recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Sidene fra 9. og 10. april 1940

|  |
| --- |
|  |
| **Norgesdokumentarv** |

**Vaktjournalen fra Oscarsborg 9. april 1940** beskriver senkingen av «Blücher» og de dramatiske morgentimene 9. april 1940 slik det ble sett fra hovedvakten på Oscarsborg festning. Sidene fra 9. april er innlemmet i Norges dokumentarv, et register over de viktigste dokumentene i norsk historie. Registeret er en nasjonal utgave av UNESCOs Verdensminne-program (Memory of the World).

Disse sidene er preget av en stor blekkflekk fra et blekkhus som har veltet under de kraftige rystelsene. Det ligger også små glassbiter mellom sidene, som tyder på at et vindu i nærheten ble knust. Innføringene er skrevet stødig med sort blekk og er korte og konsise. Det står også skrevet hvem som var på vakt denne morgenen, fra offiserer til menige. Sideformatet er A4, og bare 22 av de 100 sidene er utfylt. Det ligger også et løst ark i journalen med rapport fra hovedvakta 9.-10. april. Den er også skrevet inn som siste utfylte side. Både arket og siden fra disse dagene er skrevet med blyant. Det ligger også ni permisjonssedler i protokollen. Protokollen er undertegnet av vaktkommanderende Knut Espelund.

|  |
| --- |
| «kl. 4.25 dukket plutselig et tysk krigsskib op. Det blev åpnet ill fra begge kanter (Krigsskibet kontra Festningen). krigsskibet er skutt i brann, ligger utenfor nordholmen.» |
| «kl. 07 skibet er sunket.» |
| «Vakten blev rømmet kl. 10.15 efter ordre fra oberst Eriksen da tyskerne skulle overta vakten.» –Siste innføring |

Man vet ikke om protokollen ble værende på festningen frem til krigens slutt. Fra 1970-tallet lå den i arkivet etter Frisørenes fagforening før den først i 2003 ble overlevert til Riksarkivet som i dag eier og oppbevarer den. Man vet ikke hvordan protokollen har havnet i Frisørenes fagforenings arkiv. Protokollen er fritt tilgjengelig hos Riksarkivet, men bærer preg av slitasje.

Referanser
----------

1. ↑  «Vaktjournalen fra Oscarsborg 9. april 1940 - Norges dokumentarv - kulturradet.no». *www.kulturradet.no*. Arkivert fra originalen 5. oktober 2015. Besøkt 22. mai 2016.
2. 1 2  Riksarkivet. «Oscarsborg festnings vaktjournal 8.-9. april 1940». Besøkt 22. mai 2016.
3. ↑  arkiv, Arkivverket - Riksarkivet, statsarkivene og Samisk. «Vaktjournalen fra Oscarsborg 9. april 1940 - Arkivverket». *www.arkivverket.no*. Besøkt 22. mai 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Høyoppløselig bilde av sidene
* Beskrivelse hos Riksarkivet

Portal: Andre verdenskrig
Klein–Nishina distribusjon av spredningsvinkel tverrsnitt for et område av vanlig forekommende energier
**Klein-Nishina-tverrsnittet** er en relativistisk korrelasjon til sannsynlighets-uttrykk for hvordan fotoner spres mot elektroner ved høyere frekvenser/energier, som ble formulert i 1930-årene av Oskar Klein og japaneren Yoshio Nishina.

{\displaystyle {\frac {d\sigma }{d\Omega }}=\alpha ^{2}r\_{c}^{2}P(E\_{\gamma },\theta )^{2}[P(E\_{\gamma },\theta )+P(E\_{\gamma },\theta )^{-1}-1+\cos ^{2}(\theta )]/2}
Utledning av formelen krever innsikt i kvanteelektrodynamikk. Formelen oppgir det totale eller differensielle tverrsnitt for såkalt Comptonspredning av et foton mot et fritt elektron i samsvar med Paul Diracs statistiske teori. For lave fotonenergier er tverrsnittet likt med den for Thomson-spredning.

Litteratur
----------

* W. Heitler, *The Quantum Theory of Radiation*, Oxford University Press, Oxford (1960).
* F. Mandl og G. Shaw, *Quantum Field Theory*, John Wiley & Sons, New York (1984). ISBN 0-471-90650-6.

Eksterne lenker
---------------

* «Klein-Nishina Formula for Compton Effect», fra nettstedet wolfram.com (engelsk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
**Lest**, på dansk og eldre norsk skrevet «læst», er et gammelt rommål brukt blant annet for å betegne et skips lastevolum. Det har hatt forskjellige verdier til forskjellige tider – og også variert fra land til land. Ordet er det samme som «last».

I Norge ble en lest regnet som 12 tønner korn eller 18 tønner kull. En lest kull tilsvarer 2 m³. 1 tønne korn tilsvarte 162 liter. (I Danmark var lesten 22 tønner korn eller 12 tønner kalk eller sand.)

**Commerce-lest** eller **kommerse-lest** var mål på lasteevne. Heller ikke dette lestmålet var standardisert fra land til land. I Norge var en kommerse-lest 2 080-2 300 kg avhengig av skipets størrelse. I Danmark var den 2 050-2 800 kg avhengig av type last. I Sverige og Finland var lesten 2 548 kg og i Nord-Tyskland 3 000 kg.

Når skipsstørrelse oppgis i kommerselester, regner man normalt en lest som vel 2 registertonn (2,08).

Skomakerlest
------------

**Lest** betegner også en mal fremstilt av tre formet som en fot brukt av en skomaker for å kunne tilpasse sko nøyaktig til kunden uten at vedkommende er til stede under arbeidet.

Lest i båtbygging
-----------------

**Lest** brukes også ved lestebygging av enkelte lystseilere.

Se også
-------

* Lest
* Jigg
* Norske måleenheter

Referanser
----------

1. ↑  Oppdlagsordet «lest» i *Det Norske Akademis ordbok*

Eksterne lenker
---------------

* Om lest, fra artikkel i Lokalhistoriewiki

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
Brukt glødeplugg fra en Vauxhall/Opel Astra turbodieselmotor.
En **glødeplugg** er en elektrisk anordning i en dieselmotor for å forhåndsvarme drivstoffet i sylinderen for at den skal antennes. Når motoren er startet så kobles glødepluggene ut og dieselen selvantennes på grunn av temperaturen motoren opparbeider seg. De aller fleste dieselmotorer må ha en eller annen form for å forvarme innsugsluften, slik at dieselen antennes lettere etter å ha blitt sprøytet inn i forbrenningskammeret (direkteinnsprøytning) ved kaldstart. Dette besørges vanligvis av en glødeplugg i toppen av hver sylinder, eller en gløde-/varmespiral i innsugsmanifolden på et lignende konsept som tennplugger i en bensinmotor.

