*Ginkgo biloba* - MHNT
**Tempeltreet** (vitenskapelige navn ***Ginkgo biloba***) er den eneste overlevende arten av en stor gruppe nakenfrøede planter som hadde sin blomstringstid i jura- og krittiden, men oppstod allerede i perm i jordens oldtid, da man har funnet 270 millioner år gamle fossiler av gruppen. Treet forekom vilt i den kinesiske provinsen Sichuan, men har etter ca. 1000 e.kr. blitt utbredt i hele Øst-Asia som et hellig tre i tempelanlegg. Imidlertid synes alle ville populasjoner å blitt utryddet, og det er mulig at arten i dag kun finnes som kultivert prydtre. Ginkgo er sammen med konglepalmene de eneste frøplanter som produserer bevegelige sædceller.

En annen art, ***Ginkgo adiantoides***, er utryddet.

Tempeltreet ble kjent i Europa etter at det ble beskrevet av Engelbert Kaempfer i 1712. Etter dette ble treet også populært i europeiske parker. I enkelte europeiske byer brukes tempeltreet også som gatetre ettersom det krever lite stell. Vanligvis er det hanntrærne som brukes, siden hunntrærne bærer frukt som lukter sterkt av råtten ost. Artsbeskrivelsen ble gjort av Linné i 1771.

Egenskaper
----------

Tempeltreet er et sommergrønt, diøcisk tre som blir opptil 40 m høyt, men som i Norge sjelden blir høyere enn 20 m.
Mest karakteristisk er bladene, som er vifteformete, dels tydelig todelte med et hakk i midten (jf. artsepitetet *biloba* = «tofliket»).
Fruktene ligner på plommer og smaker søtt, men utvikler en intens lukt av smørsyre.

Bruk
----

I Asia blir fruktene og frøene brukt til matlaging.
Mer kjent er tempeltreets betydning som legemiddel.
Fruktene og ekstrakt fra bladene brukes for å fremstille medisin som styrker blodforsyningen, spesielt av hjernen. Selv om ekstraktene markedsføres som at det skal være bra for hukommelse og Alzheimers sykdom, så viser de beste vitenskapelige forsøkene at *Ginkgo biloba* ikke har noen effekt.

Navn
----

Navnet *tempeltre* refererer til treets betydning i tempelparker.
Opphavet til navnet *Ginkgo* kan bero på en skrivefeil av treets europeiske «oppdager» Engelbert Kaempfer.
Tempeltreet het tidligere *Yín Xìng* på kinesisk (銀杏 = «sølvaprikos»; i dag *Bái Guǒ*, 白果), en referanse til fruktens utseende, noe som ble oversatt til japansk med ***Ginkyō*** (= «sølvfrukt»; i dag Ichō).
Hvorfor Kaempfer erstattet *y*-en med en *g*, er uklart.

Systematisk plassering
----------------------

Tempeltreet antas å være nært beslektet med bartrærne, men de nøyaktige slektskapsforholdene blant nakenfrøede planter er fremdeles ikke helt klarlagt.

Galleri
-------

* Ginkgo biloba - Botanisk hage i Bergen*Ginkgo biloba* - Botanisk hage i Bergen
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  Tempeltre (Ginkgo biloba) | Universitetshagene | UiB
2. ↑  Dekosky (2008). «Ginkgo biloba for prevention of dementia: a randomized controlled trial.». JAMA : the journal of the American Medical Association 300 (19): 2253–62. doi:10.1001/jama.2008.683. PMID 19017911.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *tempeltre* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *tempeltre* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (sv) *tempeltre* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *tempeltre* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *tempeltre* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *tempeltre* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *tempeltre* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Ginkgo biloba* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Ginkgo biloba* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Ginkgo biloba* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT) Arkivert 25. november 2011 hos Wayback Machine.

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |