recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sosialdemokratene** var et norsk politisk parti, som sist stilte til valg i 2001. Partiet oppsto med bakgrunn i et brudd i Pensjonistpartiet og stilte i 1993 til valg under navnet **Felles Framtid**. Partiets rene lister fikk totalt 548 stemmer. I 1995 ble navnet endret til **Folkets Vilje**, i 1999 igjen endret til **Generasjonspartiet** og i november 2000 til Sosialdemokratene. Navnet ble godkjent i 2001 etter at Arbeiderpartiets protest var avvist.

I 2002 ble partiet forsøkt overtatt av en gruppe tidligere Fremskrittsparti-medlemmer med Vidar Kleppe i spissen. Dette lyktes imidlertid ikke, og Kleppe og hans allierte dannet i stedet Demokratene, og selv om dette opprinnelig var fremstilt som en fortsettelse av Sosialdemokratene, fikk begge partiene oppstillingsrett. Ved kommunestyrevalget 2003 leverte Sosialdemokratene inn flere protester mot Demokratenes lister, med begrunnelse at det var Sosialdemokratene som først hadde registrert navnet Demokratene. Dette ble imidlertid avvist.

Partiet har aldri oppnådd representasjon i folkevalgte organer. Partiet har ikke stilt til valg siden 2001 og er derfor siden oktober 2012 ikke lenger registrert som vernet partinavn i Partiregisteret.

Referanser
----------

1. ↑  «Norsk partipolitisk leksikon − Sosialdemokratene». Besøkt 14. juni 2020.
2. ↑  «Partiregisteret, Brønnøysundregistrene (berreg.no)». Arkivert fra originalen 7. mai 2021. Besøkt 12. september 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Sosialdemokratenes prinsipprogram 2001[*død lenke*]
* Valglister stortingsvalget 2001
Dette kartet fra 1917 gir et visst inntrykk av hvordan Skarpsnogatas løp var tenkt.
**Skarpsnogata** er en gate i bydel Frogner i Oslo som strengt tatt er på Skillebekk, men ved grensen til Skarpsno. Gaten er bare ett kvartal lang og går mellom Leiv Eirikssons gate og Bjørn Farmanns gate nedenfor Svoldergata. Nedenfor gaten er Skøyen–Filipstadlinjen, Drammenbanens gamle trasé inn mot Vestbanen.

Veien ble kalt Skarpsnoveien etter fergestedet Skarpsno i 1901, senere endret til Skarpsnogaden og Skarpsnogata. Opprinnelig var det planlagt vei langs jernbanen hele veien fra Framnesveien til Hafrsfjordgata på Skarpsno, men det ble med denne lille gatestumpen.

Bare oversiden av gaten har bebyggelse, og nr. 2 (ark. Ivar Cock) er eneste hus med adresse hit. Bebyggelsen langs gaten er fra siste halvdel av 1890-tallet.

Referanser
----------

1. ↑  Jf. kart på Artemisia.no i forbindelse med jubileumsutstillingen i 1914

Litteratur
----------

* Oslo byleksikon: Skarpsnogata

Eksterne lenker
---------------

* «Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Tore Vamraak** (født 3. desember 1980 på Hønefoss) er en norsk siviløkonom og politiker (H). Han var statssekretær ved Statsministerens kontor i Erna Solbergs regjering fra oktober 2013 til juni 2015 og statssekretær i Finansdepartementet fra juni 2015 til januar 2018.

Tore Vamraak ble født på Hønefoss og fullførte videregående skole i Mehamn i Honningsvåg og på Ringerike. Som den yngste noensinne ble han 15 år gammel tatt opp ved NHH, hvor han studerte til siviløkonom etterfulgt av noen emner innen realfag og statsvitenskap ved Universitetet i Oslo.

Yrkesaktivt liv
---------------

Vamraak var forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt 2001–2006. Deretter var han i perioden 2006–2007 praktikant ved Norges Bank Investment Management, etterfulgt av porteføljeforvalter samme sted til 2010. Han arbeidet også en periode ved Norges Bank kontor i New York. Fra 2010 frem til han ble statssekretær, var han finanspolitisk rådgiver for Høyres stortingsgruppe. Etter at han sluttet som statssekretær, ble Vamraak juniorpartner i McKinsey. Fra 2023 er Vamraak sjeføkonom i Sparebanken Sør.

Politiker
---------

Tore Vamraak startet sin politiske karriere som styremedlem i Skedsmo Høyre i 2004, en post han hadde frem til 2008. Fra 2006 til 2008 var han nestleder for Europabevegelsen på Romerike. Fra 2011 frem til han ble statssekretær var han kommunestyre- og formannskapsmedlem i Skedsmo.

Referanser
----------

1. ↑   stortinget.no, stortingsrepresentant-ID TORVAM[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5 6 7  
«Curriculum Vitae». Tore Vamraak. Arkivert fra originalen 3. desember 2013. Besøkt 23. november 2013.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8  «Statssekretær Tore Vamraak (H)». Statsministerens kontor. Besøkt 23. november 2013.
4. 1 2  «Statssekreteren». NHH Alumni. Besøkt 23. september 2014.
5. 1 2  «4111811». NHH Alumni. Besøkt 23. september 2014.
6. ↑  «Tore Vamraak blir juniorpartner i McKinsey». *www.ringblad.no* **(norsk)**. 28. mars 2018. Besøkt 13. februar 2019.
7. ↑  Ansetter landsdelens første sjeføkonom - Næringsforeningen for Kristiansandsområdet, 9. mai 2023

Eksterne lenker
---------------

* (en) Tore Vamraak – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Tore Vamraak hos Stortinget Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stortinget
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Russlands flagg Russland |
|  i langrenn: |
| Langrenn U23-VM |
| Gull | Lahtis 2019 | 10 km fristil |
| Langrenn Junior-VM |
| Gull | Park City 2017 | Stafett |
| Bronse | Park City 2017 | 5 km fristil |

**Marija Aleksejevna Istomina** (russisk: Мария Алексеевна Истомина; født 1997) er en russisk langrennsløper som debuterte i verdenscupen i Davos 9. desember 2017.

Under Junior-VM på ski 2017 i Park City tok Istomina først bronse på 5 km fri teknikk, bak svenske Ebba Andersson og norske Marte Mæhlum Johansen, før hun avsluttet mesterskapet med stafettgull, på lag med Polina Nekrasova, Lidia Durkina og Anna Zjerebjateva.

Istomina tok gull på 10 km fri teknikk under U23-VM på ski 2019 i Lahtis, foran finske Eveliina Piippo og norske Tiril Udnes Weng, og ble tatt ut i den russiske troppen til Ski-VM 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Marija Istomina – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Marija Istomina – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Sveits’ flagg Sveits |
| Turn: |
| Olympiske leker |
| Sølv | OL 1948 i London |  Lagkonkurranse |
| Sølv | OL 1952 i Helsingfors |  Lagkonkurranse |
| VM i turn |
| Gull | VM 1950 i Basel |  Lagkonkurranse |
| Bronse | VM 1954 i Roma |  Lagkonkurranse |

**Melchior Thalmann** (1924–2013) var en sveitsisk turner.

Han har medaljer fra to OL. Han deltok i OL 1948, der han deltok på det sveitsiske laget som vant sølv i lagkampen som yngstemann på laget med såvidt over 24 år. Han fikk ingen individuelle medaljer, men fikk 20.-plass i skranke og hopp som beste plasseringer. Sammenlagt kom han på 21.-plass, og ble Sveits' nest dårligste utøver.

I neste OL, i Helsingfors i 1952, vant Sveits igjen sølv i lagkonkurransen. Denne gangen fikk han 7.-plass i svingstang som beste individuelle plassering, og han kom på 25.-plass individuelt.

I VM-sammenheng var han med å vinne laggull i 1950 og bronse i 1954.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Melchior Thalmann – Olympedia Rediger på Wikidata
* Profil på DatabaseOlympics
* Historiske VM-resultater – Lagkonkurranse

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Radio Drammen** er en lokalradio for Drammen (og omegn). Den ble stiftet i 2003. Radio Drammen tok over etter Radio Aktuell, da Jærradiogruppen kjøpte seg inn i radiokanalen med 80%. Jærradiogruppen eier fra før av rundt 30 lokalradioer og er den største lokalradiokjeden i Norge. Radio Drammen skiftet i 2008 navn til Radio POWER, men fra nyttår står de uten radiokonsesjon for videre drift.

Radio Drammen sender på frekvens 107,0 – 105,0 – 104,6. De deler frekvens med Radio Sju og Radio Filadelfia (Drammen).

Viktige programmer
------------------

* Morgenshowet
* På lufta
* Kontoret
* Ettermiddagsrushet
* Kveldssendingen
* Torsdag kveld direkte
* Fredag kveld direkte
* Ventelo Topp 40
* Lørdagsracet
* Absolutt Søndag
* Discobowling

Tidligere programledere
-----------------------

* Joakim Radiomann Killingberg
* Ronny Bergersen
* Tom Marius Kittilsen
* Heidi Kalmo
* Jonna
* Hanne Bjørnevik
* Kenneth Berg
* Niklas Baarli
* Marius Skogli

Kilder:

Eksterne lenker
---------------

* Radiodrammen.no: Radio Drammen sine websider
Vollen i regnvær.
Gangsås (i bakgrunnen), sett fra Eineberget over sentrum av byen.
Utsikt mot vest over Harstad sentrum fra Gangsåstoppen.
**Gangsås** er en bydel i Harstad – mellom Vågsfjorden mot nordvest, Stangnes mot øst og Åsby og Kanebogen mot sør. På Gangsås ligger boligfeltene Vollen og Øvre Gangsås m.fl.

Gangsås har en KIWI-buttik, og Harstad XL-Bygg

Vollen
------

Til Vollen kommer man ved å ta seg opp halve Gangsåsbakken, som er en del av Gangsåsveien. Rekkehus og blokker preger miljøet, hvor man også finner fotballbane og Knerten barnehage. De første boligene stod ferdig i 1975.

Øvre Gangsås
------------

Fortsetter man opp Gangsåsbakken fra Vollen, kommer man til Øvre Gangsås, som ble etablert på 1980-tallet. Eneboliger preger miljøet, hvor man også finner fotballbane og Aurora barnehage. De fleste veiene har navn etter solsystemets planeter. Det går sti videre opp til Gangsåstoppen. Flere steder på Øvre Gangsås har man god utsikt over Harstad sentrum.

Mercur (Nedre Gangsås)
----------------------

På den vestlige foten av åsen ligger Mercur. Der finner man Statoils tankanlegg, hvor det har vært aktivitet i mange tiår. Mercur har noen eneboliger, men er i hovedsak et utbygd næringsområde.

Gangsåstoppen
-------------

Åsryggen, som er ubebygd, består av 3 topper – Gangsåstoppen i sør, Steinhammeren i midten og Ramfløya lengst nord – men på folkemunne kalles hele området for Gangsåstoppen. Fra sørsiden av åsen går det en merket sti fra parkeringsplassen i Toppenveien (innkjøring fra Østeråsveien). Det fins også andre stier opp, for eksempel fra Øvre Gangsås og Hestvika.

Fra Gangsåstoppen har man full utsikt vestover mot bykjernen i Harstad samt flere av toppene rundt, som Middagsfjellet og Hinnstein. En ser mot øst Rolla og fastlandet, mot sør Tjeldsundet og mot nord Grytøya og Senja.

Det har vært planer om å etablere kafé, og til og med hotell, oppe på åsen – men disse planene er lagt på is. På Ramfløya fins det en postkasse hvor man kan skrive seg inn i gjesteboka, og se hvem andre som har vært der.

Referanser
----------

1. ↑  «Gansås». *Faktaark*. Kartverket. Besøkt 26. oktober 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Offisiell turistinformasjon Velg *Gangsåstoppen* i lista til venstre
* Visit Harstad


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Må ikke forveksles med Windows Mobile.

**Windows Phone** var et mobil-operativsystem utviklet av Microsoft som deres etterfølger til Windows Mobile. Mens forgjengeren fokuserte på bedriftsmarkedet, er dette operativsystemet laget for forbrukermarkedet, og da spesielt smarttelefoner. Det ble lansert i Europa, Singapore, Australia og New Zealand 21. oktober 2010, i USA og Canada 8. november, Mexico 24. november og i Asia tidlig i 2011. 

Microsoft offentliggjorde at de utviklet Windows Phone den 15. februar 2010 på Mobile World Congress 2010 i Barcelona.

Maskinvarekrav
--------------

Minstekravene fra Microsoft med tanke på maskinvare er:

* Kapasitive, 4-punkts multi-touch skjerm med WVGA (800x480) oppløsning
* 1 GHz ARM v7 "Cortex / Scorpion" eller bedre prosessor
* DirectX9 renderingkapabel GPU
* 256 MB RAM med minst 8 GB flash-minne
* Akselerometer med kompass, lyssensor, nærhetssensor og Assisted GPS
* 5-megapiksler kamera med en LED-blits
* FM-radiotuner
* 6 dedikerte maskinvareknapper – tilbake, start, søk, kamera, strøm/søvn og volumet opp og ned

Maskinvareprodusenter
---------------------

Original Equipment Manufacturer-selskaper som vil bruke OSet på sine modeller ble offentliggjort i februar 2010. Disse var Dell, Garmin-Asus, HTC, HP, LG, Samsung, Sony Ericsson, Toshiba og Qualcomm. HP trakk seg etterpå for å fokusere på sitt eget OS webOS.

Steve Ballmer i Microsoft annonserte 11. oktober 2010 at 10 ulike modeller som benyttet Windows Phone 7 laget av HTC, Dell, Samsung, og LG skulle bli lansert samme høst i Europa og Nord-Amerika.

Nokia ble annonsert som ny produsent av Windows Phone-telefoner 11. februar 2011. De første telefonene fra Nokia som bruker Windows Phone 7.5 vil bli annonsert på Nokia World 2011.[*trenger oppdatering*]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Windows Phone – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) TEST: LG Optimus 7: Windows Phone 7 er her! – amobil

| * v
* d
* r
Microsoft Windows |
| --- |
| MS-DOS-basert | 
* 1.0
* 2.0
* 2.1
* 3.0
* 3.1x
* 95
* 98 (SE)
* Me

 |
| NT-basert | 
* NT 3.1
* NT 3.5
* NT 3.51
* NT 4.0
* 2000
* XP
* Server 2003
* Win-FLP
* Vista
* Home Server
* Server 2008
* 7
* 2008 R2
* 8
* 8.1
* 10
* 11

 |
| Mobile OS | 
* Windows CE (CE 1.0
* CE 2.0
* CE 3.0
* CE 4.0
* CE 5.0
* CE 6.0)
* Mobile
* Phone 7

 |
| Avbrutte | 
* Cairo
* Nashville
* Neptune
* Odyssey

 |
| Relaterte OS | 
* OS/2

 |
**Christina Egelund** (født 1977) er en dansk politiker. Hun har vært Danmarks utdannelses- og forskningsminister siden 2022. Hun tilhører partiet Moderaterne.

Liv og virke
------------

Hun vokste opp i Hjørring, der familien har drevet Jambo feriepark. Hun arbeidet også selv i mange år i familiebedriften. Hun har dansk far og norsk mor.

Hun bodde som ung flere år i Québec og Paris, der hun også traff sin mann. I 2006 flyttet de sammen til Danmark.

### Politisk arbeid

Egelund hadde vært leder for Konservativ Ungdom i Hjørring da hun gikk gymnaset. I 2010 meldte hun seg inn i Liberal Alliance. Hun ble leder for Liberal Alliance i Nordjylland, og hun var partiets fremste kandidat til Europaparlamentet i 2014, men ble ikke valgt.

I 2015 ble Egelund valgt inn i Folketinget fra Nordjyllands storkrets. Da partiet gikk inn i regjering, ble hun politisk ordfører og senere leder for folketingsgruppen. Hun ble ikke gjenvalgt til Folketinget i 2019, da partiet gikk sterkt tilbake.

Noen måneder senere meldte hun seg ut av Liberal Alliance, fordi hun mente partiet gikk i en konservativ retning. Sammen med Simon Emil Ammitzbøll-Bille stiftet hun partiet Fremad. De klarte ikke å samle mange nok underskrifter til å stille til valg, og i 2020 ble partiet oppløst.

Egelund arbeidet et par år med kommunikasjon og myndighetskontakt.

I 2022 meldte hun seg inn i Lars Løkke Rasmussens parti Moderaterne, men avslo å stille som kandidat til Folketinget. Etter folketingsvalget ble hun utdannelses- og forskningsminister i Mette Frederiksens andre regjering.

Referanser
----------

1. 1 2 3  «Christina Egelund (M)» **(dansk)**. Folketinget. Besøkt 25. mars 2024.
2. 1 2  Varming, Marie og Bech, Lars (29. august 2023). «Christina Egelund: "Det er lidt en kliche, men det var kærlighed ved første blik"» **(dansk)**. ALT.dk. Besøkt 25. mars 2024. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
3. 1 2  Hjøllund, Michael (29. april 2014). «LA-spidskandidat gik fra euroentusiast til EU-skeptiker» **(dansk)**. Altinget.dk. Besøkt 25. mars 2024.
4. 1 2  Nielsen, Nicolas S. og Steensbeck, Bjarne (20. oktober 2019). «Tidligere toppolitiker i Liberal Alliance melder sig ud: Kampen for et liberalt parti er tabt» **(dansk)**. DR. Besøkt 25. mars 2024. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
5. ↑  Anderson, Mick Knive (7. november 2019). «Egelund og Ammitzbøll-Bille vil Fremad» **(dansk)**. TV2 Nord. Besøkt 25. mars 2024.
6. ↑  Hare, Henrik Philip (8. oktober 2020). «Prominente stiftere nedlægger partiet Fremad». *Jyllands-Posten* **(dansk)**. Besøkt 25. mars 2024.
7. ↑  Bang-Udesen, Helena (16. desember 2022). «Hun nægtede at gøre et politisk comeback: Torsdag var hun en af Lars Løkkes helt store overraskelser». *Børsen* **(dansk)**. Besøkt 25. mars 2024.
**Traktatstatene** (engelsk: *Trucial States*; arabisk: إمارات الساحل المتصالح‎ *Imārāt as-Sāhal al-Matṣālaḥ*), også kjent som «Traktatkysten» (engelsk: *Trucial Coast*), «Traktat-Oman» (engelsk: *Trucial Oman*), «Traktatstatene ved Omans kyst» (engelsk: *Trucial States of the Coast of Oman*), og «Traktatsjeikdømmene» (engelsk: *Trucial Sheikhdoms*), var en fellesbetegnelse for sju selvstendige emirater mellom Den persiske bukt og Omanbukta.

Området var tidligere kjent som «Piratkysten», men området fikk et nytt navn etter at sjeikdømmene inngikk en mer omfattende avtale med britiske myndigheter i 1855, der de garanterte en «evig våpenhvile» med Storbritannia, som forsøkte å beskytte handelen fra India mot sjørøveri i Persiabukta. Storbritannia, gjennom sin administrasjon i Britisk India, inngikk avtaler med sjeikdømmene som i praksis førte til at disse ble britiske protektorater og traktaten etablerte statene som et uformelt britisk protektorat fra 1820 helt til 2. desember 1971, da de syv sjeikdømene ble selvstendige. Seks av disse (Dubai, Abu Dhabi, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaiwain og Fujairah) kom til å grunnlegge De forente arabiske emirater. Det syvende sjeikdømmet – Ras al-Khaimah – sluttet seg til føderasjonen to måneder senere, den 10. februar 1972.

Se også
-------

* De forente arabiske emiraters historie

Referanser
----------

1. ↑  Trucial States. (2009, 15. februar). I Store norske leksikon. Hentet 5. oktober 2016 fra .
2. ↑  Leraand, Dag. (2015, 23. januar). De forente arabiske emiraters historie. I Store norske leksikon. Hentet 5. oktober 2016 fra .
3. ↑  Dubai – emirat. (2016, 14. april). I Store norske leksikon. Hentet 5. oktober 2016 fra .
4. ↑  Abu Dhabi – emirat. (2015, 19. januar). I Store norske leksikon. Hentet 5. oktober 2016 fra .
5. ↑  Ajman. (2009, 14. februar). I Store norske leksikon. Hentet 5. oktober 2016 fra .

Eksterne lenker
---------------

* (en) Trucial States – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
***Lyctodon*** er en slekt av biller som borer i ved. Noen arter har blitt spredt over store deler av jorden med treverk, blant annet møbler.

Utseende
--------

Små (2,5-3 millimeter), smale, rødbrunlige biller. Kroppen er nokså sylindrisk. Antennene er svakt klubbeformede.

Levevis
-------

Splintvedbillene kan leve i ganske tørr og hard ved, for eksempel i møbler og parkett. I naturen lever de i døde greiner, kvister og trestammer, men de kan også utvikle seg innendørs. Noen arter har blitt spredt over hele verden med treverk, og det er ikke uvanlig at eksotiske arter klekkes fra importerte møbler eller tømmer. Mikroorganismer hjelper billene å fordøye veden. Disse billene etterlater seg et karakteristisk, fint boremel (pulveraktig).

Skadedyr
--------

Disse artene kan gjøre betydelig skade på møbler og annet treverk i hus, særlig på bambus.

Utbredelse
----------

Arten er vidt utbredt i Australia.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien hette- og borebiller, Bostrichoidea
			* Familien **hettebiller**, **Bostrichidae**
				+ Underfamilien **splintvedbiller**, Lyctinae Latreille, 1802 – før regnet som egen familie
					- Stammen Lyctini Latreille, 1802
						* Slekten ***Lyctodon*** Lesne, 1937
							+ *Lyctodon bostrychoides* Lesne, 1937

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 29. august 2020. Besøkt 29. august 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
***Euceratocerus*** er en slekt av små borebiller.

Utseende
--------

Små (3-4 millimeter), avlange, brun borebiller. Hodet erundet med ganske store, utstående fasettøyne. Antennene er 11-leddete, brunrøde, nesten så lange som kroppen, de tre ytterste leddene er forstørrede og danner en lang klubbe, ledd 3-8 har et utskudd slik at den midtre delen av antennen blir kamformet. Pronotum er rundet, dekkvingene jevnbrede med kraftige punktrader.

Levevis
-------

De fleste av borebillene lever utendørs og borer i død ved. De har mikroorganismer som hjelper dem å fordøye veden. En del arter har tilpasset seg å angripe bygningstømmer og møbler, og "markhull" i treverk stammer oftest fra disse billene. De er i stand til å angripe ganske tørt og hardt treverk. Disse artene liker gjerne å ha det varmt og man finner ofte at skadene er konsentrert til varme steder, for eksempel langs varmtvannsrør. Hos noen arter kommuniserer billene ved å dunke hodet og forbrystet mot veggene i gangene de lever i. Dette gir en hørbar tikking og har gitt opphav til navn som dødningeur og veggesmeder.

Utbredelse
----------

Artene er utbredt i det sørøstlige Nord-Amerika.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Infraordenen Bostrichiformia
			* Overfamilien bore- og hettebiller, Bostrichoidea
				+ Familien tyvbiller og borebiller, Ptinidae Latreille, 1802
					- Underfamilien **Stripeborebiller**, Anobiinae Fleming, 1821
						* Stammen Euceratocerini
							+ Slekten ***Euceratocerus*** LeConte, 1874
								- *Euceratocerus argenteus* White, 1975
								- *Euceratocerus gibbifrons* White, 1960
								- *Euceratocerus hornii* LeConte, 1874
								- *Euceratocerus parvus* White, 1974

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 2. oktober 2020. Besøkt 2. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
Logo fra kampanje for apostasi i Spania  Foto: Michael Henderson 
Skisse over land hvor apostasi fra islam straffes (2013)
**Apostasi** (fra gresk: αποστασία) betyr «frafall», og brukes om frafall fra troen innenfor en gitt religion. Det er normalt et uttrykk som brukes av de tilbakeblivende religionsutøvere om utbryterne. Typiske grunner til frafall er når troen hos personen blir til vantro eller ikke-tro, altså en avvisning av religionen, eller konversjon. Det kan imidlertid også skyldes ekskommunikasjon, forfølgelse eller hvis personens tro etter hvert avviker så mye i forhold til den ortodokse religion at det ses på som en ny religion.

Apostasi i kristendommen
------------------------

Kristendommen er i seg selv fra et jødisk synspunkt et frafall fra jødedommen og Moseloven. Om Paulus sies det i Apostlenes gjerninger (21:21):

>  ...du lærer de jødene som bor blant hedningene, å vende seg fra Moses, og sier at de ikke skal omskjære barna sine og ikke leve etter skikkene våre.
> 
> 
> 

Derimot er det fra et kristent synspunkt nettopp kulminasjonen på jødedommen å ta imot den ventede Messias, altså Jesus Kristus.

Ut over dette forekommer ordet apostasi (frafall) kun i Paulus' andre brev til tessalonikerne om forutsigelsen av et stort frafall i de siste tider. Imidlertid er frafall et stort tema i Det nye testamente, hvor det ofte advares mot alt som kan føre en bort fra troen.

I kirkehistorien finnes likeså mange eksempler på apostasi, særlig i forbindelse med forfølgelse.

Apostasi i islam
----------------

Det er antatt at Koranen i sin endelig form ble nedskrevet innen 656 e.kr. og på den tiden var leseferdighetene forbeholdt de lærde. Substantivformen av verbet قرأ *qara'a* , (Koranen) betyr «resitere» og henviser muligens til at teksten skal gjengies av muslimen (den hengivende til Allaha), men forstås og rettledes av den lærde (ofte omtalt som imam). Derimot medfører den stigende andelen lesekyndige i vår egen tid til økning av både kompetente, men også inkompetente lesere av Koranen (og oversettelsene) med vektlegging på voldsfokuserte vers- og surer.

Flere muslimske ekstremister har påstått at frafall innen islam skal føre til dødsstraff. De fleste muslimer i Norge mener at det ikke eksisterer slike vers i Koranen []. Dette er et omstridt tema i den muslimske verden. I vesten går man ut ifra at islam utfører apostasidødsstraff. Islam.no fordømmer slike handlinger og mener at dette ikke har noe med islam å gjøre. 'Det er ingen tvang i religionen' som kommer fra kapittel 2 i Koranen, menes å være abrogert.

Flere vers i Koranen starter med 'Herren sa englene' og deretter skrift som beskriver straff. Med dette mener muslimene at det skal skje i dommedag og ikke i nåtiden. Apostasidødsstraff skal med andre ord skje i dommedag, mener muslimer i Norge [].

Referanser
----------

1. ↑  Vogt, Kari (24. juni 2019). «Koranen». *Store norske leksikon* **(norsk)**. Besøkt 1. januar 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**ES TV** er et produksjonsselskap som produserer TV-program (fjernsyn). ES TV eies av Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter (Evangeliesenteret). 

ES TVs program sendes daglig over bakkenett, satellitt og som Web-TV. ES TV startet sin virksomhet i 1993. 

Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter, til vanlig kalt *Evangeliesenteret*, er en diakonal kristen frivillig organisasjon som driver arbeid mot rusmiddelavhengige, med avvenning fra rus og hjelp til å begynne «et nytt liv». Evangeliesenteret er Norges største hjelpetiltak for russkadde.

Historie
--------

TV-stasjonen ble etablert to år etter at Evangeliesenteret startet faste radiosendinger i Oslo.

Programtilbudet
---------------

Programmene som sendes er opptak fra kristne møter, sang og musikk, temaprogram og nyhetsprogram. Formålet er å formidle evangeliet og gi et bilde av rusmiddelomsorgen som drives av Evangeliesenteret.

ES TV sender til Norden, 18 timer ukentlig på satellittkanalen TV Visjon Norge, og som Web TV via *TV Visjon Norges* internettsider. I Stor-Oslo, 14 timer på NRK2s bakkenett og kabel-TV fra UPC.

Eksterne lenker
---------------

* ES TV – hjemmeside – Et utvalg av programmene er lagt ut på internett.
Askild Hagen en av fire grunnleggere av Forfatterne bak
Elisabeth Botterli styreleder og en av fire grunnleggere av Forfatterne bak
**Forfatterne bak A/S** er et uavhengig produksjonsselskap som leverer kreativt innhold til TV, film, scene, bøker og næringsliv.

Selskapet ble startet i 2013 av de fire Nytt på nytt-forfatterne Askild Hagen, Elisabeth Botterli, Jørgen Mehren og Peder Udnæs, som alle fire har vært sentrale i det norske humor og satiremiljøet siden tidlig på 90-tallet.

TV
--

* Nytt på nytt, NRK 1
* Brille, NRK 1 og TVNorge
* Seieren er vår, TVNorge

Scene
-----

* Jula varer helt til påske, Asker kulturhus

Jørgen Mehren er en av fire grunnleggere av Forfatterne bak
Peder Udnæs er daglig leder og en av fire grunnleggere av Forfatterne bak

Bøker
-----

* En statsministers dagbok, CappelenDamm

Referanser
----------

1. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 3. juli 2009. Besøkt 16. august 2016.
2. ↑  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 13. september 2016. Besøkt 16. august 2016.
3. ↑
Må ikke forveksles med Langfjellet.
Langfjella (i grønt) og Jotunheimen vist på kart over Sør-Norge, slik det brukes i norske værvarsel.
**Langfjella** er et samlenavn for fjellområdene fra Setesdalsheiene i sør til Dovrefjell i nord. I værvarsler brukes Langfjella om fjellområdene mellom øst og vest fra og med Setedalsheiene (inkludert Hardangervidda, Filefjell og Skarvheimen) nord til Jotunheimen.

Tidligere var Langfjella ofte forklart som vannskillet mellom Vestlandet og Østlandet, men i nyere tid har bedre topografisk og geologisk kjennskap gjort at det er vanskelig å betrakte fjellområdene som én fjellformasjon; dette gjelder særlig Heiane i sør hvor betydelige områder også har avløp mot sør.

I dag er betegnelsen Langfjella mye brukt innen meteorologi, da fjellområdene svært ofte fungerer som et værskille mellom Østlandet og Vestlandet. Værvarslingsområdet «Langfjella» omfatter fjellområdene på vannskillet mellom Østlandet og Vestlandet fra Jotunheimen og sørover. Området øst for Langfjella blir da ofte nevnt som Østafjells.

Langfjella er en rest av Den kaledonske fjellkjeden, og dekker bortimot 20 forskjellige fjellområder.[]

Se også
-------

* Den skandinaviske fjellkjede

Referanser
----------

1. 1 2 3  Langfjella. (2017, 22. mars). I Store norske leksikon. Hentet 25. mars 2017 fra .
2. ↑  Rommetveit, Astrid (24. november 2010). «Meteorologens lynkurs i geografi». *NRK*. Besøkt 3. januar 2022.
3. ↑  Agdesteen, Gunhild (15. september 2009). «Dette er «Langfjella»». *NRK*. Besøkt 3. januar 2022.
4. ↑  Hotvedt, Signe Karin (17. juli 2008). «Vannskillet som forsvant». *NRK*. Besøkt 3. januar 2022. «Langfjella er et navn som benyttes på fjellområdene fra Setesdalsheiene i sør til og med Filefjell i nord. Noen regner også Jotunheimen og Dovre med. Fjellkjeden deler Sør-Norge i to: Vestlandet og Østlandet.»
5. ↑  Sivle, Anders (21. september 2009). ««Langfjella,» sa du?». yr.no. Besøkt 25. mars 2017.
6. ↑  Rommetveit, Astrid (24. november 2010). «Meteorologens lynkurs i geografi». yr.no. Besøkt 25. mars 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.

Vendsyssels inndeling i middelalderen.
**Vendsyssel** er et område i Danmark som utgjør den nordlige del av Jylland, delt fra fastlandet av den smale Limfjorden i sør. I nord begrenses Vendsyssel av Skagerrak, i øst av Kattegat. Historisk har Vendsyssel vært et eget syssel.

Vendsyssel ligger på den nordjyske øy (Nørrejyske Ø), som foruten Vendsyssel også består av to andre områder i vest – Hanherred og Thy.

Vendsyssel er et meget godt jordbruksområde, og har stor handelsvirksomhet knyttet til fergetrafikken mot Norge og Sverige. Det er fergeanløp fra Norge til Hirtshals og Frederikshavn, og fra Sverige (Göteborg) til Frederikshavn.

De største byene i Vendsyssel er Nørresundby (like nord for Aalborg), Frederikshavn, Skagen, Hjørring, Sæby, Brønderslev, Hirtshals og Dronninglund.

Adam av Bremen om Vendsyssel
----------------------------

I 1075 skrev Adam av Bremen om Jylland og Vendsyssel:

«Danenes land er nesten helt oppdelt i øyer. Den første delen av Danmark, som heter Jylland, strekker seg fra Eideren...Hvis man tilbakelegger veien fra Slesvig til Ålborg i rett linje, er det 5-7 dagsreiser. Det er keiser Ottos vei helt opp til Vendsyssel og det ytterste hav. Jyllands bredde er temmelig stor ved Eideren, men derfra snevres det gradvis inn til den spissen som heter Vendsyssel; der ender Jylland. Derfra er den korteste overfarten til Norge. Nok vrimler Germania skrekkelig av dype skoger, men Jylland er likevel enda mer skrekkinnjagende, og skyes pga mangel på dyrkbar jord og pga sjørøverangrep. Det er neppe egnet til menneskelig bosetning.»

Vendelboene i bondeopprøret i 1441
----------------------------------

I slaget på Skt. Jørgensbjerg 8. juni 1441 knuste kong Kristoffer av Bayern et bondeopprør. Bøndene fra Vendsyssel utviste da en standhaftighet som minnes i folkevisen som samtidig ripper opp i at bøndene fra Mors og Thy la våpnene ned da de fikk fritt leide før kongens endelige angrep på vognborgen:

*Først da rømmer de morsing’*
*og så de forrædere av Thy;*
*etter da stod de vendelboer,*
*de ville ikke fly* [flykte]
*Etter stod de vendelboer,*
*de ville ikke fly*;
*da bygget de seg en vognborg,*
*derfor lot de sine liv.*

Referanser
----------

1. ↑  Adam av Bremen: «Beskrivelse av Nordens øyer» (omkr. 1075) *Skræp*
2. ↑  «Christian Hau: *Slaget på Sct. Jørgensbjerg»*. Arkivert fra originalen 14. mars 2022. Besøkt 17. januar 2022.
3. ↑  Husby Hole - bondeopprøret i 1441

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vendsyssel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Vendsyssel – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Danmark

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
***Carmen*** er en amerikansk stumfilm fra 1915, regissert av Raoul Walsh.

Handling
--------

Don José, en ung spansk soldat, besøker sin gamle mor og sin forlovede Micaela i landsbyen hvor de bor. Senere, i Córdoba, møter han den sjarmerende Carmen, en ung sigøyner som straks prøver å forføre ham. Men kvinnen blir arrestert etter å ha angrepet en annen kvinne. José får deretter i oppdrag å frakte Carmen til fengsel. Men sigøyneren kysser ham, og hun ber ham slippe henne fri. José myrder deretter kaptein Morales i en duell, på grunn av Carmen. José blir snart dømt i en krigsrett på grunn av dette, og får hjelp til å komme seg unna av kvinnen som blir hans elskerinne.

I fjellene i Andalucía slutter José seg snart til en gjeng smuglere, og blir selv en fredløs kriminell. Men Carmen forlater ham for å reise til Sevilla, hvor hun møter den berømte tyrefekteren Escamillo. José kontakter deretter sin døende mor. Han må samtidig unngå gendarmeriet, som forsøker å arrestere ham. José møter Carmen igjen i Sevilla, og dreper henne av sjalusi. Escamillo blir snart sinnssyk, etter å ha vært vitne til dette.

Skuespillere
------------

* Theda Bara som Carmen
* Einar Linden som Don Jose
* Carl Harbaugh som Escamillo
* James A. Marcus som Dancaire
* Emil De Varney som Morales

Referanser
----------

1. ↑  Carmen
2. ↑  Carmen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Carmen (1915 Raoul Walsh film) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) *Carmen* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *Carmen* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *Carmen* på Silent Era Rediger på Wikidata
**John Stewart** er en av karakterene som er kjent som **Green Lantern,** og er en superhelt som opptrer i amerikanske tegneserier utgitt av DC Comics og var den andre afroamerikanske superhelten som ble skapt av DC Comics. Figuren ble laget av Dennis O'Neil og Neal Adams, og dukket først opp i *Green Lantern* (volum 2) #87 i desember 1971. Stewarts opprinnelige design var basert på skuespilleren Sidney Poitier.

Biografi
--------

John Stewart er en veteran fra U.S. Marine Corps fra Detroit, Michigan, som ble valgt av "the Guardians" som en backup til daværende Green Lantern Hal Jordan etter at hans forrige backup, Guy Gardner, ble alvorlig skadet i en bilulykke. Selv om Jordan protesterte mot beslutningen etter å ha sett at Stewart hadde en krigførende holdning til autoriteter, sto the Guardians ved sin beslutning.

Stewart tok opp rollen som Green Lantern når Jordan var utilgjengelig, og han var med på enkelte oppdrag sammen med Justice League.

Etter at Jordan ga fra seg rollen som Green Lantern på 1980-tallet, valgte the Guardians John Stewart som den nye Green Lantern. Stewart fylte rollen i noen år. I løpet av den perioden jobbet han som en arkitekt hos Ferris Aircraft Company, kjempet mot mange Green Lantern-skurker, og kjempet mot The Anti-Monitor sine styrker under Crisis on Infinite Earths. John ble trent opp i bruk av power-ringen sin av Katma Tui. Duoen dro på en rekke eventyr sammen og ble til slutt forelsket. Kat og John tjente i The Green Lantern Corps Of Earth sammen med Hal Jordan, Arisia, Kilowog, Salaak, og flere andre utenomjordiske Green Lanterns i løpet av den tiden de var gift.

### *Cosmic Odyssey*

John Stewart deltok i miniserien *Cosmic Odyssey*, der han mislykkes i å hindre ødeleggelsen av planeten **Xanshi.** På grunn av hendelsen ble J'onn J'onzz (Martian Manhunter) rasende på ham. Tragedien gjorde John om til en knust mann på randen av selvmord og skapte i tillegg superskurken kjent som Fatality.

### *Green Lantern: Mosaic*

John tilga seg selv til slutt for sine tidligere handlinger og vokste fram som en sterkere og mer kompleks helt da han ble utnevnt til vakt for "the Mosaic World", et sammensydd samfunn bestående av flere planeter som hadde blitt brakt til Oa av en sinnssyk Guardian. Selv om han med det første var bitter på vegne av sitt nye oppdrag, overvant han dette, og ved hjelp av sitt formidable intellekt og talent for ukonvensjonell tenkning, klarte Stewart å skape the Mosaic om til i et nytt samfunn og ble da til "the first mortal Guardian of the Universe", kjent som **The Master Builder**. Som en belønning for å ha nådd dette nivået av bevissthet, ble John gjenforent med sin avdøde kone, Katma Tui. Men tragedie rammet igjen da Hal Jordan, besatt av Parallax, ødela både the Guardians og det sentrale power-batteriet, og dermed røvet han John av hans nyfødte krefter og hans tilbakevendte kone.

Referanser
----------

1. ↑  «Sidney Poitier's biography on IMDb». Besøkt 20. oktober 2017.
2. 1 2 3  Wallace, Dan. «Green Lantern». I Dougall. *The DC Comics Encyclopedia*. New York: Dorling Kindersley. ISBN 978-0-7566-4119-1. OCLC 213309017.
**David Hodges** (født 5. desember 1978) er en keyboard-spiller og vokalist. Han er sannsynligvis best kjent for sin deltakelse i bandet Evanescence, som han forlot i 2002. Han fronter nå sitt eget band, Trading Yesterday.

Evanescence
-----------

David Hodges ble tilbudt å bli medlem i bandet Evanescence sent i 1999 og var medforfatter av mange av bandets sanger på både demo-CD-en og debutalbumet, *Fallen*. Han bestemte seg seg for å forlate Evanescence i desember 2002 fordi han mente han førte bandet i retning av mer kristelig rock enn hva Ben Moody og Amy Lee var komfortable med. Han var ikke lenger en del av Evanescence da kontroversen omkring bandets kristne kjennetegn blusset opp i april 2003. Amy og Ben har gjort det nokså klart at det ikke ønsker å ha noe med kristen rock-sjangeren å gjøre.

Referanser
----------

1. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 331044, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
* Trading Yesterday-fanside/-message board
* Trading Yesterday på MySpace
* Trading Yesterdays nettside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** NKC **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Senter for praktisk kunnskap** (**SPK**) er et tverrfaglig utdannings- og forskningssenter ved Nord universitet, administrativt lagt under Fakultet for lærerutdanning og kunst og kulturfag. Senteret driver tverrfaglig forsking, undervisning og ph.d.-vegledning. Senteret blei etablert i 1997 ved det som da var Høgskolen i Bodø for å stimulere til forskning og kritisk refleksjon innen alle typer praksiser, særlig analyser av yrkes- og profesjonspraksiser og det som bestemmer dem. Senteret hadde et hovedansvar for søknaden om drifta av doktorgradsprogrammet *ph.d. i studium av profesjonspraksis* fra akkrediteringen i 2009 fram til fusjonen i 2016 mellom Universitetet i Nordland, Høgskulen i Nesna og Høgskulen i Nord-Trøndelag til Nord universitet. 

SPK har et sammensatt forskningsmiljø som særlig studerer profesjoner, profesjonsutøvelse og profesjonskvalifisering.

Forskingsgrupper
----------------

Forskere ved Senter for profesjonsstudier er organisert i to forskningsgrupper:

* Den praktiske kunnskapens teori
* Borderologi

Forskingsgruppene har spesialisert seg på studier av praktisk kunnskap eller *praxis* og på kunnskapsutvikling i praksis der både etiske og kvalitative spørsmål i ulike typer praksiser står sentralt. Forskingsgruppa for borderologi studerer kunnskap i grenseland mellom praksiser og har et samarbeid med Universitetet i Murmansk om master i borderologi, det å leve på grensene mellom to land. Prosjektet var opprinnelig finansiert av Utenriksdepartementet.

Aktiviteter
-----------

Senter for praktisk kunnskap har ei rekke prosjekt og aktiviteter, blant annet:

* Aktive deltakere i ph.d.-programmet studium profesjonspraksis og flere ph.d.-emner.
* Master i praktisk kunnskap
* Kurs i generell vitenskapsteori (vitenskapsfilosofi), metodologi, profesjonsetikk og forskningsetikk

Referanser
----------

* Halås, C.T. K. Steinsvik og I.G. Kymre, red. (2017). *Humanistiske forskningstilnærminger til profesjonspraksis*. Oslo, Gyldendal akademisk.
* McGuirk, J.N. og J.S. Methi, red. (2015). *Praktisk kunnskap som profesjonsforskning. Antologi over yrkeserfaringen som utgangspunkt for forståelse av kunnskapsutvikling i praksis*. Bergen, Fagbokforlaget.
* Fuglseth, K. og C. Torbjørnsen Halås (red), *Innføring i praktisk kunnskap. Anerkjennende, kritisk og konstruktiv.* Oslo: Universitetsforlaget, 2021.
* Cederberg, CC.arl, K. Fuglseth, og E. Van der Zande (red.), *Exploring Practical Knowledge: Life-World Studies of Professionals in Education and Research.* Professional Practice and Education Series: 3. Leiden: Brill, 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Senter for praktisk kunnskap Arkivert 24. januar 2021 hos Wayback Machine.
***The Wheel of the Law*** er en amerikansk stumfilm fra 1916, regissert av George D. Baker.

Handling
--------

John Norton, en ung advokat, er forelsket i Mona Mainard - en Broadway-stjerne. Mona har en ung bror, Tommy, som har sittet en periode i Sing Sing. Når han blir løslatt kommer Tommy med en gang til søsteren sin, og forteller henne at han ønsker å reise sin vei for å begynne ett nytt liv. Hun oppfordrer ham til å bli, men han nekter, og hun gir ham noen penger for en tog-billett. Han vet om hennes kjærlighet til Norton, som nå har blitt utnevnt til assisterende distriktsadvokat.

Mona forlater Broadway-karrieren sin, og gifter seg med Norton. Ryan, en politiker, er forelsket i Pearl Le Claire - en eventyrlysten kvinne. I misunnelig raseri blir Pearl Le Claire myrdet av Ryan, men bevisene peker tilsynelatende mot Tommy. Den unge mannen oppgir det falske navnet «John Smith» og ønsker ikke å bringe skam over søsteren sin.

Men Mona oppdager hva som har skjedd. Men Tommy insisterer på at han ikke hadde begått drapet, og overbeviser henne om hans uskyld. Hun tilstår ovenfor ektemannen at Tommy er broren hennes, men dette påvirker ham ikke. Norton ønsker å føre rettssaken mot Tommy, og tror at han kan bli berømt nok og bli valgt til guvernør i delstaten hvis han vinner denne saken. Selv om dette innebærer at han dømmer ern uskyldig mann.

Skuespillere
------------

* Emily Stevens som Mona Mainard.
* Frank Mills som John Norton.
* Raymond McKee som Tommy Mainard.
* Edwin Holt som Bill Ryan.
* Roma Raymond som Pearl Le Claire.
* Harry Davenport som John Daniels.
* Jerome N. Wilson som Jimmy McClane.
* Charles Eldridge som Frank Willis.

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 7. april 2016.
2. ↑   www.imdb.com, besøkt 7. april 2016[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  THE WHEEL OF THE LAW

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Wheel of the Law* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Wheel of the Law* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *The Wheel of the Law* på American Film Institute Rediger på Wikidata
En kvinne i miniskjørt
Kjole: «Den lille sorte»
*The Evoltion of the skirt*, Harry Julius, 1916
**Kjoler** og **skjørt** er ulike typer sylinder- og ofte traktformede klesplagg som vanligvis dekker bein og hofter og tradisjonelt blir båret av kvinner. Skjørt dekker hofter, underkropp og bein avhengig av lengden, kjole er skjørt og liv i ett og dekker dermed også deler av overkroppen, gjerne med ermer. 

Plaggene har ikke atskilte rom for hvert ben og skiller seg dermed tydelig fra bukser. Lignende klesplagg for menn blir vanligvis omtalt som kjortel, kaftan og sarong. Noen klesplagg blir allikevel omtalt som skjørt for menn, slik som den skotske kilten.

Et skjørt begynner som regel ved midjen og rekker over hoftene. De kan variere stort i lengde, snitt, farger og tekstiler, alt etter mote og funksjon. Et hoftelangt skjørt kaller man ofte et *miniskjørt*. En kjole rekker høyere opp enn et skjørt og når vanligvis over skuldrene. Kjoler kan være med og uten ermer. Også kjoler varierer i lengde fra de helt korte til fotside og med slep. 

Både kjoler og skjørt forekommer i mange forskjellige typer som brukes ved formelle og mindre formelle anledninger. Ved mindre formelle eller uformelle anledninger bruker kvinner også i utstrakt grad bukser. Ved anledninger hvor menn bruker dress eller andre formelle klær, bruker kvinner vanligvis skjørt eller kjoler som er laget til formelt bruk. De fineste formene for kjoler er selskapskjoler (cocktailkjoler) og ballkjoler. 

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Man må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og tekstil.

Andre plagg med samme navn
--------------------------

Vel å merke seg er ordene 'kjole' og 'kjol', eventuelt våpenkjole og uniformskjole, også gamle danske og norske betegnelser på knelange herrejakker med oppslag på ermene, og vide skjøter.[] Slike frakker ble også kalt trøye og justaucorps, og ulike varianter av disse var moteplagg på 1600- og 1700-tallet. Justaucorpsene endret gradvis snitt og utviklet seg fra omkring 1800 til blant annet side bunadsfrakker og 
snippkjoler, også kalt 'livkjole' og 'kjole og hvitt', en type høytidelig herreantrekk i vestlig mote.

Militære uniformsfrakker ble på 1700- og 1800-tallet gjerne omtalt som 'våpenkjoler'.

Prestekjole er litt ulike typer fotside, kappe- eller kjoleliknende plagg som brukes av prester i kristne kirkesamfunn.

Se også
-------

* Kjortel
* Kilt
* Livkjole (kjole og hvitt, snippkjole), høytidelig herreantrekk
* Våpenkjole

Eksterne lenker
---------------

* (en) Skirts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Design og håndverk – Kjole og draktsyer

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
***Svenske Hollywoodfruer*** (orig: *Svenska Hollywoodfruar*) er en svensk dokusåpe som gikk på TV3 fra 2009 til 2019. Serien omhandlet det daglige livet til en del svenske kvinner fra sosieteten i Los Angeles. Blant disse var Anna Anka, Maria Montazami, Gunilla Persson, Agnes-Nicole Winter og Britt Ekland.

Første sesong av serien ble en av svensk TV3s største suksesser, med over 900 000 seere i snitt. Seertallene kom mye takket være Anna Ankas atferd i programmet. Hun ble av magasinet Hänt Extra blant annet kåret till "Årets kändis 2009". Serien fikk også en spin-off med Anna Anka der hun feiret jul sammen med andre TV3 personligheter som kalles *Anna Anka och hennes vänner önskar en god jul* som gikk over fem episoder.

I Norge ble serien sendt på TV3 fra 2010. En egenprodusert norsk versjon ble forøvrig lansert i 2010, men den fikk ikke den suksessen som den svenske hadde.

Referanser
----------

1. 1 2  ; *TV3 Play*; besøksdato: 15. mai 2016.
2. ↑  «BESKEDET: Svenska Hollywoodfruar läggs ner». *www.aftonbladet.se* **(svensk)**. 2020. Besøkt 1. oktober 2021.
3. 1 2 3  «- Det er et jævlig tøft liv». *seher.no*. 18. januar 2010. Besøkt 28. desember 2016.
4. ↑  «Anna Anka utsedd till årets kändis». *Expressen*. Besøkt 28. desember 2016.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmdatabaser i Wikidata*