**Torquato Tassos** gravmonument, utført av Giuseppe Fabris (1857). Sant'Onofrio, Roma
**Torquato Tasso** (født 11. mars 1544 i Sorrento, Italia, død 25. april 1595 i Roma) var en italiensk forfatter. Han regnes som motreformasjonens store dikter.

Liv
---

Torquato Tassos far var aktiv i politikken, og på grunn av politiske omstendigheter ble familien tvunget til å forlate Sorrento. Torquato vokste opp i Napoli, der han ble innskrevet i jesuittenes skole. Han begynte å studere jus ved universitetet i Bologna, men avbrøt studiene for å ofre seg for skrivingen. I 1565 ble han hoffpoet og kronikør for huset Este i Ferrara. 

Gjennom store deler av livet var Tasso plaget av psykisk sykdom, som blant annet ga seg utslag i forfølgelsesvanvidd. Han ble innkalt til Kurien for å forklare seg etter et særdeles kraftig følelsesutbrudd, men hans beskytter, hertugen av Ferrara, forstod at det dreide seg om mental sykdom. Kurien viste derfor Tasso forståelse, og betalte for hans hospitalisering. De siste årene førte han et omflakkende liv, og i hele sju år var han innlagt på hospital på grunn av voldsom atferd. Kurien løslot ham fra sin varetekt etter inntrengende bønn fra hans nærmeste venner, men bedre var han ikke blitt. I 1595 ble han kalt til Roma for å motta en pris av pave Clemens VIII for sin diktekunst, men døde 25. april 1595, fattig og nedbrutt, dagen før han fikk motta laurbærkransen.

Tassos gravmonument står i kirken *Sant'Onofrio* på Janiculum i Roma. I det tilstøtende klosteret ligger rommet der han døde. Dette er nå omgjort til museum. På Gianicolo-høyden ligger fremdeles yndlingsmålet for hans spaserturer: I en veisving, i restene etter et romersk amfiteater, der munkene ofte mediterte under et gammelt eiketre, finner man ennå en gammel trestamme som kalles "Tassos eik". Helgenen Filippo Neri skal også ha søkt sjelefred her.

Verk
----

Tassos første viktige verk var hyrdedramaet *Amita*, som han skrev til en fest ved hoffet i 1580.
Hans mest berømte verk er imidlertid eposet *La Gerusalemme liberata* (*Det befridde Jerusalem*) fra 1581, som han skrev etter omfattende studier av eldre krøniker. Selv om *Det befridde Jerusalem* har et visst historisk preg, må handlingen oppfattes som ren fiksjon. Som en gest til oppdragsgiveren har han latt stamfaren til huset Este, Rinaldo d’Este, være eposets helt, og det kryr av overnaturlige og fantastiske tildragelser.

I 1587 skrev Tasso tragedien *Torrismondo* om prinsesse Alvida av Norge, som tvangsgiftes med goterkongen Torrismondo når hun heller ville giftet seg med barndomsvennen kong Germondo av Sverige!

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Treccani-leksikonet, www.treccani.it[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   BeWeb, BeWeB person-ID 1283, besøkt 4. august 2020[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Archivio Storico Ricordi, Archivio Storico Ricordi person-ID 12700, besøkt 3. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Тассо Торквато, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
6. ↑   Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Torquato-Tasso-Italian-poet, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
7. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
8. ↑  Ola Åmodt: "Roma – legender og merkverdigheter", Fritt Forlag, Oslo 2006.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Torquato Tasso – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Torquato Tasso – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Svenske Litteraturbanken **·** Encyclopædia Britannica **·** Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** BPN **·** BPN **·** ULAN **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** ICCU
 |