Flippflopper eller kippkjapper er enkle sandaler med tåreim og flat såle. De er vanligvis laget av plast eller gummi.
*For andre betydninger av ordet, se flippflopper*
**Flippflopper**, også kalt **flip-flops** som på engelsk, **kippkjapper** (uttales og skrives også *kjipp-kjappere*), **slippers**, **havaianas** og annet, er enkle, billige sandaler som består av en flat såle med tåreim. Sålen er av plast, gummi eller lær og sitter på foten ved hjelp av en Y- eller U-formet reim som går opp mellom stortåa og resten av tærne og er festet i sålesidene. Slike sandaler ble opprinnelig brukt som strand- eller badesko, men er siden blitt en sommerlig fritidsmote som barn og voksne kan bruke også andre steder. 

Flippflopper er svale, myke, lette å ta av og på og tåler som regel vann, men sitter løst og gir dårlig beskyttelse, støtte og avlastning for føttene.

Historie og utbredelse
----------------------

Et utvalg flippflopper i forskjellige materialer
Moderne kinesisk sykkelbud med flippflopper på beina og takeaway-mat på bagasjebrettet.
Tradisjonelle japanske flettverkssandaler, zōri, for kvinner. 
Flippflopper likner på flere typer tradisjonelle sandaler fra Asia, blant annet de japanske *geta* og *zōri* (også skrevet *zoori* og *zouri*), fottøy med enkle tåreimer og såle av henholdsvis tre eller flettverk. I Japan blir slike båret sammen med *tabi*, en sokk med rom for tærne slik at det blir plass til skoreima.

Opphavet til de moderne flippfloppene er uklar, men stammer fra asiatiske forbilder. Noen hevder at de ble funnet opp av Morris Yock fra Auckland i New Zealand på 1950-tallet og patentert i 1957. Andre mener John Cowie produserte slike sandaler i plast i Hongkong allerede på slutten av 1940-tallet. Atter andre regner en type som kalles *havaianas*, for å være den opprinnelige varianten. Ordet er portugisisk og betyr «hawaiere«, og denne typen har siden 1962 blitt produsert i São Paulo og andre steder i Brasil etter japansk modell, men med såle av ekte gummi.

Flippflopper i ulike varianter brukes i dag over store deler av verden der klimaet og været tillater det. De bæres både av menn, kvinner og barn, av rike og fattige. 

### Navn

Sandalene har mange navn på ulike språk, som ofte er lånt fra engelsk. Den vanligste engelske betegnelsen er *flip-flops*, men fottøyet kan også kalles *jandals* i New Zealand, *chappal*, *Hawaii chappals*, *Qainchi chappals* i India og Pakistan, *thongs* i Australia, *slip-slops* i Sør-Afrika og sydelige deler av stillehavsområdet. Andre engelske navn er *slippers*, *pluggers*, *go-aheads*, *ojotas* og *chancletas*. *Flip-flop* brukes på engelsk også om andre ting som vipper eller glipper lett. Det engelske adjektivet *flipperty-flopperty* betyr «dinglende» eller «pløsete». 

Da sandaltypen kom til Norge på 1960- og 70-tallet, ble de gjerne kalt *kippkjapper* fordi det var kjapt å kippe dem på beina. Også annet fottøy som ikke slutter fast om hælen, men glipper, vipper og kanskje har nedtråkket hælkappe, og derfor er lettvinte å få på, ble kalt *kippers* (*kjippers*).

* Flippflopper av typen Havaianas. Denne varianten blir laget med gummisåle og ble første gang produsert i São Paulo i Brasil i 1962.Flippflopper av typen *Havaianas*. Denne varianten blir laget med gummisåle og ble første gang produsert i São Paulo i Brasil i 1962.
* Flipplopper blir ofte lagd i myke, fargerike plastmaterialerFlipplopper blir ofte lagd i myke, fargerike plastmaterialer
* Flippflopper båret sammen med tåsokker som gir plass til reima mellom tærneFlippflopper båret sammen med tåsokker som gir plass til reima mellom tærne

Se også
-------

* Zori, tradisjonelle japanske stråsandaler
* Sandaler, lette sko bundet til foten med remmer eller åpnet overlær
* Badesko, sandaler av gummi eller plast som skal beskytte føttene under bading

Eksterne lenker
---------------

* (en) Flip-flops (footwear) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* KK om kjipp-kjapper[*død lenke*]
* Om havaianas
* Reklameside for havaianas-sandaler

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |