*For dokumentarfilmen fra 2012, se Til ungdommen (film); for musikkalbumet fra 2004, se Til ungdommen (album)*

> Kringsatt av fiender, gå  
> 
> inn i din tid!  
> 
> Under en blodig storm –  
> 
> vi deg til strid!  
> 
>   
> 
> Kanskje du spør i angst,  
> 
> udekket, åpen:  
> 
> hva skal jeg kjempe med,  
> 
> hva er mitt våpen?  
> 
>   
> 
> Her er ditt vern mot vold,  
> 
> her er ditt sverd:  
> 
> troen på livet vårt,  
> 
> *menneskets* verd.  
> 
>   
> 
> For all vår fremtids skyld,  
> 
> søk det og dyrk det,  
> 
> dø om du må – men:  
> 
> øk det og styrk det!  
> 
>   
> 
> Stilt går granatenes  
> 
> glidende bånd.  
> 
> Stans deres drift mot død,  
> 
> *stans dem med ånd!*  
> 
>   
> 
> Krig er forakt for liv.  
> 
> Fred er å skape.  
> 
> Kast dine krefter inn:  
> 
> døden skal tape!  
> 
>   
> 
> Elsk – og berik med drøm –  
> 
> alt stort som var!  
> 
> Gå mot det ukjente,  
> 
> fravrist det svar.  
> 
>   
> 
> Ubygde kraftverker,  
> 
> ukjente stjerner –  
> 
> skap dem, med skånet livs  
> 
> dristige hjerner!  
> 
>   
> 
> Edelt er mennesket,  
> 
> jorden er rik!  
> 
> Finnes her nød og sult,  
> 
> skyldes det svik.  
> 
>   
> 
> Knus det! I livets navn  
> 
> skal urett falle.  
> 
> Solskinn og brød og ånd  
> 
> eies av alle.  
> 
>   
> 
> Da synker våpnene  
> 
> maktesløs ned!  
> 
> Skaper vi menneskeverd,  
> 
> skaper vi fred.  
> 
>   
> 
> Den som med høyre arm  
> 
> bærer en byrde,  
> 
> dyr og umistelig,  
> 
> kan ikke myrde.  
> 
>   
> 
> Dette er løftet vårt  
> 
> fra bror til bror:  
> 
> vi vil bli gode mot  
> 
> menskenes jord.  
> 
>   
> 
> Vi vil ta vare på  
> 
> skjønnheten, varmen –  
> 
> som om vi bar et barn  
> 
> varsomt på armen!
> 
> 
> 
> Nordahl Grieg
> 
> 

**«Til ungdommen»** (også kjent som **«Kringsatt av fiender»** etter åpningsordene) er et dikt av Nordahl Grieg. Det ble skrevet i 1936 i uthavnen Ny-Hellesund i Søgne på oppfordring av politikeren Trond Hegna. Otto Mortensen satte musikk til diktet i 1952.

Bakgrunn
--------

Sangen blir benyttet av ulike organisasjoner. Den har blant annet i en årrekke vært fast innslag i seremoniene for Humanistisk konfirmasjon i Norge, med unntak av vers 7 og 8. Ved Studentersamfundet i Trondheim fremfører Knauskoret sangen under festmøtene 17. mai.

Mange innspillinger er gjort i senere tid av artister som Grex Vocalis, Herborg Kråkevik og Kim Larsen.

Den 23. november 2003 fremførte Torhild Ostad «Til ungdommen» under avdukingen av minnesteinen som er reist til minne for Nordahl Grieg og resten av mannskapet på bombeflyet som ble skutt ned i 1943. Minnesteinen er reist i skogen utenfor Potsdam like ved Berlin i Tyskland der flyet styrtet.

Den 24. og 25. juli 2011 ble «Til ungdommen» sunget under minnegudstjenesten i Oslo domkirke og på Rådhusplassen i tilknytning til terrorangrepene to-tre dager tidligere. En instrumentalversjon av sangen ble framført som avslutningsnummer under minnekonserten for terrorangrepet 22. juli 2011 av Kringkastingsorkestret og klokkespillet i Oslo rådhus.

Et utvalg vers av sangen er med som nr 761 i Den katolske kirkens salmebok *Lov Herren*. De samme versene av sangen var med i utkastet til salmebok for Den norske kirke, som ble gitt ut i 2008, men tilfredsstilte ikke kravene til «teologisk dimensjon» i teksten og var ikke med i kirkerådets endelig forslag til salmebok som ble tatt i bruk i 2013. I august 2011 gikk kirkerådets direktør Jens-Petter Johnsen likevel ut med et forslag om at det måtte gjøres et unntak slik at «Til ungdommen» kan bli med i salmeboken.

Idehistoriker Gudmund Skjeldal etterlyser en større bevissthet om den ideologiske ramme diktet står i, med henvisning til Griegs uttalte støtte til den sovjetiske diktatoren Josef Stalin: «hvis vi skal være spesielt aktpågivende overfor Hamsuns tekster, bør vi i hvert fall stille spørsmål også ved Grieg». Skjeldal hevder videre at Grieg i deler av sitt forfatterskap «maner frem et uforsonlig og herdet menneske som ideal, som det ikke er lett å bekjenne seg til i dag».

Forfatteren Håvard Rem hevdet i en artikkel i avisen *Dag og tid* at Tysklands invasjon av Norge i 1940 endret Griegs holdning til diktet «Til ungdommen», og at hans dikt «Øya i Ishavet» gikk til angrep på holdningene i diktet. Rem hevder at «Til ungdommen» ikke var et pasifistisk dikt, slik mange oppfatter det som, men viser Griegs posisjon som kommunist og mot det norske forsvaret, fordi han anså Norge som et fascistisk land. I diktet fra 1942, «Øya i Ishavet», er det ikke lenger mulig å stoppe krigen med ånd (som hevdes i «Til ungdommen»), men ved å drepe fienden.

Referanser
----------

1. ↑  *Til ungdommen* (1936) Nordahl Grieg: *Samlede dikt* (ISBN 82-05-18666-9). Digitalisert i Nasjonalbiblioteket.
2. ↑  «Det var den radikale Mot Dag-politikeren og pressemannen Trond Hegna som ba Grieg skrive et optimistisk, fremtidsrettet dikt for ungdommen i forbindelse med det nye studieårets begynnelse høsten 1936. Grieg utførte oppdraget under et opphold i Ny-Hellesund i Søgne.», fra«AUFs nye 'nasjonalsang' født i en tung tid», artikkel i *Aftenposten*, side 6, kulturdelen, 1. august 2011
3. ↑  «Til ungdommen» ikke med i den nye salmeboka Arkivert 8. desember 2015 hos Wayback Machine. *Adresseavisen* 27. juli 2011
4. ↑  Terror kan endre kirkens salmebok Arkivert 1. september 2011 hos Wayback Machine. *Vårt Land* 11. august 2011
5. ↑  Bjarne Riser Gundersen, Venstresidens Hamsun?, Morgenbladet, 25. november 2011
6. ↑  Håvard Rem (13. januar 2023). «Krig endra Grieg». *Dag og tid*: 22. «Om diktet gjev inntrykk av at han var pasifist, er det feil. «Til ungdommen» er ingen fredssang. Liner som «granatenes glidende bånd (...) stans dem med ånd» har ei anna forklåring. Som Gudmund Skjeldal peikar på i Grieg-biografen *Diktaren i bombeflyet* (2012) var antimilitarismen på venstresida samansett. Somme var idealistiske pasifistar. Andre, som Grieg, var ikkje-pasifistar, men dei ville likevel avmilitarisera Noreg. Kvifor? Av di Noreg var eit kapitalistisk land - og dimed, slik Grieg såg det, eit fascistisk land.»
7. ↑  Håvard Rem (13. januar 2023). «Krig endra Grieg». *Dag og tid*: 22–23. «Slik lyder opningsstrofa i «Øya i Ishavet» frå 1942. Men meir enn som ei skildring av Jan Mayen skriv han diktet som eit oppgjer med eit anna dikt, «Til ungdommen». [...] Kursiveringa er den einaste i diktet, som om han peikar ut den opphavlege lina i «Til ungdommen» og seier: Eg tok feil. Ein kan ikkje stogga *granatenes glidende bånd* med *ånd*. Skal me vinna landet vårt attende, *skjer ikke det ved ånd*.»

Kilder
------

* Håvard Rem, «Krig endra Grieg», *Dag og tid*, 13. januar 2023


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:«Ring meg» med Gabrielle Leithaug | **Nummer 1 på VG-lista med Herborg Kråkevik**(Uke 31 2011) | Neste mottaker:«Ring meg» med Gabrielle Leithaug |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |

Portal: Andre verdenskrig