Vértesy spilte alle tre kampene for Ungarn. 

Fire år tidligere, under OL 1928 i Amsterdam spilte han på ungarske laget som kom på andreplass i vannpolo bak Tyskland. Vértesy spilte alle fire kampene og scoret sju mål.

OL-medaljer
-----------

* 1932 USAs flagg Los Angeles - Gull **Gull** i vannpolo, Ungarns flagg Ungarn
* 1928 Nederlands flagg Amsterdam - Sølv Sølv i vannpolo, Ungarns flagg Ungarn

Referanser
----------

1. ↑   epa.oszk.hu[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   epa.oszk.hu[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) József Vértesy – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) József Vértesy – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) József Vértesy – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) József Vértesy – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) József Vértesy – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

* (hu) József Vértesy – Ungarns olympiske komité Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI
 |
**Limonen** er en fargeløs væske, klassifisert som et syklisk terpen med formel C10H16. Limonen er kiral, og dets to enantiomerer er hver for seg de viktigste smaksstoffene i sitron og appelsin.

Biosyntese
----------

Limonen dannes når geranylpyrofosfat mister sine fosfatgrupper og blir et positivt ladet ion. Den positive ladningen er konsentrert i den enden der fosfatgruppene tidligere satt og den attraheres til valenselektronene dobbeltbindningen på den andre siden, noe som får hele molekylet til å bøye seg og danne et syklisk molekyl.

Bruk
----

Limonen brukes som duftstoff i parfyme, sminke og rengjøringsmidler og som smaksstoff i legemidler, i hovedsak de som inneholder bitre alkaloider. Det benyttes også i konsentrert form som løsningmiddel for malings- og limfjerning, og kan da utgjøre et mer miljøvennlig alternativ til blant annet Lynol, Aceton og andre lignende hydrokarbonbaserte stoffer. Limonen blir også brukt som et botanisk basert insecticid.

Sikkerhet
---------

Limonen og dets oksidasjonsprodukter virker irriterende på hud og åndedrettsorganer. Ved hudeksponering over lang tid kan det fremkalles appelsinallergi. Limonen er brennbart med et lavt flammepunkt (50 grader) men er ikke eksplosjonsfarlig. Limonen er biologisk nedbrytbart, men bør likevel behandles som spesialavfall på grunn av brennbarheten.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie
 |
**Andrea Martina Klump** (født 13. mai 1957 i Wiesbaden) var antagelig medlem av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen RAF. Hun ble i 2004 dømt til 12 års fengsel i Tyskland.

Klump studerte fra 1976 til 1981 antropologi med sosiologi og statsvitenskap i Frankfurt am Main. Etter at hun avbrøt studiene forsvant hun i juli 1984. Klump ble arrestert og fengslet i Wien den 15. september 1999, og 23. desember samme år utlevert til Tyskland. Under arrestasjonen ble hennes medflyktning Horst Ludwig Meyer skutt.

Hun ble anklaget for attentatet på den tyske bankmannen Alfred Herrhausen. Anklagen falt senere sammen, da kronvitnet Siegrid Nonne trakk sine uttalelser tilbake. I 2001 ble Klump dømt til fengsel for et feilslått angrep i spanske Rota. Den 28. september 2004 ble Klump endelig av Oberlandesgericht Stuttgart dømt til tolv års fengsel. Hun ble funnet skyldig i å ha vært involvert i bombeattentat på en buss i Budapest i 1991, hvor fire passasjerer ble lett og to ungarske politimenn alvorlig såret.

Referanser
----------

1. ↑   «NUEVAS HIPÓTESIS SOBRE ATENTADO A EMBAJADA»[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Como si no hubiese pasado una década»[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  SuperUser (21. november 2005). «Staatsschutzsenat verurteilt Andrea Martina Klump wegen Beihilfe zum versuchten Mord an jüdischen Auswanderern». *oberlandesgericht-stuttgart.justiz-bw.de* **(tysk)**. Besøkt 21. januar 2020. [*død lenke*]

Portal: Tyskland
**«It Is No Secret»** er en Southern Gospel-sang med melodi og tekst av Stuart Hamblen. Den ble skrevet i 1950-årene.

Elvis Presleys versjon
----------------------

Presley spilte inn sin versjon i Radio Recorders Studio 1, Hollywood, 19. januar 1957. Den ble utgitt på LP-platen *Elvis Christmas Album* (RCA Victor LOC 1035) i november 1957. Produsent var Steve Sholes

Legende sirkulert via e-mail
----------------------------

Da Hamblen sluttet å drikke alkohol, takket være Billy Graham, begynte han å miste Hollywoods gunst. Han ble avskjediget på radiostasjonen der han arbeidet, fordi han nektet å ha en ølfabrikant som sponsor. I hans kamp tok John Wayne ham til side og fortalte at alle hans problemer startet da han ble religiøs og spurte om det var verdt alt sammen. Hamblen svarte enkelt: *«Ja»*. Så sa Wayne: *«Du likte din fyll så godt. Savner du det ikke noensinne?»* Og svaret var: *«Nei»*. Wayne sa så: *«Jeg forstår ikke hvordan du kunne gi det opp så lett»*. Og Hamblens svar var: *«Det er ingen stor hemmelighet. Alle ting er mulige for Gud»*. Til dette sa Wayne: *«Det var et fengende uttrykk. Du burde skrive en sang om det»*.

Visse detaljer i ovennevnte historie, innbefattet feilstavingen av Hamblens navn, er bestridt.

Norsk versjon
-------------

Einar Wærmø har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Det er ingen hemmelighet».

### Innspillinger

* Arvid Gundersen og Oddbjørn Lønskog m. orgel, piano, git. Utgitt på singlen Odeon ND 7388 i 1960 og på EP-platen Odeon GEON 51.
* Anne Lofthus, m. NGK Studio Ensemble. Tekstforfatter er ikke angitt. Innspilt 15. juni 1965. Utgitt på EP-platen Harmoni HEP 246.

Referanser
----------

1. 1 2  «Sessions 1957». Arkivert fra originalen 12. oktober 2008. Besøkt 10. desember 2018.
2. ↑  Elvis Discography 1957
3. ↑  www.snopes.com
4. ↑  Se plateetiketten
En flaske brandy
**Brandy** er en internasjonal, opprinnelig engelsk, betegnelse for druebrennevin, det vil si sprit fremstilt ved destillasjon av vin. Tysk har ordet *Weinbrand*, som betyr det samme.

Engelsk har ingen klar avgrensning mellom druebrennevin og fruktbrennevin, som gjerne kalles for *fruit-brandies*. Norsk har noe av det samme med ordet ***brenne-vin***, som like gjerne kan bety sprit laget av korn, sukkerrør eller potet, som av vin.

Brandy lages i de fleste vinproduserende land, gjerne med forskjellig lagringsgrad.

Brandy fra den franske Cognac-regionen kalles cognac. I Frankrike lager man også blant annet brandyen Armagnac. Cognac og armagnac er beskyttede merkevarer med strenge retningslinjer for produksjon og lagring.

Av andre kjente typer brandy kan nevnes:

*Napoléon* (flere varianter), *Concorde*, *Bardinet*, *St. Remy* (Frankrike)
*Asbach «Uralt»* (Tyskland)
*Carlos* (I -V) (Spania, nummerert etter lagringstid)
Metaxa (Hellas)

Referanser
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas **·** Nationalencyklopedin **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |
*For filmen basert på romanen, se Leoparden (film). For rovdyret også kalt «panter», se leopard. «Leoparden» er også navnet på Vibeke Løkkebergs debutroman fra 1989*

***Leoparden*** (it. *Il Gattopardo*) er en roman av Giuseppe Tomasi di Lampedusa, som ble utgitt posthumt i 1958, et år etter forfatterens død. Boka hadde først blitt avvist av to ledende italienske forlag, nemlig Mondadori og Einaudi.

Romanen utspiller seg i tidsrommet mellom mai 1860 og mai 1910, og beretter gjennom åtte kapitler om det sicilianske fyrstehuset Salina i en tid der et gammelt samfunn gradvis viker plassen for et nytt.
De første seks kapitlene følger livet i huset til «Don Fabrizio», fyrsten av Salina, som fører en leopard i våpenet sitt, tidlig på 1860-tallet. Med de politiske omveltningene i Italia (se Italias samling) og de sosiale endringene i samfunnet idet borgerskapet gror frem som bakteppe, følger romanen dagliglivet i fyrstefamilien.

Romanen ble i 1963 filmatisert under samme navn av Luchino Visconti med skuespillere som blant annet Burt Lancaster, Claudia Cardinale og Alain Delon.

Norsk oversettelse utkom i 1960 ved Ragna Rosati, og i 1975 ved Anna Margrethe Norum for Den Norske Bokklubben og illustrert av Nils Aas som syklet rundt på øya i april 1975. Norums oversettelse ble gjenbrukt da Aschehoug utga romanen i 1986, som del av «Maxi»-serien.

Referanser
----------

1. ↑  Klaes Krog (9.4.1975). «Mester som meisler stein og ord». VG.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** OCLC **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** BNE
 |
Kaviar, her brukt sammen med kokt egg på en brødskive.
**Kaviar** er et pålegg kjent fra Skandinavia og Finland.

Pålegget kaviar lages av rogn, vanligvis fra torsk. Mellom 30 til 60% av innholdet kommer fra rognen, og resten av innholdet er olje (raps- eller torskeolje), vann, sukker, potetflak, eddik, konserveringsmidler og fargestoff.

Kaviar selges i all hovedsak på tube. Kaviar på denne formen er kjent fra 1950-årene, blant annet med norske Mills kaviar (lansert 1952) og svenske Kalles kaviar (lansert 1954).

Internasjonalt viser ordet «kaviar» nesten alltid til rogn fra fisken stør, altså det som kalles russisk kaviar på norsk. Det svenske ordet *smörgåskaviar* kan brukes også på andre språk om man skal vise til den nordiske kaviar-varianten på tube.

Referanser
----------

1. ↑  «Test av kaviar 2016 : Går til topp med mindre sukker og lavest saltinnhold». klikk.no. 29. juni 2017. Besøkt 20. desember 2020.
2. ↑  «Derfor ble kaviar en påleggsfavoritt». mills.no. Besøkt 20. desember 2020.
3. ↑  «Hur mycket vet du om mig?». kalles.se. Besøkt 20. desember 2020.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |
Kawasaki C-1
Kawasaki ZRX 1100
**Kawasaki Kokuki Kogyo Kabushiki Kaisha** (japansk: **川崎重工業株式会社**, **Kawasaki Jūkōgyō Kabushiki-kaisha**) er et japansk firma som produserer motorsykler, biler, båter og flykomponenter, og tyngre industriprodukter. Firmaet har sitt hovedkvarter i Minato-ku, Tokyo og Kobe. Det er oppkalt etter grunnleggeren Shozo Kawasaki og har ingenting med byen Kawasaki å gjøre.

Kawasaki Kokuki Kogyo Kabushiki Kaisha ble etablert i Kobe i 1918 som en underavdeling av Kawasaki Jukogyo for produksjon av fly og flymotorer. De bygde en rekke fly for den japanske hær under den andre verdenskrig, blant annet jagerflyet Ki-61 Hien. Firmaet ble gjenopprettet i 1954 og produserte en rekke fly på lisens. Det ble omorganisert i april 1969, og navnet ble endret til «Kawasaki Jukogyo Kabushiki Kaisha». Siden har selskapet produsert både egne flytyper, som transportflyene Kawasaki C-1 og Kawasaki C-X, og en rekke flytyper og helikoptre på lisens og videreutviklinger av disse for de japanske selvforsvarsstyrker.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Kawasaki Heavy Industries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Kawasaki Consumer Products