Når motoren har kommet i gang og fått gå noen sekunder, så er ikke behovet for ekstern oppvarming av innsugsluften lenger til stede, da dette besørges av motorens egen arbeidstemperatur som oppstår pga. dieselmotorens høye kompresjon og arbeidstrykk.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Glow plugs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Michael Badnarik** (født 1. august 1954 i Hammond i Indiana, død 11. august 2022) var en amerikansk politiker. Han var leder av United States Libertarian Party. Han stilte opp i det amerikanske presidentvalget i 2004 og fikk 0,3 prosent av stemmene. Hans ideologi var at man skal mer frihet, blant annet gjennom å fjerne det amerikanske to-parti-systemet.

Hans politiske filosofi vektla individuell frihet, personlig ansvar og streng overholdelse av den amerikanske grunnloven. Badnarik var medlem av den politiske bevegelsen Free State Project (FSP).

I februar 2003 kunngjorde Badnarik hans kandidatur til det amerikanske presidentvalget som medlem av United States Libertarian Party. Han tilbrakte de følgende 18 månedene med å reise rundt i landet, og holdt kurs om USAs grunnlov til forskjellige organisasjoner. Badnarik fikk 0,3 prosent av stemmene i det amerikanske presidentvalget i 2004. Han ble allerede på et tidlig tidspunkt sett på som lite sannsynlig til å vinne presidentvalget. Ikke alle libertarianere var fornøyd med Badnarik som mulig president. I august 2005 kunngjorde Badnarik at han stilte til Representantenes hus ved valget i 2006. Han samlet nesten 450 000 dollar under denne kampanjen. I oktober 2008 begynte Badnarik som vert for et radio-program som ble sendt på Genesis Communications Network. Hans siste radioprogram ble sendt den 20. mars 2009. I november 2009 ble Badnarik valgt som en av tre delegater fra delstaten Texas som skulle delta under Continental Congress i 2009 som ble sponset av We, The People Foundation.

Badnarik skrev en bok, *Good To Be King*, (ISBN 1-59411-096-4) som blant annet omhandler konstitusjonell rett, boken ble utgitt i innbundet form i oktober 2004. I boken Good to Be King antyder Badnarik at det er unødvendig å ha førerkort for å kjøre bil, samt at skattemyndighetene ikke har noen konstitusjonell myndighet til å samle inn skatter og avgifter. Han led av et hjerteinfarkt om morgenen 21. desember 2009, mens han var i Viroqua, Wisconsin. Hjerte-lunge redning ble prøvd for å gjenopplive ham tre ganger uten å lykkes. På fjerde forsøk begynte hjertet hans å slå igjen. Han ble fraktet med helikopter til Gunderson Lutheran Hospital CCU i LaCrosse, Wisconsin. Søndag ettermiddag, 10. januar 2010, sendte Badnarik en melding til venner og støttespillere om at hans helse raskt ble bedre og at han snart kunne han utskrives fra sykehuset.

Referanser
----------

1. ↑   «RIP Michael Badnarik»[Hentet fra Wikidata]
***Iskaldt bedrag*** (originaltittel: *Deceived*) er en amerikansk thriller fra 1991 med Goldie Hawn og John Heard i hovedrollene. Regi er ved Damian Harris.

Handling
--------

Adrienne Sauders (Hawn) lever i en tilsynelatende lykkelig ekteskap med den velstående kunsthandlern Jack (Heard). Paret har datteren Mary sammen. Det lykkelige livet får en brå slutt da Jack omkommer i en bilulykke. Adrienne får ytterligere ett sjokk da hun etter ulykken oppdager at hennes ektemann i alle år har utgitt seg for å være en annen person som lenge har vært død. Flere uforklarlige ting skjer så: Et uforklarlig drap på en museumkurator, og en antikk gjenstand som Jack kjøpte for museumet, viser seg å være falsk. Adrienne innser etterhvert at både hun og datteren er i stor fare.

Om filmen
---------

Anmelderne
Filmen fikk lunken mottagelse av kritikerne, noe som gjenspeiles av at den bare har fått 33% på Rotten Tomatoes (juli 2011). Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den to av fire stjerner.

Det norske nettstedet CINERAMA gav den terningkast to i 1999. Anmelderen skrev blant annet at: «Det eneste som redder denne filmen fra bunnkarakter er Goldie Hawn (selv om hun ikke gjør noen særlig god innsats), og en anelse spenning i første delen av filmen». Aftenpostens anmelder gav den jevnt over godt omtale. Anmelderen skrev blant annet at: «...den setter alt i svingninger med stil, eleganse og en logisk av en intrikat intrige».

Publikum
Filmen ble ingen stor publikumssuksess da den bare innbrakte $28,7 millioner på amerikanske kinoer. Produksjonskostnadene var på ca $30 millioner.

Rollebesetning
--------------

* Goldie Hawn : Adrienne Saunders
* John Heard : Jack Saunders
* Robin Bartlett : Charlotte
* Ashley Peldon : Mary Saunders
* Beatrice Straight : Adriennes mor
* George R. Robertson : Adriennes far
* Maia Filar : Carol Gingold
* Tom Irwin : Harvey
* Jan Rubes : Tomasz
* Anais Granofsky : Ellen

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Ebert, Roger (1991)». Arkivert fra originalen 11. juli 2010. Besøkt 9. juli 2011.
3. ↑  «CINERAMA – Iskaldt bedrag (21.7.1999)». Arkivert fra originalen 29. oktober 2010. Besøkt 9. juli 2011.
4. ↑  Aftenposten morgen – Grøss med Goldie (27.12.1991, s.23)
5. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Iskaldt bedrag* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Iskaldt bedrag* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Iskaldt bedrag* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Iskaldt bedrag* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Iskaldt bedrag* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Iskaldt bedrag* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Iskaldt bedrag* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Iskaldt bedrag* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Iskaldt bedrag* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

* (en) *Iskaldt bedrag* på Box Office Mojo Rediger på Wikidata

Portal: Film
Eksempel på et diplom fra Suffolk University Law School for *Juris Doctor*.
**Juristutdannelse i USA** gir graden **Juris Doctor (J.D.)** og er i normal studietakt tre år. Graden er såkalt *postgraduate*, det vil si at studenten må ha en bachelorgrad (vanligvis B.Sc. eller B.A.) før utdannelsen påbegynnes.

Til tross for navnet *Juris Doctor* er denne graden ikke en doktorgrad slik som doctor juris, men opprinnelig en erstatning for Bachelor of Laws og mer sammenlignbar med juridisk embedseksamen. En juridisk doktorgrad i USA kalles LL.D. (*Doctor of Laws* eller *Legum Doctor*).

Den utgjør behørighetskrav for å få ta advokatbevilling (*bar exam*) som skal avlegges for å få praktisere som advokat i de fleste delstater i USA.

Referanser
----------

1. ↑  «Juris Doctor (JD): Definition, Requirements, History, and Jobs». *Investopedia* **(engelsk)**. Besøkt 4. september 2023.
2. ↑  «What is a Juris Doctorate Degree and How to Obtain One». *www.lawyeredu.org* **(engelsk)**. 9. juni 2020. Besøkt 4. september 2023.
***Passenger 57*** er en amerikansk actionthriller fra 1992 med Wesley Snipes i hovedrollen. Andre sentrale roller spilles av Bruce Payne, Tom Sizemore og Elizabeth Hurley. Regi er ved Kevin Hooks.

Denne filmen regnes som Wesley Snipes gjennombrudd som skuespiller. Han fikk hovedroller i en rekke actionfilmer etter dette.

Handling
--------

En flyselskap-sikkerhetsagent får prøve seg i virkeligheten da flyet han er med blir kapret av en internasjonal terrorist som holder alle passasjerene som gisler.

Om filmen
---------

Anmelderne
Filmen fikk lunken mottakelse av anmelderne, noe som gjenspeiles av at den kun har fått 24% på Rotten Tomatoes (juli 2011).

Anmelderen på den norske nettstedet CINERAMA gav den terningkast to i 1999 og skrev blant annet følgende: «Wesley Snipes og Bruce Payne (som spiller skurken) gjør begge to veldig gode roller, men i mange av birollene ser vi halvhjertet skuespill som filmen burde vært foruten. Men historien er så standard og forutsigbar at det hadde neppe gjort så mye fra eller til allikevel. Her beviser Wesley Snipes hvor godt han egner seg til action».

Publikum
Filmen innbrakte $44 millioner i USA. Produkasjonskostandene var på ca $15 millioner.

Rollebesetning
--------------

* Wesley Snipes : John Cutter
* Bruce Payne : Charles Rane
* Tom Sizemore : Sly Delvecchio
* Alex Datcher : Marti Slayton
* Bruce Greenwood : Stuart Ramsey
* Robert Hooks : Dwight Henderson
* Elizabeth Hurley : Sabrina Ritchie

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «CINERAMA – Passasjer 57 (26.6.1999)». Arkivert fra originalen 23. november 2012. Besøkt 16. juli 2011.
3. ↑

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Passenger 57* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (no) *Passenger 57* hos Filmfront Rediger på Wikidata

* (sv) *Passenger 57* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) *Passenger 57* i Danmark Nationale Filminstitut Rediger på Wikidata

* (en) *Passenger 57* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Passenger 57* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Passenger 57* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (en) *Passenger 57* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Passenger 57* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Passenger 57* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film
**Aalborg Zoo** er en dyrepark som ligger nær sentrum av Aalborg i Danmark.
Aalborg Zoo har årlig rundt 400.000 besøkende, og i parken finnes mer enn 1500 dyr fra 126 forskjellige arter, blant annet løver, sjimpanser, tukaner, sjiraffer, sebraer, antiloper, strutser, vortesvin, orangutanger, isbjørner og sjøløver. Området er på om lag 8 hektar.

Aalborg Zoo ble innviet i april 1935.

Bærekraft og bevaring
---------------------

I de siste tiårene har Aalborg Zoo gitt økt fokus på bærekraft og bevaring som spiller en viktig rolle i flere internasjonale prosjekter. Husdyravl, formidling av kunnskap, forskning og fokus på Fair Trade-produkter er viktige stikkord.

Aalborg Zoo er med i den internasjonale avlsamarbeid for bevaring av truede dyr. Aalborg Zoo var den første dyrehagen i verden som ble miljøsertifisert og har bevaring som sitt generelle formål. På flere fronter har Aalborg Zoo de siste årene utmerket seg med natur og miljøvernprosjekter. For eksempel har Aalborg Zoo i mange år støttet Payamino indianere som kjemper for å bevare 60.000 hektar av den truede regnskogen i Ecuador. Aalborg Zoo er også hovedsponsor for et prosjekt i Sør-Afrika, hvis primære formål er å beskytte elefanter og neshorn mot krypskyting.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Aalborg Zoo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* PDFnet om Aalborg Zoo
* Liste over utvalgte zoologiske hager/dyreparker i Europa Arkivert 10. september 2010 hos Wayback Machine.

  

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Ole Morten Mardal** (født 4. oktober 1969 på Sandane) er en norsk lærer og tidligere lengdehopper fra Gloppen kommune. Han representerte Gloppen FIL som aktiv utøver.

Hans personlige rekord er 7,42 meter, noe som plasserer ham på 34.-plass på norgesstatistikken. Rekorden blei satt 3. juli 1993 i Byrkjelo.

Mardal er far til sleggekasteren Thomas Mardal og lærer ved idrettsfag på Firda vidaregåande skule, en skole han selv gikk på fra 1985 til 1988. Han var med i et godt friidrettsmiljø i Gloppen, med blant annet de jevnaldrende utøverne Arne Indrebø (spydkaster) og Kjell Ove Hauge (kulestøter) som treningskamerater og medelever på idrettsfag ved Firda vidaregåande skule.

NM-medaljer
-----------

| Plassering | Øvelse | År |
| --- | --- | --- |
| Sølv | Lengde | 1993 |

Se også
-------

* Liste over kjente elever ved Firda videregående skole

Kilder
------

* Medaljevinnere i norske seniormesterskap – lengde (Friidrett.no)
* Statistikk, lengde menn gjennom alle tider – per 1. januar 2007 (Friidrett.no)
«Newry» har flere betydninger.

**Newry** (irsk: *An Iúraigh*) er en by i Nord-Irland. Den ligger dels i grevskapet Armagh og dels i grevskapet Down, og er administrasjonssenter for distriktet Newry, Mourne and Down.

Byen oppsto omkring et cistercienserkloster som ble grunnlagt i 1144. Den fikk etter hvert charter som markedsby, og en garnison ble plassert der. I 1742 ble Irlands første kanal, Newrykanalen, mellom Lough Neagh og Newry åpnet, og byen fikk charter som havneby. I forbindelse med dronning Elisabeth II av Storbritannias gulljubileum i 2002 fikk den status som *city* sammen med Lisburn.

Utsikt over Newry fra sentrum av byen
De mest framtredende bygningene er den katolske katedralen og rådhuset. Elven Newry renner under rådhuset som er bygd over en bro. Katedralen har et temmelig normalt utseende på utsiden, men inne er den rikt dekorert med mosaikker, noe som bringer tankene til østlige kirker mer enn til tradisjonell irsk kirkekunst. To av Irlands eldste kirker står i Newry. 

Byen regnes som ett av de beste steder å handle i Nord-Irland, og mange reiser av den årsak dit fra andre deler av provinsen og fra republikken. Distriktet Newry and Mourne har den høyeste andelen katolikker blant Nord-Irlands distrikter, og dette fører til at byen har et byråd som er dominert av Social Democratic and Labour Party og Sinn Féin.

Det irske navnet på byen, *An tIúr*, er en moderne, sammentrukket form. Den eldre formen er *An Iubhir Chinn Traha*, som betyr «barlinden ved enden av stranden». Dette er en henvisning til legenden om at sankt Patrick skal ha plantet en barlind på stedet i 400-tallet. Den anglifiserte formen kommer fra *An Iúraigh*, en skrå form av *An Iúrach*. «barlintrænres lund».

Referanser
----------

1. ↑  «Newry», Census 2021. *Northern Ireland Statistics and Research Agency (NISRA)*
2. 1 2   Newry and Mourne (C. Dunbar) (PDF). Arkivert fra [originalen] (PDF) den 12. desember 2014. Sitat: «Newry (town), County Armagh/County Down. The modern Irish name of Newry is An tIúr 'the yew tree' being an abbreviation of Iúr Cinn Trá 'yew tree at the head of the strand'. The anglicised form comes from An Iúraigh an oblique form of An Iúrach 'the grove of yew trees' (PNI vol. I).»
3. ↑  Turner, B, red. (2006): *The Statesman's Yearbook 2006: The Politics, Cultures and Economies of the World*. Basingstoke: Palgrave Macmillan. ISBN 9781403992765; s. 1655.
4. ↑  «Two NI towns awarded city status», *BBC News* 14. mars 2002

Eksterne lenker
---------------

* (en) Newry – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**AMD K10** er navnet på AMDs 10. generasjons x86 mikroprosessor-arkitektur. De første K10-prosessorene ble lansert den 10. september 2007 i form av 3. generasjons AMD Opteron for servere. De ble etterfulgt av AMD Phenom for hjemme-PC-er den 11. november 2007.

Offisielt bruker AMD navnet «Familie 10h prosessorer» (*Family 10h Processors*); i et videointervju den 28. februar 2007 bekreftet imidlertid Giuseppe Amato, direktøren for AMDs salgs- og markedsføringsavdeling, at kodenavnet på den nye generasjonen var AMD K10.

Arkitekturen benytter HyperTransport versjon 3.0, 128-bit desimaltalls aritmetikk, en forbedret mikrokode og støtter 1-, 2-, 3-, og 4-kjerners mikroporosessorer. Utgavene med flere kjerner er dataindustriens første «ekte» flerkjernersprosessorer, med alle kjernene på én brikke; tilsvarende 2- og 4-kjerners prosessorer fra Intel består av flere moduler under samme kapsel (*multi-chip module*).

AMDs K-10 prosessorer ble i 2007 og 2008 produsert med 65 nm transistorer. I 2009 gikk selskapet over til 45 nm transistorteknologi.

Fremtidsperspektiver
--------------------

Rapporter indikerer at en fremtidig prosessor, med kodenavnet *Montreal* vil bestå av to 4-kjerners prosessorer med totalt 12 Mb L3-Cache. Navnet på denne arkitekturen har blitt kalt **AMD K10.5**.

Referanser
----------

1. ↑  Trouffman, 28. februar 2007: «Interview du Nouvel AMD»
2. ↑  «The Inquirer, Charlie Demerjian, 1. april 2007: «AMD travels from Shanghai to Montreal. AMD 8-cores are 4x4»». Arkivert fra originalen 15. april 2008. Besøkt 9. mai 2008.
3. ↑  Fudzilla: Fuad Abazovic, 13. april 2007: «AMD's Shanghai K10.5 has 6 MB L3 cache»
4. ↑  Fudzilla: Fuad Abazovic, 12. april 2007: «AMD Shanghai is an improved K10»

| * v
* d
* r
Mikroprosessorer fra AMD |
| --- |
| Tidligere prosessorer | 
* Am2900\*
* Am29000\*
* Am8086
* Am8088
* Am286
* Am386
* Am486
* Am5x86
* AmK5
* AmK6
* AmK6-II
* AmK6-III
* AMD Athlon
* AMD Duron
* AMD Athlon XP
* Mobile Athlon 64
* Alchemy

 |
| Nåværende prosessorer | 
* Geode
* Sempron
* Mobile Sempron
* Athlon 64
* Athlon 64 FX
* Athlon 64 X2
* Turion 64
* Turion 64 X2
* Opteron
* Phenom
* FireStream\*

 |
| (\*) - Prosessorer som ikke er basert på x86-arkitekturen |
**Adobe AIR**, fullt navn **Adobe Integrated Runtime**, er et multiplattform rammeverk utviklet av Adobe Systems for kjøring av programvare. Med dette rammeverket kan man bygge komplekse applikasjoner for Internett, *Rich Internet Applications* (RIA), ved hjelp av Adobe Flash, Apache Flex, HTML, og Ajax, som kan kjøres som programvare på personlig datamaskin eller mobile plattformer. Systemet støtter operativsystemer som Windows, Linux, Mac OS og noen mobile plattformer som BlackBerry Tablet OS, iOS og Android.

Med AIR har Adobe til hensikt å fremme et allsidig rammeverk som gjør det mulig å benytte eksisterende kode fra Flash, ActionScript, eller HTML og JavaScript til å bli benyttet for å konstruere Internettbaserte applikasjoner som har mange av de samme vesenstrekk som programmer for datamaskiner har. Adobe har posisjonert AIR som et rammeverk for komplekse applikasjoner som i seg selv er uavhengig av en nettleser og kan benyttes installert på en PC. En generell applikasjon som utelukkende kjøres via en nettleser krever ikke egen installering på brukerens PC, men AIR krever at applikasjonen er pakket, digitalt signert og installert på brukerens lokale filsystem. Det gir tilgang til lokal lagring og filsystem i motsetningen til nettleserapplikasjoner som er langt mer begrenset til hvor og hvordan data kan bli lest, benyttet og lagret.

Adobe AIR benytter internt programvareutvidelsen Adobe Flash Player som systemmiljø for å kjøre programmer («runtime»), og ActionScript 3 som eneste programmeringsspråk. Flash-applikasjoner må være særskilt konstruert for Adobe AIR for å kunne benytte tilleggegenskaper som denne tilbyr, slik som integrering med filsystemet, klientutvidelser, integrering vindu-skjerm, samkjøring med aktivitetsfeltet («taskbar») i Windows, og integrering med maskinvare som eksempelvis GPS. Adobe AIR gjør det mulig for applikasjoner til å virke med data på et mangfoldig vis, inkludert lokale filer, lokale databaser som AIR har innebygget støtte for, og lokal kryptering.

Referanser
----------

1. ↑  .
2. ↑  «System requirements». Nettstedet for Adobe AIR. Adobe Inc. «Adobe is increasingly investing in mobile devices. As such, we are changing our distribution model for Linux® and will no longer invest in the development of a desktop Linux operating system version of Adobe® AIR® or the AIR SDK. The last version to support desktop Linux is AIR 2.6.»
3. ↑  «Adobe AIR: Browser vs. Desktop». Adobe Systems.
4. ↑  Adobe AIR 3, Adobe
5. ↑  Using the encrypted local store feature, Adobe Systems

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
*For den fiktive kanalen Alan Partridge var radiovert på, se Radio Norwich.*
**99.9 Radio Norwich** er en britisk radiostasjon i Norwich i Norfolk. 

Radiostasjonen er en del av Tindle Radio Group, eierne av nabokanalene North Norfolk Radio og «The Beach». Stasjonen var kjent som *Crown FM* i den 28-dagers prøvesendingen som de hadde krav på i henhold til restricted service licence (RSL).

Historie
--------

*Crown FM* kringkastet for første gang 3. juli 1999 i denne prøvetiden (RSL) på 107,3 MHz FM via en radiomast på Mousehold Heath. Radiokanalen fikk også 28-dagers prøvesendingopp mot jul 1999, 2000 og 2001, og fra 26. april til 23. mai 2003. 

Ofcom, regulerings- og konkurransemyndigheten i Storbritannia, kunngjorde den 8. desember 2004 en langvarig radiolisens for Norwich og områdene rundt. Da søkefristen var utgått, var det fem søkere: Lite FM Norwich (fra Forward Media Ltd), Norwich 99.9 FM (fra Wireless Group), NRG fm (fra Archant Regional) og Today FM (fra UKRD Group). 9. juni 2005 kunngjorde Ofcom at Crown FM hadde vunnet lisensen for en tolvårsperiode.

Stasjonen begynte prøvesendinger den 31. mai 2006 i fire uker fra en sender ved landsbyen Stoke Holy Cross ved Poringland i Norfolk. 29. juni 2006 åpnet kanalen under navnet *99.9 Radio Norwich* med slagordet *The New Number For Norwich*.

Tom Kay åpnet offisielt 99.9 Radio Norwich klokken 08.30 med sangen «Good Times», sunget av bandet Chic i 1979.

Referanser
----------

1. ↑  Ofcom advertises new FM commercial radio licence for Norwich
2. ↑  Ofcom awards new FM commercial radio licence for Norwich
3. ↑  «MediaUK.com – 99.9 Radio Norwich». Arkivert fra originalen 21. mai 2008. Besøkt 27. mai 2008.

Eksterne lenker
---------------

* 999radionorwich.com – Offisiell hjemmeside
**Liv Wisnes Haugen** (født 10. august 1929 på Eide på Nordmøre) er en norsk jurist og embetskvinne.
**Liv Wisnes Haugen** (født 10. august 1929 på Eide på Nordmøre) er en norsk jurist og embetskvinne.

Liv Wisnes Haugen ble født på Eide på Nordmøre, men vokste opp i Sandnessjøen og på Hamar. Hun tok artium ved Hamar katedralskole, og er utdannet sykepleier og jurist. I 1961 ble hun ansatt som sekretær i yrkesskadeavdelingen i Rikstrygdeverket, og hun ble kontorsjef og leder for juridisk kontor i 1971. Senere ble hun underdirektør og leder for uførhetsavdelingen, etter hvert avdelingsdirektør .

Liv Wisnes Haugen var første kvinne med direktørtittel i Rikstrygdeverket. Hun har i tillegg vært dommerfullmektig ved Indre Follo sorenskriverembete i Ski og prosjektleder for gjennomføringen av ny folketrygdlov, som trådte i kraft i 1997. 

Hun har også deltatt lokalpolitikken i Oppegård for Høyre, både som medlem i kommunestyret, leder av barnevernnemda, nestleder i sosialstyret og tolv år som medlem av forliksrådet.

Referanser
----------

1. ↑  «Liv Wisnes Haugen - Utvalg - Forvaltningsdatabasen - SIKT». *forvaltningsdatabasen.sikt.no*. Besøkt 2. september 2023.
2. ↑  «90 års omtale i Aftenposten». *Aftenposten*. 10. august 2019.
**Veer Cycle** er en amerikansk produsent av drivbelter til sykler og lette elektriske kjøretøy. Selskapet introduserte Split Belt som sitt første produkt i 2018, som er et belte som kan spleises med nagler og dermed er mulig å installere på sykkelrammer med vanlig baktriangel (kjede- og setestag). Veer hevder at deres delte belte er like sterkt som et kjede, men har bedre effisiens. Beltene er laget av nitril forsterket med karbonfiber, og kan brukes på vertikale gaffelender eller heldempere ved hjelp av en beltestrammer.

Det delte beltet skiller seg fra udelelige belter (for eksempel kjent fra Gates) som krever at det brukes en spesiell sykkelramme designet for beltedrift, for eksempel med en åpning i gaffelenden eller hevet kjedestag. I 2023 lanserte Veer også udelelige belter rettet mot elsykler med høyt moment.

Veer har også vist frem et konsept hvor bakdrevet kan endre størrelse (og dermed giring), et konsept som minner om avhoppsgir og gjør at man ikke nødvendigvis behøver navgir med planetgir for å få flertrinns gir på en beltedrevet sykkel.

Referanser
----------

1. ↑  Schaik, Jan-Willem van (28. mai 2021). «Veer split belt drive saves costs for manufacturing and maintenance». *www.bike-eu.com* **(engelsk)**. Besøkt 9. september 2023.
2. 1 2 3  Denham, Alee (28. juni 2023). «3 Promising New Bicycle Belt Drivetrains From Eurobike 2023». *CyclingAbout.* **(engelsk)**. Besøkt 9. september 2023.
3. ↑  «Add a belt drive to any bike with Veer's belt drive». *BikeRadar* **(engelsk)**. 22. april 2018. Besøkt 9. september 2023.
4. ↑  Morley, Rebecca (29. mars 2021). «Veer Cycle geared up to disrupt light EV drivetrain segment». *BikeBiz* **(engelsk)**. Besøkt 9. september 2023.
5. 1 2  Byron (29. juni 2018). «Veer Split Belt». *Bike Hugger* **(engelsk)**. Besøkt 9. september 2023.
6. ↑  «FAQ». *VEER* **(engelsk)**. Besøkt 9. september 2023.
7. ↑  Oortwijn, Jack (25. juni 2018). «Veer's Split Belt Makes Belt Drives Accessible to All». *www.bike-eu.com* **(engelsk)**. Besøkt 9. september 2023.
**Gradert informasjon i Norge** reguleres av sikkerhetsloven og beskyttelsesinstruksen. Gradert informasjon er dokumenter eller opplysninger som en lov eller forskrift bestemmer at ikke alle skal ha tilgang til. Adgang til materialet krever ofte en sikkerhetsklarering.

Sikkerhetsloven
---------------

Sikkerhetsloven regulerer adgang til opplysninger som kan skade Norges eller dets alliertes sikkerhet, forholdet til fremmede makter, eller andre vitale sikkerhetsinteresser. Det er fire grader i stigende rekkefølge:

* *Begrenset*
* *Konfidensielt*
* *Hemmelig*
* *Strengt hemmelig*

Offentlige dokumenter som ikke er graderte kalles *ugraderte*. Ugradert innebærer likevel ikke at dokumentet uten videre er tilgjengelig for offentligheten.

Innenfor NATO brukes et tilsvarende system med følgende grader:

* *NATO Unclassified*
* *NATO Restricted*
* *NATO Confidential*
* *NATO Secret*
* *Control of Secret Material in an International Command (COSMIC) Top Secret*

Beskyttelsesinstruksen
----------------------

Beskyttelsesinstruksen brukes på materiale som ikke kan graderes etter sikkerhetsloven. Den brukes på informasjon som kan skade offentlige interesser, en bedrift, institusjon eller enkeltperson. Det er to grader i stigende rekkefølge:

* *Fortrolig*
* *Strengt fortrolig*

Denne instruksen er verken lov eller forskrift, men en kongelig resolusjon. Den er hjemlet i Kongens instruksjonsmyndighet, og gjelder derfor bare for statsforvaltningen.

Beskyttelsesinstruksen gir den som håndterer gradert materiale et personlig ansvar for at opplysningene ikke kommer på avveie.

Offentlighetsloven
------------------

Utdypende artikkel: Offentlighetsloven

Offentlighetsloven omhandler ikke gradert informasjon, men gir mulighet til å unnta informasjon fra offentliggjøring.

Lov om rett til innsyn i dokument i offentleg verksemd skal sikre at alle kan få innsyn i saksdokumenter i offentlig forvaltning. I utgangspunktet er alle saksdokumenter i forvaltningen offentlige. Loven inneholder en del unntaksregler, og når et dokument ikke skal gjøres tilgjengelig for alle, merkes det med «Unntatt offentlighet», og en henvisning til den relevante paragrafen.

Den tidligere offentlighetsloven Lov om offentlighet i forvaltningen av 1970 ble opphevet 1. januar 2009 samtidig som gjeldende lov trådte i kraft.

Referanser
----------

1. ↑  «ugradert». *Store norske leksikon* **(norsk)**. 25. januar 2023. Besøkt 11. september 2023.
2. ↑  Instruksen § 7 fjerde ledd

Eksterne lenker
---------------

* Sikkerhetsloven
* Beskyttelsesinstruksen
Xiajiang i Jiangxi
**Xiajiang** (kinesisk: 峡江县; pinyin:  *Xiájiāng Xiàn*) er et fylke i provinsen Jiangxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Ji'an.

Befolkningen var på 155 993 innbyggere i 1999.

Samferdsel
----------

Den viktige jernbanelinjen Jingjiubanen har stoppested her på sin ferd fra Beijing vestbanestasjon til Kowloon i Hongkong. Denne linjen løper gjennom blant annet Hengshui, Heze, Shangqiu, Xinzhou (ved Wuhan), Jiujiang, Nanchang, Heyuan, Huizhou og Shenzhen.

Også Kinas riksvei 105 løper gjennom fylket. Denne viktige trafikkåren begynner i Beijing, løper sørover og ender ved kysten i Zhuhai i provinsen Guangdong. Den går innom større byer som Tianjin, Dezhou, Jining, Shangqiu, Jiujiang, Nanchang og Guangzhou.

Referanser
----------

1. ↑  National Population Statistics Materials by County and City – 1999 Period, *i* China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS

Eksterne lenker
---------------

* Lokalregjeringens hjemmeside Arkivert 26. august 2008 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Ai Xia** (kinesisk: 艾霞, pinyin: *Ài Xiá*; egentlig *Yan Yinan*; født 29. november 1912 i Tianjin i Kina, død 15. februar 1934 i Shanghai) var en kinesisk skuespillerinne.

Hun arbeidet for filmselskapet Mingxing i Shanghai. I Zhang Shichuans lydfilm *Zhifen shichang* (*The Tenderness Market*; 1933) spilte hun en av hovedrollene ved siden av Hu Die, likeså samme år med Zhao Dan i *Shi dai de er nü*. En av hennes siste filmroller var i Cheng Bugaos sosialkritiske film *Chun can* (*Spring Silkworms*, 1933). Hun var i alt med i omtrent syv filmer.

Ai Xia tok sitt eget liv i en alder av 21 år, ved å forgifte seg selv med råopium. Hennes skjebne ligger til grunn for Cai Chushengs film *Xin nü xing* (1934) med Ruan Lingyu.

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, oppført som Xia Ai, BNF-ID 16752435g[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Internet Movie Database, IMDb-nummer nm1358887, besøkt 15. juli 2016[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 27. mai 2012. Besøkt 31. mai 2010.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Ai Xia på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Ai Xia hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* Biografi med foto fra Baidu Baike

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Julibakkemåler** (*Scotopteryx luridata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den er funnet én gang i Norge, i Søgne i Vest-Agder, og har neppe noen vid utbredelse her siden vertsplantene, gulltorn og ginst, er ganske sjeldne i Norge.

Utseende
--------

En middelsstor (vingespenn 27 – 38 mm), slank, grå måler med spisse forvinger. **Forvingen** har tre smale, brune tverrbånd jevnt fordelt utover vingen. Feltet mellom de to ytterste tverrbåndene er ofte litt mørkere enn resten av vingen og har en liten, svart flekk. I vingespissen er det en kort, brun skråstrek. **Bakvingen** er ensfarget silkeaktig hvit. Arten er meget lik den beslektede *Scotopteryx mucronata* (ikke funnet i Norge) og noen ganger må man undersøke kjønnsorganene for å skille de to artene sikkert.

Levevis
-------

Larven lever på busker i erteblomstfamilien, først og fremst gulltorn (*Ulex europaeus*) og ginst (*Genista* spp.). Arten finnes på lynghei, beitemarker, strandenger og andre steder der disse vokser. De voksne målerne flyr fra juni til august, mest i juli.

Utbredelse
----------

Dette er en europeisk art. I Norge er den bare funnet én gang, i Søgne i Vest-Agder i 1979. Det er usikkert om den har bestander i Norge i dag, i alle fall kan den ikke være vidt utbredt da næringsplantene er ganske sjeldne i Norge.[]

Litteratur
----------

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker
---------------

* (en) *julibakkemåler* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *julibakkemåler* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *julibakkemåler* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *julibakkemåler* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *julibakkemåler* hos Fauna Europaea Rediger på Wikidata

* (en) *julibakkemåler* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Scotopteryx luridata* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* UK moths, *Scotopteryx luridata*
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Gyeongjeonlinja på det koreanske jernbanenettet passerer Haman stasjon.
Sanin jernbanestasjon.
Skilt mot Sanin jernbanestasjon.
**Haman** (*Haman-gun*) er et fylke i provinsen Sør-Gyeongsang i Sør-Korea.

Haman var like etter kristi fødsel et historisk sete for Ara Gaya som var en av de ledende statene i Gaya-føderasjonen. Mange relikvier fra denne perioden finnes i fylket. Etter Gayas fall ble Haman en del av Silla som *Asirang-gun*. Fylket fikk nytt navn i 757, til dagens *Haman-gun*.

Haman ligger midt i Sør-Gyeongsang. I sør finnes fjellene Yeohangsan (770 moh) og Bangeosan (530 moh), noe som gjør landskapet høyest i sør og lavest i nord. Elvene i fylket renner derfor mot nord mot Nakdongelva og dennes sideelv Namelva. Området her er fylkets beste for landbruk, og fylket er særlig kjent for vannmelon. Siden 1993 arrangeres en vannmelonfestival i Hamju Park, Gaya-eup i april hvert år, kanskje ikke så rart siden fylkets produksjon dekker 30 rosent av det sørkoreanske vannmelonforbruket. Fylket utgjør 3,9 prosent av Sør-Gyeongsang totale areal.

Den 266 km lange Sør-Koreas motorvei 45 (fra Yeoju øst for Seoul til Masan), Sør-Koreas motorvei 10 (mellom Suncheon og Busan), samt en liten del av Sør-Koreas motorvei 102 (sidevei av motorvei 10, nord for Masan), går gjennom fylket, og sikrer derfor gode transportmuligheter til de nærliggende byene Masan og Daegu. Dette har gitt gode vilkår for landbruksnæringa som vokser i fylket.

Turistnæringa er dårlig utbygd, selv om fylket er hjem for flere historiske plasser, templer og fjell. Et stort gravkompleks finnes i Dohang-ri og Malsan-ri i Gaya-eup, med over tusen graver i former som også kan tilhøre konger. Den største graven er gravsted nr. 34, som er 39,3 meter i diameter og 9,7 m høy. I parken ved gravstedene finnes et museum, som er grafis for utlendionger, ettersom det ikke tilbyr tekster på andre språk enn koreansk.

Arajefestivalen arrangeres helga nærmest 15. april, og inkluderer kulturelle og sportsarrangement til minne om Gaya-perioden.

Administrativ inndeling
-----------------------

Fylket er inndelt i ett eup (småby) og ni myeon (bydel), og disse er videre inndelt i 88 ri (landsby).

* Gaya-eup
* Beopsu-myeon
* Chilbuk-myeon
* Chilseo-myeon
* Chilwon-myeon
* Daesan-myeon
* Gunbuk-myeon
* Haman-myeon
* Sanin-myeon
* Yeohang-myeon

Søster- og vennskapsbyer
------------------------

* Folkerepublikken Kinas flagg Liaoyang, Kina

Referanser
----------

1. ↑  Ancient Tomb Compound

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Haman, Gyeongsangnam-do – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Sør-Gyeongsang |
| --- |
| Hovedstad | 
* Changwon

 |  |
| Byer | 
* Geoje
* Gimhae
* Jinju
* Miryang
* Sacheon
* Tongyeong
* Yangsan

 |
| Fylker | 
* Changnyeong
* Geochang
* Goseong
* Hadong
* Haman
* Hamyang
* Hapcheon
* Namhae
* Sancheong
* Uiryeong

 |

Portal: Korea

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
**Hestfjorden** (nordsamisk: *Heasttavuotna*) er en fjordarm av Kanstadfjorden, på sørsiden av Hinnøya, i Lødingen kommune i Nordland. Den strekker seg i underkant av 4 kilometer i vestlig retning fra innløpet mellom Kattneset i nord og Rinøya i sør. Den indre delen (ca. 1 km) heter Mellomfjorden. Fra Straumneset fortsetter to små forgreininger, Mattisfjorden (440 m) og Larsfjorden (515 m).

I nord ligger Hesttinden (506 moh.) og i sør går den omtrent 700 meter lange fjordarmen Mølnfjorden inn til foten av Ytterstadfjellet (446 moh.). Fv837 går langs nordsiden og krysser over Mellomfjorden og Mølnfjorden. Fv691 fortsetter østover via Rindbø og Gårdsholmen til Rinøyvåg på Rinøya. Grenden Hesten ligger på nordsiden.

Fotnoter
--------

**Type numrering**
1. ↑  (Rinøy lykt-Straumneset) Mål gjort ved hjelp av Statens kartverks Norgeskart.no.

Referanser
----------

1. 1 2  Hestfjorden på Norgeskart.no fra Statens kartverk

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Steinberg Media Technologies GmbH** (handles som **Steinberg**) er et tysk musikkprogramvare- og maskinvareselskap med base i Hamburg. De utvikler programvare for skriving, innspilling, arrangering, og redigering av musikk, spesielt Cubase, Nuendo, og Dorico. Selskapet designer også maskinvaregrensesnitt for Lyd- og MIDI, kontrollere, og musikkapper for iOS/Android inkludert Cubasis. Steinberg skapte flere musikkteknologier som har blitt industristandard, inkludert Virtual Studio Technology (VST)-formatet for plug-ins, og ASIO (Audio Stream Input/Output)-protokollen. Steinberg har vært et heleid datterselskap under Yamaha siden 2005.

Referanser
----------

1. ↑  IT-Service, Sven Vörtmann-Internet und. «UR Series». *www.steinberg.net/* **(engelsk)**. Besøkt 3. juli 2019.
2. ↑  «Cubasis: Music creation for iOS & Android | Steinberg» **(engelsk)**. Besøkt 21. september 2020.
3. ↑  *The Oxford handbook of computer music*. Dean, R. T. Oxford: Oxford University Press. 2009. ISBN 9780195331615. OCLC 263605563.
4. ↑  «Yamaha Buy Steinberg». *www.soundonsound.com*. Besøkt 3. juli 2019.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen mangler oppslag i Wikidata*
**Comber** (irsk: *An Comar*, «elvesamløp», lokalt uttalt *cummer*) er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den ligger på Ardshalvøya. Sammenløpet av to elver, som ga byen sitt navn, er det av Glen River og Enler River som møtes her.

Byen ligger 8 km sør for Newtownards, i den nordlige enden av det store havinnløpet Strangford Lough. Det ligger i bydistriktet Town Parks, det verdslige sognet Comber og det historiske baroniet Castlereagh Lower. Comber er en del av Ards og North Down Borough. Den var også kjent for det tidligere Comber Whisky som sist ble destillert i 1956 etter å ha vært i virksomhet siden 1825. De flaskene som fortsatt finnes, omsettes for høye priser. Thomas Andrews, som ledet arbeidet med konstruksjonen av RMS «Titanic», ble født i Comber. og var blant de mange som druknet med skipsforliset. Området rundt Comber er et sentrum for potetdyrking i denne delen av Irland.
Comber hadde en befolkning på 9 071 mennesker ved folketellingen i 2011.

Bilder
------

* Kirken St. Mary'sKirken St. Mary's
* Torget med statuen av GillespieTorget med statuen av Gillespie

Referanser
----------

1. 1 2   Census 2011 Population Statistics for Comber Settlement, *Northern Ireland Statistics and Research Agency* (NISRA).
2. ↑  McAughtry, Sam (27. desember 1987): *Down in the Free State*. Gill and Macmillan. ISBN 9780717115228; s. 26
3. 1 2  «Comber», *Place Names NI*. Arkivert fra originalen den 12. februar 2019.
4. ↑  «Old Comber Distillery – a Pot Still story», *Irish Whiskey Magazine* 24. juli 2022

Eksterne lenker
---------------

* (en) Comber – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames **·** BBC Things
 |
Kart over Det kristne kvarter
**Det kristne kvarter**, **Christian Quarter** (Hebraisk: הַרוֹבַע הַנוֹצְרִי, arabisk: حارة النصارى‎ Harat al-Nasarí) er det ene av fire kvarterer i Gamlebyen i Jerusalem. De andre er det jødiske kvarter, det muslimske kvarter, og det armenske kvarter.

Det ligger i den nordvestlige delen av byen, og strekker seg fra Nyeporten i nord, langs Gamlebyens vestlige mur helt til Jaffaporten, langs Jaffaporten – Vestmuren i sør, grenser til det jødiske og armenske kvarter, helt til Damaskusporten i øst, hvor det grenser til Det muslimske kvarter.

I kvarteret finner man Gravkirken, som er et av kristendommens mest hellige steder. Det finnes omtrent 40 hellige steder totalt i det kristne kvarter.

Referanser
----------

1. ↑  «Christian Quarter», *GoJerusalem*
2. ↑  Hattis Rolef, Susan (2000): «The Jewish Quarter in Jerusalem» *Architecture of Israel Quarterly*
3. ↑  Muslim Quarter of the «Old City» section of Jerusalem
4. ↑  «The Armenian Quarter» Arkivert 21. november 2008 hos Wayback Machine. *Jewish Virtual Library*.
5. ↑  «Jerusalem» Arkivert 29. mars 2018 hos Wayback Machine. *See The Holy Land*

  


| Gamlebyen i Jerusalem | Porter |
| --- | --- |
| 

Det kristnekvarter
Det jødiskekvarter
Det armenskekvarter
Det muslimskekvarter
Tempel-høyden
 |  1. Den nye porten2. Damaskusporten3. Herodesporten4. Løveporten5. Den gylne porten6. Møkkaporten7. Sionporten8. Jaffaporten |
**Tórshavn arresthusid** (dansk: **Færøerne Arrest**) er Færøyenes eneste anstalt for soning og underlagt Kriminalomsorgen på Færøyene, etablert i 2011. Fengselet er plassert avsides i Mjørkadalur, 21 km nordvest for Tórshavn. 

Fengselet har 14 plasser fordelt på arrest og avdeling for kortere soning. Kriminalomsorgen har også et lokalkontor i Tórshavn som håndterer alternativ oppfølging som Kriminalforsorgen i Frihed. Bygningene ble satt opp i 1960-årene for arbeidere tilknyttet Færøernes Kommando og NATOs radaranlegg på Sornfelli.

Arresten er utstyrt med besøksrom, bibliotek, treningsrom og tre kjøkken. I tillegg finnes arbeidsrom der de innsatte kan drive blant annet produksjon av poser. Innsatte kan også arbeide i vaskeriet, drive vedlikehold av bygninger eller trearbeid i verkstedet. Arresthuset tilbyr også undervisning, behandling av narkotikamisbruk og kurs i sinnemestring.

Færøyene er kjent for å ha lite kriminalitet, noe som kan forklare den lave kapasiteten i arresten. Personer som skal sone mer enn halvannet år sendes for soning til Danmark. Både ordningen med soning i Danmark og de gamle millitærbrakkenes forfatning og egnethet har medført behov for å bygge nytt fengsel på Færøyene.

Referanser
----------

1. 1 2  «Færøerne: Landet uden fængsel». *arbeidslivinorden.org* **(dansk)**. Besøkt 11. september 2023.
2. ↑  «Færøerne Arrest». *kriminalforsorgen.dk* **(dansk)**. Besøkt 11. september 2023.
3. ↑  «Health & safety». *visitfaroeislands.com* **(engelsk)**. Besøkt 8. september 2023.

Eksterne lenker
---------------

* kriminalforsorgen.dk om Tórshavn arresthusid