**Hodepine**, eller **kefalalgi** (av latin *cefalalgia*), er en smertefull følelse som kan opptre i alle deler av hodet og ha en rekke årsaker, som ikke nødvendigvis skyldes underliggende sykdom. Hodepine skyldes signaler som samhandler mellom hjernen, omkringliggende nerver og blodårer. Man skiller mellom primære, sekundære, og ekstrakranielle hodepiner.

Byrden hodepine gir anses å være både undervurdert og underbehandlet av det medisinske samfunnet. I motsetning til de fleste kroniske sykdommer, er mye av sykdommen assosiert med hodepineforstyrrelser blant ellers unge, sunne mennesker. Utbredelsen har en tendens til å toppe seg blant de mellom 25 og 40 år, og lidelsene avtar gjerne med alderen hos begge kjønn. Kvinner har imidlertid en tendens til å lide mer enn menn. Det er imidlertid uklart i hvilken grad hodepine har regionale forskjeller, siden nasjonale metoder for datainnsamling, diagnostiske kriterier og kulturell karakterisering kan påvirke disse dataene.

En studie i regi av Global Burden of Disease, publisert i *Lancet Neurology*, viser at cirka 1 milliard mennesker hadde migrene og 1,9 milliarder hadde tensjonshodepine i 2016. En undersøkelse viser at personer med lavt oksygenopptak (O2) har over dobbelt så stor risiko for å ha problemer med hodepine. En annen studie viser at folk som har jevnlig hodepine har mer enn dobbel så stor risiko for å utvikle demens.

Hodepine kan defineres på mange ulike måter, og det finnes trolig mer enn 400 ulike former for hodepine, fordelt på 14 hovedtyper. Derfor har noen av verdens ledende spesialister på hodepine gått sammen om å lage en egen standard for hodepinelidelser. Som sådan er altså hodepinepasienter en heterogen gruppe.

WHO om hodepine
---------------

Reklame for Bromo-Seltzer på 1890-tallet, ett av mange «vidundermidler mot hodepine» i årenes løp.
«Bromo Seltzer kurerer hodepine» (faksimile fra 1908)
Verdens helseorganisasjon (WHO) bekrefter at hodepine er blant de mest vanlige sykdommene i nervesystemet, og organisasjonen estimerte (8. april 2016), at omkring halvparten av alle voksne mennesker i verden har hatt hodepine minst én gang i løpet av det siste året. WHO bekrefter også, at hodepine har en tendens til å treffe befolkningen i de mest produktive årene av arbeidskarrieren, fra sent i tenårene til tidlig i femtiårene. Derfor blir tapet av skole- og arbeidstid betydelig. I Storbritannia alene, for eksempel, er migrene alene årsaken til 25 millioner tapte skole- og arbeidsdager hvert eneste år. Og WHO antar at tensjonshodepine og medikamentoverforbrukshodepine samlet utgjør et minst like stort økonomisk tap.

WHO oppgir at manglende kunnskap om hodepine innen primærhelsetjenesten, manglende bevissthet i befolkningen som følge av mangelfull helsefaglige informasjon, og mange regjeringers økonomiske innstramninger og kostnadsreduksjoner i de offentlige helsebudsjettene som hovedårsakene. I mange land er behovet for å etablere tverrfaglige hodepineklinikker i statlig regi presserende, siden diagnostiseringen i mange tilfeller tar for lang tid.

Initiativ til ny struktur
-------------------------

Steiner *et al.*[*hvem?*] (2019) publiserte den 4. mars 2019, på vegne av European Headache Federation (EHF) og Lifting The Burden (LTB), en artikkel i det vitenskapelige tidsskriftet *The Journal of Headache and Pain* som omhandler et nytt og omfattende initiativ om dannelse av spesialiserte hodepinesentre innenfor en strukturert nasjonal hodepinetjeneste, der både standarder og kriterier for ekspertisesentre inngår.

Initiativet har som formål
* å inspirere og promotere, eller stimulere til etablering av, ekspertisesentre i hodepine;
* å definere rollen til slike sentre innenfor en optimalt strukturert og organisert nasjonal hodepinetjeneste;
* å lage kriterier som anerkjenner sånne sentre som eksemplariske for å fylle denne rollen;
* å legge grunnlaget for, og initiere og motivere, samarbeide og danne nettverk mellom sånne sentre, både nasjonalt og internasjonalt;
* og å forbedre leveransen og kvaliteten av helsetjenesten for hodepine.

Når oppsøker man lege?
----------------------

På New Britain i Bismarckarkipelet (Papua Ny-Guinea) trodde man, at dersom et barn mellom to og fem år hadde epilepsi eller langtidshodepine, så kunne man gjennom å blottlegge pannebeinet (med skarpe skjell) sikre seg mot framtidige anfall.
Hodepine Norge anbefaler alle med gjentatt tilbakevendende hodepine og hodepine som går ut over ens daglige virke og gjøremål å oppsøke lege for en diagnose. Dette gjelder også dersom eksisterende hodepine plutselig forverres eller endrer karakteristikk.

Barn og unge som sliter med hodepine må alltid tas på alvor. Frykten for kronifisering er også reell, noe professor dr. med. Stein Knardahl stadfester i en kronikk om kroniske smerter, publisert i *Tidsskriftet for Den Norske Legeforening* den 20. september 2001. I mange tilfeller er årsaken til kronifisering feilbehandling, som følge av manglende og/eller feil diagnostisering og behandling over tid. Videre bidrar også medikamentelt overforbruk til kronifisering.

Barn kan ikke alltid beskrive hodepinen, slik voksne kan. Mange barn går udiagnostisert med en sykdom som uten riktig behandling kan gi alvorlige kroniske følger, som tapt skolegang, utdanning, karrière og et redusert sosialt liv. Det er en kjensgjerning, at 1–2 barn i hver skoleklasse i snitt lider av migrene. Migrene hos barn arter seg imidlertid ofte annerledes enn hos voksne. Derfor er det både viktig og riktig å oppsøke lege om barnet ofte klager over hodepine.

Hodepine og selvmord
--------------------

En vitenskapelig studie publisert i det vitenskapelige tidsskriftet (medisinsk journal) *Cephalalgia* i 2017, undersøkte forholdet mellom primære hodepiner og selvmord eller selvmordsforsøk. Forskerne innhentet data fra 48 ulike nasjoner over hele verden og intervjuet 203 leger.

Studien konkluderte med at det i snitt var ett selvmord per 1 000 000 innbyggere pro anno, uavhengig av hvilken type primærhodepine man led av. Klasehodepine og migrene utgjorde imidlertid hele 70–80 % av tilfellene. Forsøk på selvmord var ti ganger mer vanlig enn faktisk selvmord. Klasehodepine utgjorde en større risiko enn migrene. Risikoen økte dessuten når pasienten hadde en psykiatrisk historikk.

Mer enn halvparten av legene som ble intervjuet trodde det var mulig å redusere antallet selvmord og forsøk på selvmord med en mer aggressiv behandling av hodepine. Dette er sammenfallende med European Headache Federation og Lifting The Burdens initiativ om en ny og mer aggressiv struktur, spesialiserte hodepinesentre, for behandling av hodepiner. Studien konkluderer også med, at klasehodepine og migrene ikke alltid er av godartet karakter, og at disse sykdommene er årsaken til majoriteten av selvmordene.

Årsaker til hodepine
--------------------

Årsakene til hodepine kan være mange, men primære hodepiner har ingen påviselige underliggende sykdom. Spenningshodepine er en slik primær hodepine, og den dominerende årsaken til hodepine generelt. Sekundære hodepiner har en underliggende årsak, som for eksempel alkoholpåført hodepine (fyllesyke). Færre enn 1 % av dem som søker allmennlege for hodepine har en underliggende sykdom som årsak. Dette er hodepiner som i hovedsak kan inndeles som to klasser; subakutte og akutte hodepiner.[]

### Subakutte sekundære hodepiner

Under oppgis noen vanlige årsaker til subakutte sekundære hodepiner.

* akutt bihulebetennelse (akutt sinusitt)
* høyt blodtrykk (arteriell hypertensjon)
* hjernesvulst
* tinningårebetennelse (temporalarteritt eller *arteritis temporalis*)

### Akutte sekundære hodepiner

Under oppgis noen vanlige årsaker til akutte sekundære hodepiner.

* febersykdommer og infeksjoner (for eksempel hjernehinnebetennelse, men også bihulebetennelse)
* hjerneslag og drypp
* subaraknoidal blødning (hjernehinneblødning)
* akutt grønn stær (glaukom)

Klassifisering av hodepiner
---------------------------

Tensjonshodepine (stresshodepine) er den mest vanlige formen for hodepine, og den genererer utallige fraværsdager verden rundt.
Den internasjonale standarden for hodepiner heter International Classification of Headache Disorders (ICHD), og arbeidene med å utvikle og vedlikeholde den uføres av en egen klassifiseringskomité i den verdensomspennende organisasjonen International Headache Society (IHS). Standarden ble også implementert av WHO i International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems fra versjon ICD-10. Gjeldende ICHD-standard ble publisert i *Cephalalgia* 25. januar 2018 og heter ICHD-3. Den følger 30 år etter ICHD-1, som ble publisert første gang i 1988, og 14 år etter ICHD-2, som ble publisert i 2004. Arbeidene med den nye standarden startet alt i 2010. I 2013 lanserte klassifiseringskomitéen ICHD-3 beta, en midlertidig standard i påvente av den nye. Begrunnelsen var at det var betydelige endringer som var viktige å gjør tilgjengelig så tidlig som mulig.

Det var opprinnelig meningen at ICHD-3 skulle ha referanser til neste versjon av ICD, altså ICD-11. Den var opprinnelig planlagt publisert i 2016, men det har kommet til så mye nytt at det har blitt store forsinkelser. IHS valgte derfor å publisere ICHD-3 uten disse referansene.

### IHS klassifisering ICHD-3

ICHD-3 er inndelt i seksjoner; del 1 omhandler primære hodepiner; del 2 omhandler sekundære hodepiner; del 3 omhandler kranielle nevropatier (ekstrakranielle hodepiner) og andre ansiktssmerter og hodepiner. I tillegg til de tre nevnte seksjonen inneholder ICHD-3 innledningsvis en *hvordan bruke klassifiseringen* og selve klassifiseringen som et hierarkisk tre. Til slutt er det en appendiks, hvis formål er å lettere kunne ekskludere feil og mangler ved tidligere utgivelser.

### Primære hodepiner

Primære hodepiner utgjør del 1 i ICHD og består i henhold til ICHD-3 av fire grupper (gruppene 1–4). Dette er lidelser der hodesmerten i seg selv er den primære sykdommen. Nedenfor vises gruppene med noen utvalgte eksempler på undergrupper eller former.

#### Sammenligning av primærhodelidelser

Sammenligningen under bygger på artikler av Müller & Bekkelund (2011) og Wei & Jensen (2018). Legemidlene i kolonnene «Akuttbehandling» og «Profylakse» står oppført i prioritert rekkefølge, men er på ingen måte fullstendig. Det kan også være årsaker til at leger velger en annen rekkefølge eller legemidler som ikke står oppført i den prioriterte listen.

| Type | Varighet | Ledsagende symptomer | Intensitet | Lokasjon | Akuttbehandling | Profylakse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Migrene | 4 t.– 3 d. | aura, kvalme, lys-/lydømfintlighet, forverres av fysisk aktivitet | moderat–kraftig | ensidig, kan bytte side | - acetylsalisylsyre- paracetamol- diklofenak- ibuprofen- naproksen- triptaner | - amitriptylin
-β-blokkere- flunarizin- topiramat- natriumvalproat
-CGRP-hemmere |
| Tensjonshodepine | episodisk 30 min.–1 ukekronisk ≥ 15 d. per mnd. i 3 mndr. | ingen spesielle | mild–moderat | ensidig eller tosidig | - acetylsalisylsyre- ibuprofen | - amitriptylin |
| Klasehodepine | 15–180 min. | autonomeispiralt(a) til smerten | kraftig–uutholdelig kraftig | ensidig innenforsamme klase | - 100% oksygen- sumatriptan s.c.- zolmitriptan | - verapamil- steroider |
| Paroksysmal hemikrani | 2–30 min. | autonomeispiralt(a) til smerten | kraftig–meget kraftig | ensidig | – | - indometacin |
| Hemicrania continua | kronisk (50 % av tiden) | autonomeispiralt(a) til smerten | mild–meget kraftigved eksaserbasjoner | ensidig | - lidokain(lokalbedøvelse eller nerveblokk) | - indometacin |
| SUNCT/SUNA | 1–600 sek. | autonomeispiralt(a) til smerten | moderat–kraftig | ensidig | – | - lamotrigin- topiramat- gabapentin |

(a) *Ispiralt* betyr *på samme side som*.

**Treliste**
* **Eksempler på primære hodepiner**
	+ (1) Migrene
		- (1.1) Migrene uten aura (vanlig migrene)
		- (1.2) Migrene med aura (klassisk migrene)
		- (1.3) Kronisk migrene
	+ (2) Tensjonshodepine (TTH) (også kalt stresshodepine og spenningshodepine)
	+ (3) Trigeminal-autonome hodepiner (TACs)
		- (3.1) Klasehodepine (selvmordhodepine på folkemunne)
		- (3.2) Paroksysmal hemikrani
		- (3.3) SUNCT/SUNA
		- (3.4) Hemicrania continua
	+ (4) Andre primære hodepiner
		- (4.5) Kulde-stimulert hodepine (iskremhodepine på folkemunne)
		- (4.9) Hypnisk hodepine (vekkerklokkehodepine på folkemunne)

### Sekundære hodepiner

Sekundære hodepiner utgjør del 2 i ICHD og består i henhold til ICHD-3 av åtte grupper (gruppene 5–12). Dette er lidelser der hodesmerten i seg selv er sekundær til andre lidelser (altså en påvisbar underliggende sykdom), for eksempel en tumor, blødning eller en annen skade.

**Treliste**
* **Eksempler på sekundære hodepiner**
	+ (5) Hodepine knyttet til hode- og/eller nakke traume
	+ (6) Hodepine knyttet til kraniale eller cervikale vaskulære forstyrrelser
	+ (7) Hodepine knyttet til ikke-vaskulære intrakraniale forstyrrelser
	+ (8) Hodepine knyttet til bruk eller avsluttet bruk av ulike substanser (medikamentoverforbrukshodepine, bakrus)
	+ (9) Hodepine knyttet til infeksjon (infeksjonshodepine)
	+ (10) Hodepine knyttet til forstyrrelse i homeostasen (homeostasehodepine)
	+ (11) Hodepine eller ansiktssmerter knyttet til sykdommer i kraniet, nakke, øyne, ører, nese, bihuler, tenner, munn eller andre ansikts- eller kraniale strukturer
	+ (12) Hodepine knyttet til psykiske lidelser (psykisk hodepine)

### Ekstrakranielle hodepiner

Ekstrakranielle hodepiner utgjør del 3 i ICHD og består i henhold til ICHD-3 av to grupper (gruppene 13–14). Dette er smertefulle kraniale nevropatier, og andre ansiktssmerter og andre hodepiner.

**Treliste**
* **Eksempler på ekstrakranielle hodepiner**
	+ (13) Smertefulle kraniale nevropatier og andre ansiktssmerter
		- (13.1) Trigeminusnevralgier (sterke ansiktssmerter)
		- (13.2) Glossopharyngeusnevralgier (ensidige kjeve-, svelg-, eller øresmerter)
		- (13.3) Nervus intermedius-nevralgier (kort paroksystisk smerteanfall dypt i ørekanalen)
		- (13.4) Oksipitalisnevralgi (nervus occipitalis minor, major og/eller tertius)
		- (13.5) Nakke-tungesyndrom
		- (13.6) Optikusnevritt (synsnervebetennelse)
		- (13.7) Iskemisk lammelse i nervus oculomotorius (oculomotorius-lammelse, lammelse av 3. hjernenerve)
		- (13.8) Tolosa-Hunt syndrom (øyemuskellammelse med ensidige sterke smerter bak øyet)
		- (13.9) Ræders syndrom (Ræders paratrigeminalsyndrom, paratrigeminalt syndrom)
		- (13.10) Persisterende eller tilbakevendende smertefull oftalmoplegisk nevropati (oftalmoplegisk migrene)
		- (13.11) Brennende munn syndrom (munnbrann) (BMS)
		- (13.12) Persisterende idiopatisk ansiktssmerte (PIFP)
		- (13.13) Sentral nevropatisk smerte
	+ (14) Andre hodepinelidelser
		- (14.1) Hodepine som ikke er klassifisert andre steder
		- (14.2) Uspesifisert hodepine

Norge
-----

Hodepine er en nasjonal folkesykdom som mer enn 1,7 millioner nordmenn tidvis opplever, i en eller annen form.

For Norges del var tallene henholdsvis cirka 895 018 (migrene) og 1 340 876 (tensjon). Ifølge tall fra Norsk Helseinformatikk (NHI) har 8 av 10 nordmenn hatt hodepine i løpet av det siste året, og fem prosent oppgir å ha hatt hodepine én eller flere ganger i uken.

### Nasjonal statistikk for hodepine

I perioden 2010–2013 registrerte NAV, at den gjennomsnittlig årlige forekomsten av legemeldt sykefravær (sykemelding) som skyldes hodepine på 17 dager eller mer blant arbeidstakere, samlet sett utgjorde 3,9 ‰ av totalen. Det innebærer mer enn 8 000 sykefravær på 17 dager eller mer årlig. Kvinner hadde tildels betydelig større fravær enn menn; i forholdet 6,1:1,8. Størst fravær var det i aldersgruppen 25–34 år, fulgt av 35–44 år, 45–54 år, 16–24 år, og 55–69 år. Kvinner hadde størst fravær i næringen helse-/sosialtjenester, mens menn hadde størst fravær i næringen transport/lagring. Yrkesmessig hadde kvinner i gruppen førskolelærere størst fravær, mens menn med størst fravær tilhørte gruppen sosionomer, vernepleiere eller barnevernspedagoger.

### Pasientforeninger og tjenester

Hodepine Norge er en landsomfattende pasientforening for personer med ulike hodepinelidelser, stiftet 15. juni 2017, i kjølvannet av konkursen i Norges Migreneforbund i februar 2017. Foreningen ble grunnlagt av fagpersonell, med tung kompetanse i nevrologiske hodelidelser. Det har en egen chattetjeneste som er åpen for medlemmene hver torsdag, mellom kl. 20:00 og 21:00. Der kan man stille spørsmål til spesialister (leger med spesialkompetanse) i hodepine. Foreningen har eget nettsted og er representert i sosiale medier.(Kilde: Hodepine Norge)

Nasjonal kompetansetjeneste for hodepine (NKH) er en nasjonal statlig tjeneste som er lokalisert til St. Olavs hospital ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) i Trondheim. Tjenesten skal bygge opp og spre kompetanse om utredning og behandling av ulike former for hodepine. NKH driver forskning og deltar i forskningsnettverk og skal bidra til implementering av kunnskapsbasert praksis og at det etableres standardiserte forløp for utredning og behandling av hodepine. Tjenesten er representert på sosiale medier.[]

Se også
-------

* Nasjonal kompetansetjeneste for hodepine (NKH)
* International Headache Society (IHS)
* Hodepine Norge

Referanser
----------

1. ↑  Baraness L, Baker AM. Acute Headache. [Updated 2020 Feb 14]. In: StatPearls [Internet]. Treasure Island (FL): StatPearls Publishing; 2020 Jan-. Available from:
2. 1 2  Stovner, L. J. Nichols, E. Steiner, T. J. Abd-Allah, F. Abdelalim, A. Al-Raddadi, R. M. ... & Edessa, D. (2018). Global, regional, and national burden of migraine and tension-type headache, 1990–2016: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2016. *The Lancet Neurology*, **17**(11), 954-976.
3. ↑  Mari Rian Hanger (2015) Hodepine knyttes til lavt O2-opptak. *Dagens Medisin*, 2015-08-11. Besøkt 2018-10-01.
4. ↑  Linn K. Yttervik & Nanna Johannessen (2015) NTNU-studie: Ny forskning: Hodepine dobler risikoen for demens. *VG*, 16.12.15. Besøkt 2018-10-01.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8  Arnold, M. (2018). Headache Classification Committee of the International Headache Society (IHS) The International Classification of Headache Disorders, 3rd edition. *Cephalalgia*, **38**(1), 1-211. DOI: 10.1177/0333102417738202 PMID 29368949.
6. 1 2  WHO (2016) Headache disorders. *World Health Organization, 8 April 2016. Besøkt 2018-09-20.*
7. ↑  Lisbeth Nilsen (2018) *– Vi vet det ikke fungerer bare å gi medisiner og håpe det går bra.* Dagens medisin, 2018-04-20 09.03. 2019-09-24.
8. 1 2 3  Steiner, T. J. Göbel, H. Jensen, R. Lampl, C. Paemeleire, K. Linde, M. ... & Katsarava, Z. (2019). Headache service quality: the role of specialized headache centres within structured headache services, and suggested standards and criteria as centres of excellence. *The Journal of Headache and Pain*, **20**(1), 24. DOI:10.1186/s10194-019-0970-7
9. 1 2 3  Stein Knardahl (2001) Kroniske smerter – gjør vi alt galt? *Tidsskr Nor Legeforen* 2001;**121**: 2620-3
10. 1 2 3  Trejo-Gabriel-Galan, J. M. Aicua-Rapún, I. Cubo-Delgado, E. & Velasco-Bernal, C. (2018). Suicide in primary headaches in 48 countries: A physician-survey based study. *Cephalalgia*, **38**(4), 798-803. DOI: 10.1177/0333102417714477
11. ↑  Kai Ivar Müller, Svein Ivar Bekkelund (2011) En kvinne med ensidig hodepine. *Tidsskr Nor Legeforen* 2011;**131**: 693-5 doi: 10.4045/tidsskr.09.1406
12. ↑  Wei, D.Y. & Jensen, R.H. *Neurotherapeutics* (2018) **15**: 346. DOI:10.1007/s13311-018-0618-3
13. ↑  Stine Eriksen (2012) 10 typer hodepine – og hvordan du blir kvitt dem. *TV2*, 27.06.2012. Besøkt 2018-09-07.
14. ↑  NAV (2018) Hodepine, sykefravær Arkivert 7. september 2018 hos Wayback Machine.. Nasjonal overvåking av arbeidsmiljø / NOA. Arbeids- og velferdsforvaltningen (NAV). Besøkt 2018-09-06.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Headaches – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Hodepine Norge, et landsdekkende forbund for folk med hodepine
* Nasjonal kompetansetjeneste for hodepine (NKH) Arkivert 30. august 2018 hos Wayback Machine. en statlig tjeneste
* Generelt om hodepine (NevroNEL) Arkivert 6. september 2018 hos Wayback Machine. et oppslagsverk i nevrologi
* IHS Classification ICHD-3, International Headache Society (IHS)
* International Headache Society (IHS)
* Norsk Helseinformatikk AS (NHI)
* Norsk Elektronisk Legehåndbok (NEL), utgis av NHI

| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC **·** BBC Things
 |