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** NDL **·** NKC
 |



1. ↑  ; arkiveringsdato: 22. juni 2013; arkiv-URL: .
2. ↑   *SIPRI Arms Industry Database*, SIPRI, Wikidata Q105906798,
**Braniewo** (tysk: *Braunsberg*) er en polsk by i voivodskapet Ermland-Masuria, det vil si i det gamle Øst-Preussen, den østligste delen av Tyskland før grenseendringene som fulgte etter annen verdenskrig. Byen har en viss interesse også i skandinavisk sammenheng: Her grunnla jesuittene i 1578 et katolsk presteseminar med tanke på katolsk misjon i de nordiske land.

Braniewo ligger i dag tett ved grensen til Russland, nærmere bestemt inntil Kaliningrad-eksklaven.

Byen begynte som en tyskordensborg ved elven Passarge (i dag *Pasłęka*) grunnlagt av Johannes Fleming, sønn av en lybekkisk rådsherre. Biskop Anselm av Meissen gav i 1254 den fremvoksende byen (da kalt *Brusberg* eller *Brunsberg*) byrettigheter etter lybekkerrett i 1254. Fire år tidligere hadde han innrettet et kannikkapittel der med valgrettigheter ved bispevalg. Imidlertid klarte prøyserne (den gang navnet på en baltisk folkestamme) raskt å ødelegge byen. Biskop Henrik I (1278–1300) måtte i flytte kapittelet til Frauenburg (i dag *Frombork*).

Tidlig på 1500-tallet ble protestantismen innført i Preussen, men biskop Stanislaw Hosius (1504–1579) klarte i 1551 å tilbakeføre byen til den katolske tro. Blant dem som underviste på misjonskollegiet i Braunsberg var den norske jesuitten "Klosterlasse" fra Vestfold.

Byen inngikk deretter i det lille tyske katolske området som skulle bestå i Øst-Preussen helt til tyskerne ble fordrevet fra området i avslutningsfasen av annen verdenskrig: Den 20. mars 1945 ble byen erobret av sovjetiske styrker, og senere overført til Polen. Byen var blitt sterkt ødelagt under krigen, og ble ytterligere vansiret etterpå. I mange år var det en stor sovjetisk militærforlegning i byen.

Vennskapsbyer
-------------

* Russlands flagg Zielenogradsk, 2011
* Tysklands flagg Münster, 2011

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 6. oktober 2022; filformat: JSON.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Braniewo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Braniewo – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Kawasaki Eliminator** er en serie motorsykler fra den japanske produsenten Kawasaki. Den ble introdusert i 1985, og er siden blitt mye endret. Den finnes brukt i ulike størrelser (1000cc, 900cc,750cc, 600cc, 500cc, 400cc, 250cc, 175cc og 125cc), men selges nå primært som lettvekter. 

125 cc utgaven, BN 125 og EL 125, er en cruiser sykkel med lavt tyngdepunkt og gode veiegenskaper. Toppfart er drøyt 100 km/t. Ustyrt med elektrisk startmotor, ikke kickpedal.

Motoren er av 4-takts type

* 1-sylindret luftkjølt med enkel overliggende kamaksling som drives av en kamkjede.
* 2 ventiler i toppen.
* Boring x slaglengde: 55 x 52.4 mm
* Effekt: 12 hk (8,8 kW)ved 9500 omdreininger
* Dreiemoment: 9,70 Nm ved 8000 omdreininger
* Girkasse: 5 trinns – 1 ned, 4 opp
* Forgasser: 28 mm Mikuni.

Bremser: 
Hydraulisk skivebremse foran med 260 mm diameter på skiven
Ekspanderende bremsesko bak, med 130 mm diameter i trommel.

Hjul: Spiler og krommede felgringer med aluminiums nav. 
Innerslanger
Felg foran: 1,85" x 17" 
Felg bak: 2,75 x 15 
Dekkdimensjoner: 
Foran: 90/90-17" 49P
Bak: 130/90-15" 66P

Utveksling:
Drev foran: 15 tagger (kan med fordel økes til 16 tagger for å oppnå høyere utveksling)
Drev bak: 46 tagger (kan med fordel byttes ut til mindre for å oppnå høyere utveksling)

Tørrvekt: 128 kg
Setehøyde: 680 mm
Hjulbase: 1 470 mm

Bensintank volum: 13 liter

Historikk.
Eliminator 125 ble første gang produsert i 1997, da i Japan, men fra 1999 ble produksjonen flyttet til Thailand. I Thailand ble en solgt som BOSS (BN175) med 175cc sylindervolum, ellers ganske lik BN125. I India ble Eliminator 175 produsert i samarbeid med Bajaj og lansert i 2001. Denne sykkelen er svært lik de modellene som ble solgt i Norge og Europa. Men på grunn av høy pris ble Kawasaki motoren etter noen år byttet ut med Bajaj's egne motorer, og i dag (2012) selges den som en 220cc utgave i India. I Malaysia produseres den på lisens av Modenas fabrikken og kalles ikke Eliminator.
De første BN125 ble solgt med ryggstø som standard utstyr, mens i dag selges de uten dette i England og USA. Tidlige modeller kom med et spesielt styre som ikke kan justeres på noen måte, mens nyere utgaver har justeringsmuligheter og et mer standard styre. 
Kawasaki ønsket å fase ut BN modellene i 2008, men på grunn av høy etterspørsel etter en slik motorsykkel i kjølvannet av finanskrisen, bestemte man seg for å gjenoppta produksjonen. I Thailand er den dog ikke lenger for salg fra 2011.
**Kavkaz-2016** var en kommando-stabsøvelse på strategisk nivå i perioden fra 5. til 11. september 2016. Øvelsen ble gjennomført i Søndre militærdistrikt i Russland, ledet av generalstaben med Valerij Gerasimov som sjef.
Øvelsens tema var å teste mobiliseringspotensialet i militærdistriktet og evnen til å gjennomføre operasjoner ved bruk av de oppdaterte og moderne instruksene for operasjonell bruk av styrker i området. Det ble lagt vekt på samhandling mellom hær-, sjø- og luftstyrker for å møte eventuelle terroraksjoner i regionen.
.
Under de forskjellige manøvrer deltok 12.500 soldater med nytt materiell fra hær- sjø- og luft-kosmiske styrker samt luftlandestyrker. Hovedaktører fra marinen var Svartehavsflåten og Den kaspiske flotiljen, med også enheter fra Nordflåten deltok.
Av hendelser er det verdt å nevne skytingen med Kalibr-missil fra et fartøy i den kaspiske flotiljen mot en imaginær typisk fiendtlig kommandoplass på høyt nivå.

Referanser
----------

1. ↑  «Ориентир — «Кавказ-2016»». Arkivert fra originalen 10. juli 2016. Besøkt 14. november 2019.
2. ↑  «Учение «Кавказ-2016» пройдет в войсках ЮВО в 2016 году». Arkivert fra originalen 20. august 2016. Besøkt 14. november 2019.
3. ↑  На учения "Кавказ" в Крым прибыл Сергей Шойгу // Вести, 9 сентября 2016
**Meibomske kjertler** (engelsk: meibomian gland/Glandulae tarsales) er fettkjertler som ligger i øyelokket.

Meibomske kjertler
------------------

Dette er fettkjertler som ligger i øyelokket, og som har sitt utspring på kanten av øyelokket. Disse finnes både i de øvre og de nedre. Det øvre øyelokket har for øvrig flere kjertler og utganger enn det nedre. Disse kjerlene produserer viktig olje, lipider, som hjelper med å skape den riktige kvaliteten på tårefilmen.
Denne oljen/lipiden består av mange komponenter, blant annet: kolesterol, phosforlipider, voks, triglyserider og hydrokarboner.Engelsk artikkel

I et friskt øye så kommer oljen ut idet øyelokkene klemmer mot hverandre, når man blinker. Trykket som oppstår er nok til å frigi olje, som blir dratt opp i øyefilmen når øyet åpnes.

Oljen hemmer fordampningen av tårevæske. Og den smører øyet slik at friksjon mellom øyelokkene og øyets overflate blir redusert.

Blokkerte kjerteler og årsak
----------------------------

Noen ganger hender det seg at disse kjertlene blir blokkerte i ulik grad, da blir oljen hemmet fra å komme ut. 
Dette kan da føre til tørre øyne. 
Man kan også utvikle blefaritt, en øyelokksbetennelse Arkivert 19. oktober 2016 hos Wayback Machine.. Kjertlene kan da ha blitt tette pga. irritanter, allergi, utbrudd av stafylokokk infeksjon eller annet. Midd kan også være en årsak, Demodex er en type midd som kan leve i folikklene (hårsekkene). (Hunder kan også få blefaritt, se Øyelidelser hos hund)

Meibomsk Kjertel Dysfunksjon
----------------------------

Meibomsk Kjertel Dysfunksjon (Eng. Meibomian Gland Dysorder (MGD) er som navnet tilsier, dysfunksjon i denne kjertelen i øyet. Denne tilstanden er kronisk og kan føre til tørre øyne. Dysfunksjon viser seg ved at sekresjon av oljen som skal smøre øyet er hemmet av ulik grad, eller er blokkert. Oljen virker ved at den reduserer fordampning av tårevæsken og reduserer friksjon. En øyenlege kan ta en test ved å klemme på kjertlene for å sjekke hvor mye olje som kommer ut.

Ved fremskreden dysfunksjon, kan man se at de små sirkelformede nedsunkede punktene på øyekanten har begynt å forsvinne. Ref Figure 15 Dette er et viktig klinisk tegn på MGD

MGD kan være både symptomatisk og asyptomatisk. 86 % av dem som lider av tørre øyne, lider av Meibomsk kjertel dysfunksjon.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
*For artikkelen om den danske filmen fra 1981, se: Kunnskapens tre (film).*
Kunnskapens tre blir i kunst ofte avbildet å ha frukter som ligner epler.
**Kunnskapens tre** er ifølge Første Mosebok i Bibelen og Tora forklart å være ett av to trær (der det andre er livets tre) som er plantet av Gud midt i Edens Hage. Adam blir satt til å dyrke og holde hagen og får et bud av Gud som sier at han kan spise av alle trærne, men den dagen han spiser av kunnskapens tre skal han dø. Etter Gud skaper kvinnen blir hun fristet av slangen som sier at de ikke vil dø av å spise av kunnskapens tre, men at de vil bli som Gud og kjenne godt og ondt. Kvinnen spiser av treet og gir også Adam å spise. Resultatet av dette er at øynene deres åpnes og de innser at de er nakne, et problem de forsøker å løse ved å binde fikenblad om livet.

Deretter gjemmer de seg for Gud, bare for å bli avslørt. Kvinnen skylder på slangen og Adam skylder på henne. Gud forbanner så slangen med at den deretter må spise støv og være i fiendskap med kvinnen. Kvinnen må føde barn med smerte og være underlagt mannen. Adam blir fortalt at jorden vil bli forbannet for hans skyld, at han må dyrke marken, svette og streve med arbeid før han vender tilbake til jorden han kom fra. Deretter får kvinnen navnet Eva, fordi hun blir mor til alle som lever. Gud lager klær av skinn til dem og forklarer videre at mennesket har blitt som «en av oss» og håper menneskene ikke også spiser av livets tre og blir udødelig. Så driver han dem ut av hagen, setter kjeruber og et flammende sverd som svinger uten stans til å vokte veien tilbake til livets tre.

I Koranen blir antageligvis kunnskapens tre nevnt, men da bare som «treet».

Se også
-------

* Syndefallet
* Arvesynd

Referanser
----------

1. ↑  1.Mos 2:9
2. ↑  1.Mos 2:15-17
3. ↑  1.Mos 3
4. ↑  Surat Al-Baqarah 2:35

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*