**Ticino** er den sørligste kantonen i Sveits, og den eneste som er overveiende italienskspråklig.
Den grenser fremfor alt til Italia (Lombardia og Piemonte), men møter kantonene Valais, Uri og Graubünden i nord.
Ved Lago di Lugano ligger Campione d’Italia, som er en italiensk enklave.

Geografi
--------

Ticino er den eneste kantonen som overveiende (faktisk nesten utelukkende) ligger sør for Alpenes hovedvannskille.
Grensen mot nabokantonene ligger stort sett på Alpenes hovedkjede, med topper opp til 3402 m høyde (*Adula*, tysk *Rheinwaldhorn*).
Ticino består av sørvendte daler, de største er dalene til elvene Ticino, Maggia og Verzasca, som møtes i Maggioresjøen.
Lago di Lugano ligger nesten helt sør i kantonen.
Alle elvene og innsjøene drenerer via elven Ticino til Po.

Kommuner og distrikter
----------------------

Ticino består av 190 kommuner som er sammenfattet til 38 kretser (*circoli*) og åtte distrikter (*distretti*). Distriktene tilsvarer kantonens daler eller dalavsnitt:

* Bellinzona
* Blenio
* Leventina
* Locarno
* Lugano
* Mendrisio
* Riviera
* Vallemaggia

Språk
-----

Italiensk er Ticinos offisielle språk.
Kantonens innbyggere snakker stort sett lombardiske dialekter.
I tillegg har det vært isolerte landsbyer med walsertysk som hovedspråk, men denne dialekten er på retrett.
Likevel snakker totalt omtrent 8 % av befolkningen tysk, mest i byene.

Historie
--------

Ticino består av en rekke områder som mellom 1403 og 1513 ble underlagt én eller flere sveitsiske kantoner.
De gamle sveitsiske kantonene var ute etter å kontrollere sørsiden av St. Gotthard-passet, som ligger på den sørlige grensen av Uri.
Til dette formålet ble områdene sør for passet kolonialisert.
Disse områdene fikk status som vasallstater som ble forvaltet av Uri alene (*Untertanenland* Leventina) eller av flere kantoner i fellesskap (*Gemeine Herrschaften*, resten av dagens Ticino, i kortere perioder også noen flere, mindre områder ved Lago di Lugano).
Ticino ble i denne tiden også betegnet som *Welsche Vogteien* («velske fogderier»).
Det var ikke før i 1798 at Ticinos beboere fikk politisk medbestemmelsesrett ved å danne to selvstendige kantoner (Bellinzona og Lugano).
I 1803 ble disse to kantonene slått sammen til dagens kanton Ticino. Samtidig fikk kantonen egen myntrett, og ticinesisk franco var Ticinos valuta inntil sveitsisk franc ble gjeninnført som en fellesvaluta i 1850.

Sport
-----

I 2018 be europamesterskapet i orientering arrangert i Ticino.

Referanser
----------

1. ↑  «Bilanz der ständigen Wohnbevölkerung nach Kanton, definitive Jahresergebnisse, 2018». BFS. Besøkt 28. august 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Canton of Ticino – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Canton Ticino – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Sveits’ kantoner |
| --- |
| Aargau **·** Appenzell Ausserrhoden **·** Appenzell Innerrhoden **·** Basel-Landschaft **·** Basel-Stadt **·** Bern **·** Fribourg/Freiburg **·** Genève **·** Glarus **·** Graubünden **·** Jura **·** Luzern **·** Neuchâtel **·** Nidwalden **·** Obwalden **·** St. Gallen **·** Schaffhausen **·** Schwyz **·** Solothurn **·** Thurgau **·** Ticino/Tessin **·** Uri **·** Valais/Wallis **·** Vaud **·** Zug **·** Zürich | Sveits’ flagg |
| ISO 3166-2:CH |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** HDS **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |