Denne listen inneholder baner som har vært brukt til hurtigløp, og/eller har hatt stor betydning for skøytesporten generelt.

Nåværende baner
---------------

Per 2015 finnes det 23 skøytebaner i Oslo:

| Bane | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Bergbanen |  |
| Frogner stadion | Åpnet 1914. Se egen artikkel. |
| Furuset kunstis |  |
| Gressbanen kunstis |  |
| Grünerhallen |  |
| Hestehaga |  |
| Holmlia idrettspark |  |
| Jordal Amfi |  |
| Jordal ungdomshall |  |
| Lambertseter idrettspark | Benyttet til hurtigløp på skøyter 1969–86. |
| Løren ishall |  |
| Manglerud ishall |  |
| Mortensrud idrettspark |  |
| Nordre Åsen idrettspark |  |
| Prinsdal idrettspark |  |
| Rustad idrettspark |  |
| Røa idrettspark |  |
| Spikersuppa |  |
| Tonsenhagen skoleidrettsplass |  |
| Ullern kunstis |  |
| Valle Hovin stadion | Norges første 400-meters kunstfrosne bane, åpnet høsten 1966. Påtenkt som Norges «nasjonalanlegg», men har bare arrangert noen få internasjonale mesterskap – i de fleste tilfeller som reservearena for Bislett. |
| Voldsløkka kunstis |  |
| Årvoll idrettspark |  |
|

Tidligere baner
---------------

### Bislett stadion eller idrettsplass

Se egen artikkel.

### Dælenengen (Dælenenga) idrettsplass

Benyttet til skøyteløp 1917–29; fra 1924 mest av Arbeidernes Idrettsforbund.

### Gamle Frogner stadion

I bruk 1901–13. Lå omtrent der dagens tennisbaner ligger, parallelt med nåv. gate. Ca. 500 m omkrets. Oscar Mathisens 17.22,6 ble satt her.

### Frognerkilen

Fjordisen benyttet som skøytebane fra 1880-tallet til 1900. «Matchen» mellom Axel Paulsen og Renke van der Zee (1885), Verdensmesterskapet 1900.

### Grefsen stadion

### Grorud idrettsplass

333 1/3 m. Benyttet til hurtigløp på skøyter 1933–58.

### Hauketo (Prinsdalsbanen)

Skøyteløp i etterkrigstiden.

### Jordal idrettsplass

Skøytebane 1930–77. Tribuneanlegg 1937.

### Klosterengen (Klosterenga)

Leke/idrettsplass i Gamlebyen mellom fengselet og Galgeberg (nå beskåret av Klosterenga skulpturpark). Det er trolig denne banen det refereres til med «Oslo», «Schweigaards Gade» og muligens «Rytteragers Bane» i resultater fra perioden 1888–1905. Ukjent baneform/omkrets.

### Majorstubanen (Cycle-Foreningens Bane)

Benyttet til skøyteløp på 1880- og 90-tallet; blant annet til noen av de første Landsløb (NM). Stedet er siden 1898 en del av sporområdet for Majorstuen stasjon.

### «Nordishavet»

Kunstig anlagt isdam øverst i Iladalen. Benyttet til skøyteløp på 1890-tallet.

### Nordstrand idrettsplass («Niffen»)

Benyttet til skøyteløp på 1950- og 60-tallet.

### Pibervigen (Pipervika, «Under Agershus»)

Fjordisen benyttet til skøytesport av Christiania-borgerne på 1860-tallet. Ingen registrerte løp. Norges første kjente skøyteløp gikk på fjordisen mellom Frognerkilen og Hovedøya/Vippetangen, vinteren 1863.

### Sogn (Norges idrettshøgskole)

Høyskolens bane ble benyttet til skøyteløp på 1970-tallet. Påtenkt som Norges første kunstfrosne 400-metersbane, men Valle-Hovin ble valgt.  

Det nærliggende Sognsvann er blitt brukt til turløp på skøyter.

### Tryvand (Tryvann) stadion

Tryvann stadion, 2.1.1935
1934–66. Planlagt som «rekordbane» (520 moh.) og turistattraksjon i samarbeid mellom NSF, Oslo og Aker kommuner, Holmenkollbanen og hotell- og restraurantnæringen, men planene ble aldri gjennomført. Fungerer som parkeringsplass etter byggingen av Tryvannstårnet (se Tryvannshøgda).  

Øvresetertjern, mellom Tryvann stadion og Frognerseteren, ble tidligere benyttet til trening.

### Ullevaal Stadion

Vurdert som hovedarena for hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1952.

### Vippetangen

Skøyteløp på fjordisen utenfor Vippetangen på 1880- og 90-tallet. Flere av Axel Paulsens rekordløp gikk her. Også åsted for noen av de første Landsløb (NM).

Referanser
----------

1. ↑  «Skøytebaner». Oslo kommune. Besøkt 15. juli 2015.
2. ↑  Oslo Org.kom 6. olympiske vinterleker, 1952, sidene 122–139 : Nyhetstjenesten : *Forholdet til pressen – pressens holdning, sidene 137–138*

Litteratur
----------

* «*VI olympiske vinterleker – Oslo 1952*» (PDF). Organisasjonskomitéen for de VI olympiske vinterleker. 1952. s. 364 .pdf-sider. Besøkt 21. juni 2013.