recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Svein «Chrico» Christiansen** (født 6. august 1941 på Kolbotn, død 25. november 2015 på Strømmen) var en norsk jazzmusiker (slagverk), kjent fra en rekke innspillinger og sentral i Oslos jazzmiljø.

Han spilte tidlig i Hot Saints (1958–60), Veitvet musikkskoles storband, og i besetninger ledet av Oddvar Paulsen, Roy Hellvin, Helge Hurum, Fred Nøddelund og Frode Thingnæs. Han medvirket på utgivelser med Einar Iversen, Egil Kapstad, Karin Krog, Terje Bjørklund, Svein Finnerud/Trond Botnen, Terje Rypdal (*Odyssey*, 1975), Knut Riisnæs, Radka Toneff, Jon Eberson, Laila Dalseth, Øystein Sevåg, Jens Wendelboe, Susanne Fuhr, Dag Arnesen (*Renascent*, 1984), i Out to Lunch og med Bjørn Alterhaug og Helge Iberg.

Han spilte også i andre sjangre, medvirkende på plater med Kjerringrokk (1975), Svein Finjarn (*Soloflight*, 1978), LASA (*Released*, 1980), Stiftelsen (1981), Odd Børretzen (*På den ene siden – På den andre siden*, 1976) og Bjørn Eidsvåg (*Live i Ny York*, 1982; *Passe gal*, 1983), Jan Eggum (*En natt forbi* 1979, *30/30*, 2005), Lars Klevstrand (*Frie hender*, 1981), Wenche Myhre (*Wenche on tour '83* 1983), Ryfylke Visegruppe (*Forlis*, 1983) og Trond-Viggo Torgersen (*Harunåsågirebort*, 1978).

Utover 1970-tallet var han forøvrig i Oslo-Filharmonien, Radiostorbandet, Kringkastingsorkestret (1980–2003) og Per Nyhaug studioband. Han spilte i Willy Andresen kvartett, Einar Iversen trio, Totti Bergh kvintett, Tine Asmundsens trio og kvintett (1999–), samt i kvartetten Bone Thang. Han mottok Gammleng-prisen (1989) i klassen «Studiomusiker».

Han var gift med skuespilleren Sidsel Ryen (født 1943).

Referanser
----------

1. 1 2   Store norske leksikon, oppført som Svein «Chrico» Christiansen, Store norske leksikon-ID Svein\_«Chrico»\_Christiansen[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 263325, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  biografi Arkivert 22. mai 2014 hos Wayback Machine. fra Norsk jazzarkiv
4. ↑  «R.I.P. Svein Christiansen». Salt-Peanuts.eu. Besøkt 27. november 2015.
5. ↑  Mariann Torsvik, *Finner tonen på hjemmebane* i Romerikes blad den 25. januar 2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Svein Christiansen på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Svein Christiansen på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* (no) Biografi fra Jazzbasen.
* (no) Diskografi fra Jazzbasen.

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
| Artikkelen inngår i serien om
**Kommunisme** |
| --- |
|  |
|  |
| **Retninger** |
| marxisme · leninisme · venstrekommunisme · rådskommunisme · trotskisme · stalinisme · anarkokommunisme · maoisme · eurokommunisme |
| **Nøkkelbegrep** |
| «fra enhver etter evne, til enhver etter behov» · dialektisk materialisme · historisk materialisme · klassekamp · overskuddsverdi · proletariatets diktatur · arbeiderselvstyre |
| **Marxist-leninistiske sosialiststater** |
| Cuba · Jugoslavia · Kina · Laos · Nord-Korea · Sovjetunionen · Vietnam · *flere* |
| **I Norge** |
| NKP · AKP · Mot Dag |
| **Personer** |
| Marx · Engels · Lenin · Trotskij · Luxemburg · Stalin · Mao · Che Guevara · *flere* |

Kristent kommunistisk flagg, hvor hammeren i Hammer og sigd er erstattet av et latinsk kors.
**Kristen kommunisme** er en form for religiøs kommunisme basert på kristendommen. Det er en teologisk og politisk teori basert på at læresetningene til Jesus Kristus oppfordrer kristne til å støtte opp om kommunisme som det ideale sosiale system. Det er ikke noe universell enighet om den eksakte datoen kristen kommunisme ble grunnlagt, men mange kristne kommunister påstår at det finnes beviser i bibelen som viser at de første kristne, inkludert apostlene, etablerte deres egne små kommunistiske samfunn i årene etter Jesus sinn død og oppstandelse. På grunnlag av dette mener mange av talspersonene for kristen kommunisme at de lærte det av Jesus og ble praktisert av apostlene.

Kristen kommunisme kan bli sett på som en radikal form for kristen sosialisme. Kristne kommunister er enige eller ikke enige med flere deler av marxismen. De er generelt ikke enige med de antireligiøse synspunktene til sekulære marxister, men de er enige i mange av de økonomiske og eksistensielle aspektene av marxistisk teori. Blant annet er de enige om at kapitalismen utnytter arbeiderklassen ved å generere overskudd i form av profitt fra deres arbeidskraft og at arbeiderlønningene er et slags verktøy som skaper menneskelig fremmedgjøring som fremmer vilkårlig og urettferdig autoritet. I likhet med marxistene mener de også at kapitalismen oppmuntrer de negative aspektene ved den menneskelige naturen ved å fortrenge verdier som barmhjertighet, godhet, rettferdighet og medmenneskelighet til fordel for grådighet, egoisme og blinde ambisjoner.

Målet deres er å erstatte kapitalisme med sosialisme som etterhvert skulle bli etterfulgt av kommunisme. Kristen kommunismen er uenig med marxistene (spesielt leninistene) om hvordan et sosialistisk eller kommunistisk samfunn skal bli organisert. Den kristne kommunismen ble utviklet uavhengig av marxismen, og de fleste kristne kommunister deler konklusjonen, men ikke de underliggende premissene til marxistisk kommunisme.

Eksterne lenker
---------------

* Crises In European History
* Modern History Sourcebook: William Bradford
* "Preaching"
**Horntrio i Ess-dur**, op. 40 av Johannes Brahms er et kammermusikkverk i fire satser, for naturhorn, fiolin og piano. Brahms skreiv denne musikken i 1865 til minne om mora si, Christiane, som døde tidligere samme år. Verket blei urframført i Zürich den 28. november 1865, og blei utgitt ett år seinere i november 1866. Horntrioen var det siste kammermusikkstykket Brahms laga på åtte år.

Brahms valgte i dette verket å skrive for naturhorn i stedet for ventilhorn til tross for at ventilhornet på denne tida var blitt mer vanlig. Dette kan ha med å gjøre at naturhornet gir en annen klang som assosierer mer til natur og jakt. Brahms sa selv at åpningstemaet fra første sats kom til han mens han gikk på tur i skogen. Dessuten lærte Brahms å spille naturhorn (i tillegg til piano og fiolin) da han var liten, noe som kan være en annen grunn til at han valgte å skrive for disse tre instrumentene like etter at mora døde.

Horntrioens fire satser har følgende betegnelser:

* I. Andante
* II. Scherzo (Allegro)
* III. Adagio mesto
* IV. Allegro con brio

Referanser
----------

1. ↑  Garrett, Joshua. "Brahms’ Horn Trio: Background and Analysis for Performers". DMA paper, The Juilliard School, 1998.
2. ↑  Geiringer, Karl. Brahms: His Life and Work. Third edition. New York: Da Capo Press, 1982.

Eksterne lenker
---------------

* Brahms Horn Trio, Op.40: Fritt tilgjengelige noter i International Music Score Library Project.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Horoskop** er innen astrologien en fullstendig beskrivelse av et menneskes liv på og personlighet på grunnlag av hvordan utseendet på stjernehimmelen ser ut på dette menneskets fødselsøyeblikk.

Ordet horoskop er sammensatt av de greske ordene «hora», time, og «skopein», betrakte. Således er betydningen *å betrakte timen*. Det blir påstått at det skal fungere som et kart eller et skjema over et menneskes skjebne og som blir regnet ut gjennom forholdet mellom et menneskets fødselsdato, fødselstid og fødselssted.

I henhold til astrologer er himmellegemenes bevegelser «urverk». Den posisjonen som planeter og andre himmellegemer hadde ved en bestemt begivenhet kan nedtegnes og når man visste stedet hvor observasjonen ble foretatt, fungerer et horoskop som å notere et klokkeslett, en dato og en stedsangivelse.

Opprinnelig henviste man til den stjerne som sto ved østhimmelen, når man skulle stille et fødselshoroskop. Siden ble den grad av dyrekretsen som sto i øst brukt. I dag brukes horoskop om en inntegning av planeter og himmellegemer i et skjema, som er et slags kart over hvor planetene befant seg på himmelen i det øyeblikket.

Astrologer bruker dette kartet for å si noe om en persons karakteregenskaper i ulike sammenheng. For eksempel om hvordan det mennesket horoskopet stilles for oppfatter seg selv, mot hvordan andre oppfatter vedkommende. Det er ikke vitenskapelig bevist (verifisert) at dette fungerer, selv om det hevdes å være erfaringsbasert.

I sin enkleste form er solhoroskopet det flest kommer i befatning med ettersom det er solens plassering innen dyrekretsen som betegner hvilket stjernetegn mann er født under. Solens posisjon anses for å si mest om hovedkaraktertrekkene til en person. Den vandrer i løpet av et år rundt alle de tolv tegnene i dyrekretsen. Solhoroskopene som man finner i aviser og ukeblader høster liten anerkjennelse hos astrologer generelt.

Ingen vitenskapelige studier har påvist treffsikkerhet til horoskoper, og metodene som brukes for å tolke horoskoper blir for en stor del vurdert som pseudovitenskap.

Referanser
----------

1. ↑  A double-blind test of astrology - Nature

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN **·** NKC
 |
Saint Helenas flagg
Flagg for Saint Helenas guvernør
**Saint Helenas flagg** ble tatt i bruk 4. oktober 1984. Det er et blått flagg med Storbritannias flagg i øverste venstre hjørne og Saint Helenas våpenskjold midt på den høyre siden. Skjoldet viser en klippekyst og en tremasters seilbåt. 

Tidligere benyttet også Tristan da Cunha dette flagget, men de fikk sitt eget flagg i 2002.

Fra flagget ble innført og fram til 1999 satt våpenmerket i en hvit skive. Dette var også tilfelle for de fleste andre særmerkede britiske flagg for kolonier. Tradisjonen med å sette våpenet på en hvit skive skal skyldes at den britiske marinens offisielle flaggbok, *Flags of all nations*, hadde for vane å vise merkene som satt i flaggene på en rund, hvit bakgrunn. Selv om dette bare var en illustrasjonsteknisk måte å vise merkene, ble det i praksis tolket som at hele skiven skulle være med i flagget. Framstillingen av flaggene ble endret med 1999-utgaven av *Flags of all nations*, da merkede britiske flagg nå ble framstilt med våpenet direkte mot flaggduken. For å bedre muligheten for identifikasjon ble også merkets størrelse økt.

Guvernørens flagg
-----------------

Guvernøren, koloniens øverste myndighet og kronens representant, fører eget flagg etter samme modell som øvrige guvernører i britiske besittelser. Det vil si det britiske unionsflagget med koloniens våpenskjold omgitt av en krans i midten.

Litteratur
----------

* Graham Bartram: *British Flags and Emblems*, 2004
* *BR20 Flags of all nations*, 1989 Edition, 1999 Revision, Ministry of Defence, 1999

  


| * v
* d
* r
Afrikanske flagg |
| --- |
| Selvstendige land | 
* Algerie
* Angola
* Benin
* Botswana
* Burkina Faso
* Burundi
* Djibouti
* Egypt
* Ekvatorial-Guinea
* Elfenbenskysten
* Eritrea
* Eswatini
* Etiopia
* Gabon
* Gambia
* Ghana
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Kamerun
* Kapp Verde
* Kenya
* Komorene
* Republikken Kongo (Kongo-Brazzaville)
* DR Kongo
* Lesotho
* Liberia
* Libya
* Madagaskar
* Malawi
* Mali
* Marokko
* Mauritania
* Mauritius
* Mosambik
* Namibia
* Niger
* Nigeria
* Rwanda
* São Tomé og Príncipe
* Senegal
* Den sentralafrikanske republikk
* Seychellene
* Sierra Leone
* Somalia
* Sudan
* Sør-Afrika
* Sør-Sudan
* Tanzania
* Togo
* Tsjad
* Tunisia
* Uganda
* Vest-Sahara
* Zambia
* Zimbabwe

 |
| Territorier | 
* Ceuta
* Det britiske territoriet i Indiahavet
* Kanariøyene
* Madeira
* Melilla
* Réunion
* Saint Helena
* Tristan da Cunha

 |
***Perlentaucher*** er en tysk nettavis for litteratur og kultur. 

Denne nettavisen gir daglig en oversikt over kulturdelene av tysktalende aviser som bl.a. avisene *Frankfurter Allgemeine Zeitung*, *Frankfurter Rundschau*, *Neue Zürcher Zeitung*, *Süddeutsche Zeitung*, *tageszeitung*, *Die Zeit* og også av internasjonale magasiner. Det presenteres anmeldelser av avisenes artikler og bokanmeldelser samt et arkiv over bokanmeldelsene i *Perlentaucher* siden 2000. 

Ideen til nettavisen *Perlentaucher* hadde i 1999 Anja Seeliger og Thierry Chervel, som grunnla sammen med Adam Cwientzek og Niclas Seeliger bedriften Perlentaucher Medien GmbH; 15. mars 2000 var *Perlentaucher* online. Websiden har i 2003 vunnet den tyske mediaprisen Grimme Online Award. 

*Perlentaucher* etablerte i 2005 den engelsktalende søstersiden *signandsight.com*, som presenterte utvalgte kulturartikler og hadde som mål å gi engelsktalende eti innsyn i det tyske kulturliv. Den engelske siden ble nedlagt i 2012.

Referanser
----------

1. ↑  «Thierry Chervel, Anja Seeliger: Signandsight.com says good-bye (28/03/2012) - signandsight». *www.signandsight.com*. Besøkt 25. mai 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (de) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* Signandsight  (engelsk)

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** OCLC **·** GND
 |
Ei **pannekakesetning** er et fenomen som oppstår i skandinaviske språk der samsvarsbøyning ikke følger konvensjonelle lingvistiske mønster. Uttrykket *pannekakesetning* ble introdusert av den norske språkforskeren Hans-Olav Enger i den vitenskapelige artikkelen «Scandinavian pancake sentences as semantic agreement». I artikkelen skildrer Enger pannekakesetninger som setninger der predikatadjektivet ser ut til å ikke samsvare med subjektet sitt. De oppstår ofte når subjektet ikke er i bestemt form, som i eksempla nedenfor.

Eksempel fra skandinaviske språk
--------------------------------

### Flertallssubjekt

* Pannkakor är gott (svensk)
* Pannekaker er godt (bokmål/nynorsk)

Skulle setningene fulgt vanlige samsvarsbøyningsmønster ville adjektivet *godt* bli samsvarsbøyd til *gode,* altså «pannekaker er gode» siden ordet *pannekaker* er i flertall. Ordet *pannekaker* er hunkjønn i norsk (både bokmål/nynorsk) samtidig som adjektivet *godt* er bøyd i intetkjønn. Det normale mønsteret ville vært at adjektivet samsvarer både i kjønn og tall.

Om subjektet blir i bestemt form, følges der i mot normale samsvarsbøyningsregler; «pannekakene er gode» (bokmål/nynorsk).

### Entallssubjekt

* Programmering er kult (bokmål/nynorsk)

Ordet *programmering* er hunkjønn og er entall, men samsvarsbøyes her med intetkjønnsform av adjektivet; *kult.* De konvensjonelle lingvistiske mønstera for samsvarsbøyning ville tilsi at det egentlig skulle vært «programmering er kul» men dette blir ugrammatisk på norsk.

Om subjektet er i bestemt form følges normale samsvarsbøyingsregler; «programmeringa er kul» (bokmål/nynorsk).

### Partisipp i nynorsk

Fenomenet gjelder også i nynorsk for perfektum partisipp:

* Parkering er forbode

Skulle vanlige samsvarsbøyningsmønster bli fulgt her ville det vært «parkering er forboden» siden *parkering* er et hunkjønnsord mens *forboden* er hunkjønnsforma av adjektivet. *forbode* er egentlig intetkjønnsform og skal ikke samsvare med et hunkjønnssubstantiv.

Om subjektet er i bestemt form følges normale samsvarsbøyingsregler; «parkeringa er forboden».

Referanser
----------

1. ↑  Enger, Hans-Olav (2004). «Scandinavian pancake sentences as semantic agreement». *Nordic Journal of Linguistics*. 1 **(engelsk)**. 27: 5–34. ISSN 0332-5865. doi:10.1017/S0332586504001131. Besøkt 1. januar 2019.
2. ↑  Gunlög Josefsson (2012). «Pancake sentences and gender system changes in Mainland Scandinavian» (PDF). *conference.hi.is*. Besøkt 1. januar 2019. [*død lenke*]
**Safe Harbor-avtalen** (*Safe Harbor*, engelsk for *Sikker havn*) var en avtale mellom EU og USA som regulerer overføring av personopplysninger fra et EU-/EØS-land til USA. Avtalen ble inngått i 2000 i medhold av EUs personverndirektiv artikkel 25 nr 6.. 

Avtalen skulle sikre at virksomheter lovlig kunne overføre personopplysninger fra EØS-land til virksomheter i USA. Forutsetningen var at den amerikanske bedriften er sertifisert etter Safe Harbor-prinsippene.

Ved en avgjørelse i EUs øverste rettsinstans 6. oktober 2015 ble avtalen erklært ugyldig. Saken for EUs domstol ble reist i forbindelse med en tvist reist for irske domstoler, mellom Maximillian Schrems og Data Protection Commissioner (EUs kommissær for databeskyttelse). Kommissæren hadde avslått å behandle Max Schrems klage over at Facebook Ireland Ltd utleverte sine brukeres personopplysninger til USA og oppbevarer dem på servere i dette landet.

Avtalen er senere erstattet av Privacy Shield-rammeverket.

Referanser
----------

1. ↑  EU-kommisjonens beslutning 2005/520/EF om beskyttelsen som oppnås ved hjelp av safe harbor-prinsippene
2. ↑  «Safe Harbor - prinsipper om overføring av opplysninger til USA». Datatilsynet. Arkivert fra originalen 6. oktober 2015. Besøkt 6. oktober 2015.
3. ↑  «Pressemelding 117/15 (engelsk)» (PDF). Domstolen i EU. Besøkt 28. oktober 2015.
4. ↑  «PRESSEMITTEILUNG Nr. 117/15» (PDF). Domstolen i EU. 6. oktober 2015.
5. ↑  «Europe's highest court just rejected the 'safe harbor' agreement used by American tech companies». BusinessInsider UK. Besøkt 6. oktober 2015.
6. ↑  «EUR-LEX» **(dansk)**. DOMSTOLENS DOM (Store Afdeling). Besøkt 10. juni 2015.
7. ↑  Pressemelding fra EU-kommisjonen 12. juli 2016
8. ↑  EU-kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1250
af 12. juli 2016 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USAs værn om privatlivets fred

Eksterne lenker
---------------

* Pressemelding 117/15, fra Domstolen
**Perlegurami** er en populær akvariefisk. Som andre labyrintfisker har den et organ (kalt labyrinten) som den kan ta inn luft i og utnytte oksygenet. Den går derfor ofte til vannflaten for å snappe luft, særlig i oksygenfattig vann. Den holder til i Thailand, Indonesia og Malaysia naturlig, men er også satt ut andre steder i verden, inkludert Colombia.

Voksne fisk blir omtrent 12 centimeter lange, og bør derfor holdes i akvarier på minst 120 liter. Hannene har en sterkere og mer fremtredende rødfarge på buken og halsen enn hunnene, og har dessuten en større ryggfinne og gattfinne.

Perlegurami i akvarium
----------------------

I akvariet regnes perlegurami som en hardfør fisk, og tåler temperaturer mellom 24 og 30 grader celsius, en hardhet mellom 2 og 15 dGH, og en pH mellom 5,5 og 8,0. Perlegurami er sjelden aggressiv mot annen fisk, men flere hanner sammen vil føre til knuffing. Denne arten vil derfor ofte passe godt inn i vanlige selskapsakvarier, og regnes som en fin nybegynnerfisk.

Føde
----

Perleguramien er en alteter. I akvarium eter den alle standard-fôr som tilbys i handelen, men setter pris på et vegetabilsk tilskudd.

Forplantning
------------

I forhold til andre labyrintfisker er hannen lite aggressiv mot hunnen etter leken. Skumredet bygges mellom to flyteplanter. Hannen lager luftbobler med munnen som han binder sammen med spytt, og med hjelp av labyrintorganet. Hunnen har også labyrintorgan, men det er hannen som bygger redet.

Paringen skjer under redet, og eggene flyter opp og fester seg i boblene som gir dem en viss beskyttelse. Hannen skilter med en rød farge, spesielt under leken.

Etter at eggene er lagt blir hannen veldig aggressiv mens han passer egg og yngel.

Referanser
----------

1. ↑  «Trichopodus leerii (Pearl Gourami)». *Seriously Fish*. Besøkt 11. desember 2019.
2. 1 2  Iversen, Nicklas (11. desember 2019). «Perlegurami (Trichogaster leerii)». *Akvaportalen.no*. Besøkt 11. desember 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Perlegurami* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Perlegurami* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Perlegurami* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *Perlegurami* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Trichopodus leerii* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Trichopodus leerii* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* (en) *Trichogaster leeri* - FishBase
**Sølvulven** (etablert 1915) er et norsk hederstegn som per 2023 deles ut av Norges speiderforbund til personer som har gjort en særlig innsats for Speiderforbundet. Sølvulven ble etablert i 1915 av Norsk Speidergutt-forbund, som i 1978 ble døpt om til Norges speiderforbund. Forbundet sluttet å dele ut hederstegnet i 1978, men i 1998 ble Sølvulven gjeninnført som Speiderforbundets øverste hederstegn. Prisen ble delt ut til over åtti personer i årene fra 1915 frem til 1978.

Utforming
---------

Selve hederstegnet er et merke som har utforming som en løpende ulv i sølv; merket skal bæres i et bånd om halsen. Siden 1998 er båndet et riflet silkebånd i grønt og blått. Det hører også til et skjortemerke som skal festes over venstre brystlomme; skjortemerket er et rektangulært bånd dekorert med et liggende åttetallsknop.
Det norske hederstegnet ble innført etter inspirasjon fra den britiske speiderbevegelsens hederstegn *Silver wolf*.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4  «Sølvulven». *Speiderhistorisk leksikon (leksikon.speidermuseet.no)*. Speidermuseet. Besøkt 10. juli 2023.
2. ↑  «Speiderleder hedret». *www.aftenbladet.no*. 3. november 2008. Besøkt 10. juli 2023. «Nøttestad ble tildelt utmerkelsen «Sølvulven» for sitt arbeid med Rovernes Beredskapsgruppe (RGB). | Sølvulven er organisasjonens høyeste utmerkelse og deles ut til medlemmer som har gjort et særlig fortjenestefullt arbeid for Norges speiderforbund.»
**Pankow** [ˈpaŋkoː] er en ortsteil i bydelen Pankow i Berlin. Bydelen Pankow har hentet sitt navn fra ortsteilen.

I dagligtale kan Pankow også omfatte steder i Heinersdorf og Niederschönhausen. Pankow ligger i urstrømdalen til elven Panke, en sideelv til Spree. Ortsteilen Pankows navn er avledet av navnet på elven.

Historie
--------

Pankow ble grunnlagt som en vendisk bosetting på høydedraget *Pankow Piesel*. Bosettingens historie går sannsynligvis tilbake til ca 1230, mens de eldste skriftlige kilder skriver seg tilbake til 1311. Karl IV's landbok fra 1375 inneholder en utførlig beskrivelse av innbyggerne og deres eiendommer i Pankow.

Pankow beholdt sitt landsbypreg inntil 1800-tallet da Gründertiden satte sitt preg på stedet. Ennå kan den opprinnelige karakteren av landsby observeres langs Breiten Strasse, som i sin tid gikk langs dorfangeren (landsbyalmenningen). Kavalierslottet ved dagens Damerowstrasse understreker den fremvokste byarkitekturen i den gamle landsbyen. Herfra startet jaktlagene sine turer mot Buchholz og videre omkring i området.

Kurfyrst Fredrik I av Preussen kjøpte området i 1691 og oppførte Schloss Schönhausen. Dermed fikk Pankow en økt betydning som residens for hohenzollerne. Mot slutten av 1800-tallet ble området omdannet som feriested for bybeboerne, noe som også førte til økt utbygging av infrastrukturen. Dagens veisystem ble anlagt i 1900 og man tok i bruk gamle handelsveier som Wollankstrasse.

Under den andre verdenskrigen rullet Den røde armé inn over Heinersdorf til Pankow. Bitre slag fant sted mellom russerne og de siste gruppene av Volkssturm. I Trelleborgerstrasse ble det opprettet et minnesmerke over de sovjetiske soldatene.

Pankow ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920. Rådhuset i Pankow er idag kontorer for bydelsborgermesteren.

Bildegalleri
------------

* Det gamle bakeriet i Wollankstraße 130 fra 1874.Det gamle bakeriet i Wollankstraße 130 fra 1874.
* Berlin Pankow Hoffnungskirche er bygget i jugendstil.Berlin Pankow Hoffnungskirche er bygget i jugendstil.
* Amtsgericht Pankow-Weissensee i Kissingenstraße er oppført i frankisk barokk.Amtsgericht Pankow-Weissensee i Kissingenstraße er oppført i frankisk barokk.
* Landsbykirken er delvis fra 1400-tallet, bygget på tufter fra 1230.Landsbykirken er delvis fra 1400-tallet, bygget på tufter fra 1230.
* Det jødiske vaisenhuset er fra 1882 og brukes i dag som skole.Det jødiske vaisenhuset er fra 1882 og brukes i dag som skole.

Referanser
----------

1. ↑  Berlins offisielle hjemmeside (tysk)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Berlin-Pankow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Berlin-Pankow – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Tyskland

| * v
* d
* r
Ortsteiler i Berlins bydel Pankow |
| --- |
| Stadtwappen Berlin | 
* Blankenburg
* Blankenfelde
* Buch
* Französisch Buchholz
* Heinersdorf
* Karow
* Niederschönhausen
* Pankow
* Prenzlauer Berg
* Rosenthal
* Stadtrandsiedlung Malchow
* Weißensee
* Wilhelmsruh

 | Bezirkswappen Pankow |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
| Sølvnitrat |
| --- |
| Synonymer: | Helvetessten, Lapis |
| Nettoformel: | AgNO3 |
| Stoffgruppe: | Salt |
| Fysiske egenskaper |
| Molvekt | 169,8732 g/mol |
| Tetthet: | 4,352 g/cm³ (19 °C) |
| Smeltepunkt: | 212 °C (101,325 kPa) |
| Løselighet: | 2,19 kg/l |
| Identitetsnummer |
| CAS-nummer: | 7761-88-8 |

Sølvnitrat
**Sølvnitrat** er en giftig og etsende kjemisk forbindelse av sølv, nitrogen og oksygen. I sin rene form ved romtemperatur og i atmosfærisk trykk opptrer stoffet som gjennomsiktige eller hvite krystaller.

Tekniske anvendelser
--------------------

Sølvnitrat brukes i fotografisk film og i fremstillingen av fargestoffer. Dessuten utgjør det "kilden" til sølv ved forsølving (blant annet forsølving av glassplater som dermed blir til speil).

Giftighet
---------

Sølvnitrat er giftig ved inntak eller inhalasjon. Ved kontakt med hud kan stoffet skape brune misfarginger, som gradvis blir svarte. Disse misfargningene kan ikke vaskes bort eller fjernes – har man først fått dem, må man vente på at huden slites bort, og ny flekkfri hud skapes innenfra.

Løsninger med lave konsentrasjoner (f.eks. 1 %) av sølvnitrat virker antiseptisk, og har tidligere (til 1984-85) vært anvendt som øyedråper på nyfødte. Fortsatt brukes lapisstift i noen grad i sårbehandling.

Ved fjerning av virusvorter/fotvorter/verruca vulgaris vil etsing av sårbunnen en gang om dagen i noen dager med lapisstift redusere sannsynligheten for at vorten kommer igjen.

Sølvnitrat kan blandes med vann og salt i en blanding, for så å filteres. Legges det så i sollys, med en gjenstand over vil man se de kjemiske reaksjonene.

Referanser
----------

1. ↑   Når sedvane gjør blind – 25 år uten Credés lapisprofylakse
2. ↑  Helsebiblioteket.no, Redaksjonen;. «Vorter». *Helsebiblioteket.no* **(norsk)**. Besøkt 6. februar 2019.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Jordskjelvet i Indiahavet 2012** var et jordskjelv med styrke 8,7 på Richters skala den 11. april 2012 klokken 08:38:37 CET. Episenteret var 22,9 kilometer under havbunnen i Indiahavet utenfor Aceh-provinsen Indonesia, omtrent 50 til 70 kilometer sørvest for byen Padang.

Episenteret ligger ca. 434 kilometer sørvest fra regionshovedstaden Banda Aceh, 963 kilometer vest for Kuala Lumpur og 1797 kilometer nordvest for Jakarta.

Jordskjelvet kunne kjennes i flere land, blant annet Singapore, Thailand, Malaysia og India.

Det ble sendt ut tsunami-varsel til alle berørte land ved Indiahavet, inkludert Australia, Pakistan, Somalia, Madagaskar og flere andre land, men tsunamivarselet ble trukket tilbake senere.

Klokken 10:43:07 CET ble det registrert et kraftig etterskjelv med styrke 8,2. Dette skjelvet var 16 kilometer under havbunnen.

Referanser
----------

1. 1 2  Magnitude 8.6 - OFF THE WEST COAST OF NORTHERN SUMATRA 2012 April 11 08:38:37 UTC, USGS, 11. april 2012
2. ↑  Kart over området, USGS
3. ↑  Indonesia Aceh quake triggers Indian Ocean tsunami alert , BBC, 11. april 2012
4. ↑  «Tsunamivarsel». Arkivert fra originalen 11. april 2012. Besøkt 11. april 2012.
5. ↑  Avblåser tsunami-varsel etter jordskjelv i Indonesia, VG, 11. april 2012
6. ↑  M8.2 - Off The West Coast Of Northern Sumatra 2012-04-11 10:43:09 UTC, USGS, 11. april 2012
7. ↑  Kristoffer Rønneberg, Hans O. Torgersen, Lars Inge Staveland, Arild Færaas: Evakuerer i flere land etter kraftig jordskjelv utenfor Indonesia, Aftenposten, 11. april 2012
**Martin Olsen Schøyen** (født 18. juni 1896 på Eidsvoll, død 31. mai 1962 i Oslo) var en norsk ingeniør som i 1921 grunnla og drev transportselskapet Schøyens Bilcentraler AS.

Schøyens Bilcentraler AS
------------------------

Selskapet ble etablert av Martin Olsen Schøyen den 23. mars 1921, der deler av startkapitalen var arv etter kjøpmann og brennevinshandler i Kristiania Peder Schøyen. Selskapet opprettet sine første busslinjer langs aksen Drøbak-Kristiania-Hønefoss. En del av startkapitalen ble arvet av kjøpmann Peder Schøyen.

I 1936 var SBC også en av initiativtakerne til etableringen av A/S Larvik-Frederikshavnferjen, men selskapet solgte seg ut i 1986.

SBC utviklet seg gjennom egne ruter og ruter i samarbeid med andre, samt med kontraktskjøring for Stor-Oslo Lokaltrafikk (SL) og Oslo Sporveier til å bli et av landets største busskonsern.

Ing. M.O. Schøyens Bilcentraler (SBC) nr. 262 linje 32 på Grønlands torg rutebilstasjon, 1970-tallet.
Mot slutten av 1950-tallet drev Schøyens Bilcentraler i Oslo Norges mest trafikkerte bussrute, rute 30, mellom de nye boligområdene i Groruddalen og Bygdøy. De kjørte 60 busser i timen i rushtiden og hadde postert inspektører med tilgang til ekstrabusser langs ruten. Bussene var betjent med egen billettør. Da T-banen åpnet i 1966 gikk antallet passasjerer sterkt tilbake. Før SBC tapte alle byrutene i Oslo kjørte de rute; 25, 28, 30, 30B, 31, 31E, 32, 32X, 33, 41, 43, 44, 45, 46, 47 og 74. Etter at SBC tapte alle Oslolinjene sine, siste gang i 2006 har de vunnet flere anbud for Ruter og trafikkerer i dag linjer på Nesodden, Ski, Lillestrøm og Lørenskog. Fra 2012 trafikkerer Nobina Norge linjene 25, 30, 31, 31E, 32 i Oslo. De kjører og nattbuss linjene 1N, 2N, 5N, 11N, 12N og 30N i Oslo.

Schøyen-samlingen
-----------------

Martin Olsen Schøyens arving Martin Schøyen (født i 1940) etablerte den såkalte Schøyen-samlingen, etter å ha samlet et stort antall historiske skrifter og andre gjenstander. Schøyen-samlingen er verdens største private samling av historiske håndskrifter.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID M\_O\_Schøyen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Smith-Meyer, Trond (25. februar 2020). «M O Schøyen». *Norsk biografisk leksikon*. Besøkt 10. mai 2021.

Eksterne lenker
---------------

* Martin Schøyen i Norsk Biografisk Leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Norsk biografisk leksikon **·** Historisk befolkningsregister **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ULAN
 |
**Jordskjelvet i Dudley 2002** var et jordskjelv som målte en styrke på 4,7 på Richters skala, og rammet Midlands i England den 22. september 2002 23:54 UTC (23. september 00:54 lokal tid) og varte i 20 sekunder. 

Det var det største jordskjelvet på over 12 år siden 1990 Bishop's Castle earthquake, men det forårsaket bare mindre bygningsskader. Episenter var veikrysset mellom High Arcal Road og Himley Road (Mal:Gbmapping) i South Staffordshire som er like utenfor Metropolitan Borough of Dudley og to miles utenfor grensene til Dudley by. 

Skjelvet kunne føles innenfor et område på 260 000km² inkludert Wales, Liverpool, Derby, Yorkshire, Wiltshire og London. Lengst unna kom det rapporter fra Carlisle i nord, og Truro i sør.

Et etterskjelv med styrke 2,7 den 23. september klokken 03:32 UTC kunne kjennes lokalt i Dudley.

Referanser
----------

1. ↑  «Dudley Earthquake». British Geological Survey. Arkivert fra originalen 10. oktober 2007.
2. ↑  «Dudley Earthquake results». British Geological Survey. Arkivert fra originalen 25. februar 2008.
3. ↑  «Earthquake bulletin 2002» (PDF). British Geological Survey. Arkivert fra originalen (PDF) 11. juli 2007.

Eksterne lenker
---------------

* BBC News 'Earthquake hits UK'
**Trompetersvane** (*Cygnus buccinator*) er en andefugl i gruppen svaner. Den lever i Nord-Amerika.

Beskrivelse
-----------

Voksne trompetersvaner er 138–165 cm lange, men hanner kan bli så lang som 180 cm. Se veier 7-13,6 kg. Vingespennet er 185–250 cm. Trompetersvanen er hvit med svart nebb. Den største som er funnet var 183 cm og hadde et vingespenn på 3,1 meter.

Atferd
------

Trompetersvanen hekker i innsjøer, på våtmarksområder og i store elver. Den legger 3-12 egg i april eller mai. Reiret ligger enten på en liten øy eller lignende, eller på en plattform laget av gress og lignende. Rugetiden varer i 32-37 dager. Under hekkingen er trompetersvanene svært territorielle.

Trompetersvanen spiser vannplanter som den finner ved å dykke halvveis under vann mens den svømmer (se bildet over). Om vinteren spiser den gress og planter på sletter og åkre. Ungfuglene fores med insekter, små fisker, fiskerogn, små krepsdyr og planter.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Trompetersvane* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *Trompetersvane* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Trompetersvane* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *Trompetersvane* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (en) *Trompetersvane* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Trompetersvane* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Trompetersvane* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Cygnus buccinator* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Cygnus buccinator* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Cygnus buccinator* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**St. Petersburg – paradokset** er et tankeeksperiment over et spill, hvor den forventede vinning (forventningsverdi) er uendelig stor, mens man egentlig ikke har noe særlig sjanser til å vinne stort allikevel.

Scenario
--------

Tenk deg et spill hvor en mynt blir kastet inntil den første kronen vises. Vi vinner 2 kroner om den vises på første kast, 4 kroner om den vises på andre kast, og generelt {\displaystyle 2^{k}} kroner om den vises på det k'te kastet.

For å få være med i spillet må man betale en avgift, la oss si 1000 kroner.

Utregning av forventet vinning
------------------------------

La oss kalle det vi vinner for X (som da er en stokastisk variabel). Sannsynlighetsfunksjonen er da {\displaystyle p\_{X}(k)=P(X=k)={\frac {1}{2^{k}}}} der k er et naturlig tall (dette sier at sannsynligheten for la oss si en premie på 16 kroner er {\displaystyle {\frac {1}{2^{4}}}=6,25\%}).

Da har vi, ifølge regler for forventningsverdi, at (forventningsverdien) {\displaystyle E(X)=\sum \_{\text{alle k}}{2^{k}p\_{X}(k)}=\sum \_{\text{alle k}}{2^{k}{\frac {1}{2^{k}}}}=\sum \_{k=1}^{\infty }{1}}. En ser lett at denne rekken **divergerer** (se forøvrig divergens) (altså blir uendelig).

Dermed kan vi forvente oss en premie på uendelig mange kroner. Og da er det vel ingen smal sak å betale 1000 kroner for å delta?

Problem
-------

Det er et problem med dette. Ingen vil vel betale 1000 kroner for å være med på et slikt spill, når sannsynligheten for å vinne tilbake pengene er veldig liten. (tenk for eksempel på at sannsynligheten for å kaste 10 mynt etterhverandre er {\displaystyle \left({\tfrac {1}{2}}\right)^{10}\approx 0.0977\%}). Og det er jo faktisk nødvendig å kaste 10 mynt etterhverandre, da dette gir en premie på {\displaystyle 2^{10}=1024} kroner.

Teori
-----

En vanlig teori på dette paradokset, eller problemet, er vår (menneskets) manglede evne til å se for oss små sannsynligheter for å vinne veldig store summer.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Stanford Encyclopedia of Philosophy **·** MathWorld
 |
**Pekantre** (*Carya illinoinensis*) er et løvfellende tre i hickoryslekta. De velsmakende nøttene kalles **pekannøtter**.

Treet blir opptil 44 m høyt. Barken er furete og lysegrå eller brun. Bladene er finnete og 40–70 cm lange. Det er som regel 9–13 småblader, som er tannete, 2–16 cm lange og 1–7 cm brede. Blomstringstiden er april–mai. Hann- og hunnblomstene sitter hver for seg i rakler, men alle trær har blomster av begge kjønn. Frukten er mørkebrun med et 3–4 mm tykt skall, som sprekker slik at nøtten kommer fram.

Arten krever et fuktig og varmt klima og vokser hovedsakelig i nedre del av Mississippi-dalen i USA. Her finnes den fra østlige Kansas og sentrale Texas østover til vestlige Mississippi og vestlige Tennessee. Det er også noen isolerte forekomster i Mexico. Den vokser hovedsakelig sammen med amerikaplatan, ambratre og kvitalm. Andre trær og busker på disse stedene er grønnask, nesletre, asklønn, sølvlønn, vasseik, *Asimina triloba* og *Arundinaria gigantea*. Vanlige klatreplanter er blant annet giftsumak, vin og *Smilax*.

Pekantreets virke anvendes til golv, møbler og som smaksetter til røkt mat. Nøttene inneholder 72 % fett (hvorav 63 % umettet fett), 14 % kullhydrater (hvorav 10 % kostfiber) og 9 % protein. De ligner valnøtt, men med glatt skall og anvendes for eksempel i iskrem. Arten blir også dyrket andre steder som Hawaii, Australia, Brasil, Kina, Israel, Peru og Sør-Afrika.

Bilder
------

* BarkBark
* BladverkBladverk
* RaklerRakler
* Pekannøtt på treetPekannøtt på treet
* PekannøtterPekannøtter
* Den spiselige delenDen spiselige delen

Litteratur
----------

* «*Carya illinoinensis*». Flora of North America. Besøkt 21. april 2015.
* J.K. Peterson. «Pecan». *Silvics of North America*. Besøkt 21. april 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Pecannøtt* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Pecannøtt* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Pecannøtt* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Pecannøtt* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Pecannøtt* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Pecannøtt* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Carya illinoinensis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Carya illinoinensis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Carya illinoinensis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Abe Laboriel jr.** (født 1971) er en amerikansk trommeslager, best kjent for å ha jobbet med artister som Paul McCartney, Sting, Sheryl Crow, Fiona Apple, Eric Clapton, K.D. Lang, Shakira, Jewel, Jonatha Brooke, Meredith Brooks, Duran Duran, Liz Phair, Chris Castle, Johnny Halliday, Mylène Farmer, Vanessa Carlton og andre. 

Laboriel er sønn av bassisten Abraham Laboriel. 

I tillegg til de ovennevnte artistene, har Laboriel gjort opptak og spilt med artister som Crystal Lewis, B.B. King, Les Paul, Ashlee Simpson, LeAnn Rimes og Letters to Cleo. Lewis og Laboriel var med i TV-serien *Roundhouse* på TV-kanalen Nickelodeon i 1990-årene.

Laboriel ble opplært av mange kjente perkusjonister og trommeslagere, inkludert Alex Acuña som startet bandet Koinonia på 80-tallet.

Laboriel har også vært medlem av trioen The Raging Honkies. 

Han er for tiden med i Chocolate Genius Inc.[]

Eksterne lenker
---------------

* Drummerworld: Abe Laboriel Jr.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |


1. ↑   *Montreux Jazz Festival Database*, Wikidata Q99181182
2. ↑   *Montreux Jazz Festival Database*, Montreux Jazz Festival konsert ID 2394, Wikidata Q99181182
**Svein Aage Christoffersen** (født 27. april 1947) er en norsk professoremeritus i etikk og religionsfilosofi ved Universitetet i Oslo.

Han ble cand. theol. i 1973, dr. theol. i 1982 og professor i systematisk teologi ved Universitetet i Oslo fra 1983. Han var dekanus ved Det teologiske fakultet 1984–1989.

Han har blant annet skrevet *Profesjonsetikk, om etiske perspektiver i arbeidet med mennesker* (2005), *Arv og utfordring, menneske og samfunn i den kristne moraltradisjon* (1995). Han ledet Rådet for dyreetikk 1993-2002.

Han er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi og Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab.

Referanser
----------

1. ↑   snl.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   75 års omtale i Aftenposten 27. april 2022

Eksterne lenker
---------------

* (no) Publikasjoner av Svein Aage Christoffersen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* (no) Publikasjoner av Svein Aage Christoffersen i BIBSYS
* uio.no: *biografi*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** CRIStin
 |
**Crnoljeva** (albansk: *Carralevë* / *Mali i Carralevës*) er et fjellområde sentralt i Kosovo som fungerer som et skille mellom de to viktigste geografiske regionene: Kosovo og Metohija. Crnoljeva er et viktig hydrografisk område, der elver som drenerer til både til Adriaterhavet, Svartehavet og Egeerhavet har sitt utspring.

Crnoljeva ligger i den sørlige sentrale delen av Kosovo, mellom dalene til elvene Drenica (mot øst til Sitnica) og Miruša og Topluga (mot vest til Hvite Drin). Fjellet er langstrakt i retning nord-sør og grenser i sør mot fjellområdet Nerodimka, og åsområdet Drenica i nord. Den høyeste toppen er Topila (1 177 moh), mens toppen Drmanska glava (926 moh) er punktet for den hydrografiske knuten. En annen fremtredende topp er Korenik (1142 moh).

Crnoljeva er rikt på malm, spesielt krom, magnesitt og kull. Gjennom midten av fjellområdet går den regionale Ferizaj-Prizren-veien, som er bygd ut i dalen til elva Crnoljeva.

Noen elver som stammer fra fjellet er:

* Drenica, Topila og Crnoljeva reka; gjennom Sitnica drenerer de området til Svartehavet;
* Nerodimka; gjennom Lepenac drenerer den området til Egeerhavet;
* Banja, Miruša og Topluga; gjennom Hvite Drin drenerer de området til Adriaterhavet.

Referanser
----------

1. ↑  F. Müller, N. Burcham, E. Dickmayer, A. Knobloch, C. Legler. «The Geoscientific Map Set of Kosovo at a Scale of 1 : 200,000» (PDF). s. 4. Besøkt 7. juni 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**Peire Cardenal** (ca. 1180 – ca. 1278) var en trubadur (oksitansk *trobador*) kjent for sine satiriske *sirventes*. Det er bevart 96 sanger etter ham, et sjelden høyt tall for poeter fra Cardenals tid.

Liv og virke
------------

Familienavnet Cardenal finnes i mange av regionens dokumenter på 1200 og 1300-tallet og Peire Cardenal var åpenbart av adelig opphav; i *vidaen* omtales han som «sønn av en ridder og en høybåren frue». Han ble utdannet til kannik, men gav opp en geistlig karriere til fordel «denne verdens forfengelighet» (i henhold til vidaen). 

Cardenal startet sin virksomhet som trubadur ved hoffet til Ramon VI av Toulouse og oppholdt seg senere ved ulike hoff i Sør-Frankrike og Spania. Han hadde med seg et følge av *joglars*, noen av dem nevnes ved navn i poesien hans. 

I yngre år var Cardenal en sterk motstander av Frankrike, de geistlige og albigenserkorstoget, men mot slutten av livet ser det ut til at han hadde forsont seg med den nye samfunnsordningen i Sør-Frankrike.

Tre av Peires sanger har bevarte melodier, men to av dem er komponert av Guiraut de Bornelh og Raimon Jordan. Vidaen forteller at «han skapte poesi om mange vakre emner med herlige melodier», så det er litt overraskende at ikke flere av melodiene er bevart.

Referanser og noter
-------------------

1. ↑   BnFs generelle katalog, BNF-ID 13608671q, catalogue.bnf.fr, besøkt 2. juli 2023[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   KANTO, KANTO ID 000209890, oppført som noin 1180-noin 1278 Peire Cardenal[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Babelio, Babelio forfatter-ID 159104[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   LIBRIS, SELIBR 364950, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   NUKAT, NUKAT autoritetspost n2014188878[Hentet fra Wikidata]

Litteratur
----------

* Elizabeth Aubrey: *The Music of the Troubadours*. Indiana University Press, 1996. ISBN 0-253-21389-4.
* Margarita Egan (red. og overs.): *The Vidas of the Troubadours*. New York: Garland, 1984. ISBN 0-8240-9437-9.

Eksterne lenker
---------------

* Fullstendig verkliste, kritikker og biografi (fransk og oksitansk)
* Søkbar verksliste med noen få melodier (oksitansk)
* Utvalg verk med noter (oksitansk og italiensk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** CiNii **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Norsk nettverk for klima og helse** er en frivillig organisasjon som informerer om helsekonsekvensene som vil følge av klimaendringene og hvordan disse best kan forebygges og håndteres. I tillegg har nettverket også som mål å engasjere til miljømessig ansvar og handling, og ta initiativ for å stimulere individer, organisasjoner og institusjoner, spesielt innen helsesektoren, til å redusere klimautslipp.[1] Nettverket ble opprettet i 2010 og gir også ut tidsskriftet *Bærekraftig helse*.[2]

Koordinatorgruppa i Norsk nettverk for klima og helse består av:

* *Lars Thore Fadnes* (Senter for Internasjonal helse, Universitetet i Bergen)
* *Gunnar Kvåle* (professor ved Senter for Internasjonal helse, Universitetet i Bergen)
* *Usman Mushtaq* (Norsk medisinstudentforening)
* *Britt Randem* (overlege ved Oslo universitetssykehus, Avdeling for miljø- og yrkesmedisin, Ullevål)
* *Guro Steine Letting* (kommuneoverlege i Fredrikstad kommune)

Norsk nettverk for klima og helse er tilknyttet Norsk klimanettverk og det britiske Climate Health Council.[3][4]

Referanser
----------

1. ↑  Norsk nettverk for klima og helse
2. ↑  Bærekraftig helse
3. ↑  Norsk klimanettverk
4. ↑  Climate Health Council Arkivert 9. april 2011 hos Wayback Machine.
**Cikada Strykekvartett**, eller **Cikadakvartetten**, er en norsk strykekvartett tilknyttet ensemblet Cikada som ble stiftet i 1989. Kvartetten er internasjonalt anerkjent og jobber med å bringe nye musikalske elementer som elektronisk musikk inn i strykekvartettsjangeren. Kvartetten har samarbeidet med en rekke komponister og musikere, gitt ut flere album og deltatt på plateinnspillinger med andre artister. For albumet *Black Angels* med verker av George Crumb, Anton Webern og Witold Lutoslawski fikk de Spellemannprisen 1995 i klassen kammermusikk. For albumet *In due tempi* med verker av Bruno Maderna, Kaija Saariaho og John Cage mottok de den nederlandske Edison-prisen i 2006 i klassen kammermusikk. Sammen med komponist Knut Olaf Sunde ble de nominert til Spellemannprisen 2018 i klassen samtidsmusikk for *Vertigo Room* med musikk av Sunde.

Medlemmer
---------

* Karin Hellqvist: fiolin
* Sara Övinge: fiolin
* Bendik Bjørnstad Foss: bratsj
* Torun Sæter Stavseng – cello

### Tidligere medlemmer

* Henrik Hannisdal: fiolin
* Marek Konstantynowicz: bratsj
* Morten Hannisdal: cello
* Johannes Martens: cello
* Odd Hannisdal: fiolin

Referanser
----------

1. ↑  «Spellemann-glipp – nominert artist falt ut av listen». *vg.no*. 8. februar 2019. Besøkt 10. februar 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cikada Strykekvartett på MusicBrainz Rediger på Wikidata
* Presentasjon fra hjemmesidene til Cikada Arkivert 12. februar 2019 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** MusicBrainz
 |