recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lögreglan** er Islands politi, og har ansvar for å håndheve lov og orden på Island med unntak av øystatens territorialfarvann, der Landhelgisgæsla Íslands har ansvaret.

Politiet er underlagt justisministeriet og er organisert i ni distrikter.

Historien går tilbake til 1778 da de første sporene av industri begynte å vise seg. Inntill denne tiden var loven blitt håndhevet først av enkeltpersoner med bevilling fra Alltinget og deretter av *sýslumenn* (sysselmenn) og andre kongelige representanter.

De første politimennene regnes for å være Reykjavíks vektere med morgenstjerne som ble utnevnt hovedsakelig for å avskrekke fangene i Reykjavíks fengsel fra å bryte seg inn i Innréttingarnar.

I 1803 ble de første reelle politimenn utnevnt i Reykjavík ettersom den ble fristad. Den første politimesteren var Rasmus Frydensberg, borgermesteren, som ansatte to tidligere soldater, Ole Biørn og Vilhelm Nolte, som de første tjenestemennene. Det var ikke før 1891 at politimenn ble ansatt i de fleste andre delene av Island.

Bilder
------

* 
* 
* 
* 
* 
*

Referanser
----------

1. ↑  «The Police: A Historic Sketch» (PDF). The National Commissioner of the Police. April 2003. s. 6. Arkivert fra originalen (PDF) 8. januar 2014. Besøkt 30. oktober 2014.  «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 8. januar 2014. Besøkt 30. november 2018.
2. ↑  The Police: A Historic Sketch, p. 9-10.
3. ↑  The Police: A Historic Sketch, p. 15.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Law enforcement in Iceland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Gjenbruk** angir bruk mer enn én gang. Konseptet er sterkt knyttet til miljøvern som det andre nivået i avfallshierarkiet, men gir utvidet mening i alle situasjoner der en eksisterende gjenstand eller et konsept brukes på nytt, etter å først ha blitt brukt i den tiltenkte hovedanvendelsen. Den nye anvendelsen kan være den samme som første gang eller brukt som noe annet (jf. oppsirkulering), i motsetning til gjenvinning der gjenstanden blir plukket fra hverandre til råvarer for ny anvendelse. 

Gjenbruk er et energiøkonomisk og ressursbesparende element i beste miljøpraksis.

Oppsirkulert kjole.
Eksempel på gjenbruk omfatter også bruktsalg, oppussing og gjenbruk av kode i høynivåprogrammering.

Hensynet til ressursknapphet er hovedgrunnene til å bruke gjenstander og konsepter på nytt, men i svært mange tilfeller er det også økonomisk lønnsomhet i å gjenbruke gjenstander eller konsepter.

I Miljødirektoratets omtale av sirkulær økonomi er begrepet gjenbruk blitt delt i tre:

* **Ombruk**, ny bruk til samme formål som før
* materialgjenvinning, avfall omdannes til nye produkter
* energiutnyttelse, avfall som brennes for varme

Se også
-------

* Returtjeneste

Referanser
----------

1. ↑  «Ordforklaringer av viktige begreper i en sirkulær økonomi». Miljødirektoratet. 1. juni 2021.

Eksterne lenker
---------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Wiktionary: Gjenbruk – ordbokoppføring |

(no) Gjenbruk i Store norske leksikon
**Dysmeli** er et sjeldent og medfødt syndrom, hvor pasienten har manglende eller mangelfullt utviklet skjelett i armer og/eller ben. Tverrgående dysmeli i én arm er vanligst.

Syndromet kan utarte seg på svært ulike måter, og består av mange ulike misdannelser. Disse kan deles inn i tre hovedgrupper: Hele eller deler av arm/ben mangler, sammenvokste fingre/tær og flere fingre/tær enn vanlig. 

Dysmeli opptrer som en del av bildet ved noen sjeldne tilstander som:

* TAR
* Poland syndrom
* VATER, VATERS, VACTERL, VACTERLS
* Holt-Oram syndrom

Dysmeli fra thalidomid
======================

På 1950-60-tallet ble legemidlet thalidomid, produsert av Grünenthal, solgt som en mild sovemedisin og for å lindre morgenkvalme hos gravide. Anslagsvis 10 000 barn ble født store misdannelse på armer og/eller ben. 

I 2012 kom legemiddelprodusenten med en offentlig beklagelse, flere tiår etter hendelsen. Unnskyldningen ble ikke akseptert organisasjoner for thalidomidofre, med grunnlag i at den var både utilstrekkelig og kom for sent.

1. ↑  «Dysmeli». *NHI.no*. Besøkt 9. november 2023.
2. ↑  «Dysmeli». *www.sunnaas.no*. Besøkt 9. november 2023.
3. ↑  «Dysmeli». *www.sunnaas.no*. Besøkt 12. november 2023.
4. ↑  «Medisinske forhold ved dysmeli». *www.sunnaas.no*. Besøkt 12. november 2023. «Syndromer hvor dysmeli kan være en del av bildet»
5. ↑  NRK (1. september 2012). «Beklager at barn fikk misdannelser». *NRK*. Besøkt 12. november 2023.
**Ole Bergesen** (født 13. november 1832 i Hetland i Rogaland, død 8. mai 1899 i Stavanger) var en norsk prest og politiker.

Bergesen tok embedseksamen i teologi, og virket som kateket i Farsund, kallskapellan i Hetland 1869–1873, sogneprest i Brevik 1873–1880, residerende kapellan i Kristiansand 1880–1882, residerende kapellan (1882–1888), sogneprest (1888–1889) og prost (1889–1899) ved Domkirkens menighet i Stavanger. Nesten umiddelbart etter at han hadde flyttet til Brevik, ble han også valgt til stortingsrepresentant fra Brevik. Han satt som stortingsrepresentant i 2 perioder (1874–1879).

Bergesen var først gift med Caroline Berentsen, datter av forretningsmann Erik Berentsen i Stavanger. Hun døde i 1858, etter ett års ekteskap. Dette ekteskapet var barnløst. I 1859 giftet han seg med Martha Marie Sophie Søeborg Jensen (født i Ålesund i 1830), datter av distriktslege Peter Øllbye Jensen og Petrine Susanne Essendrop. Hun var utdannet lærerinne i København og ansatt som lærerinne ved borgerskolen i hennes hjemby Ålesund. Hennes mor drev i sin tid en ansett og kjent barneskole i hovedstaden.

Bergesen hadde fire barn i sitt andre ekteskap, bl.a. skipsreder og politiker Sigval Bergesen d.e..

Referanser
----------

1. 1 2   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 79[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Aurenes, Ola (1936). *Kjente rogalendingers ætt*. Stavanger Aftenblads tr. s. 38-39.

Litteratur
----------

* Jonas Schanche Jonasen: *Sigval Bergesen*, 1963

Eksterne lenker
---------------

* (no) Ole Bergesen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Historisk befolkningsregister **·** BIBSYS **·** Geni **·** VIAF
 |
Asimut måles fra nordpunktet (N) mot øst (med urviser) langs horisonten.
**Asimut** (Az) er vinkelen langs horisonten i horisontalkoordinater. I astronomien er det nå vanlig å måle vinkelen (0-360°) østover fra nordpunktet og fram til et himmellegemes vertikalsirkel.

I horisontalkoordinater er den andre koordinaten elevasjon (Alt) (høyde), og sammen brukes de for å angi plasseringen til et himmellegeme på himmelen.

I tredimensjonale polarkoordinater er asimutvinkelen mellom den positive x-aksen og projeksjonen av en vektor fra origo mot objektet i xy-planet. I sylindriske polarkoordinater betegnes vinkelen θ (theta), i sfæriske polarkoodinater brukes enten θ eller φ (phi).

Geodetisk asimut er skjæringsvinkelen mellom geodetisk meridian og tangenten til en kurve i et punkt på en valgt referanseellipsoide (kart og oppmåling). Vinkelen mellom sann nord og tilsiktet punkt, regnet positiv fra nord med urviseren.

I magnetbåndspillere betegner asimut vinkelen mellom båndet og lesehodet.

Asimut brukes i parabolantenneanlegg for å måle vinkelen antennen har sammen med elevasjon.

Referanser
----------

1. ↑  «asimut - Store norske leksikon».
2. ↑  «geodetisk asimut - Store norske leksikon».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
***Redemption Day*** er en amerikansk thriller fra 2021 regissert av Hicham Hajji. Hovedrollene spilles av Gary Dourdan, Serinda Swan, Andy García, Martin Donovan og Robert Knepper. Filmen ble sluppet i USA i januar 2021.

Handling
--------

Kaptein Brad Paxton fra United States Marine Corps bor sammen med sin kone Kate, en arkeolog, og en datteren deres i New York City. Brad blir fremdeles hjemsøkt av mareritt etter militærtjenesten hans i Syria. Etter å ha holdt en tale ved en konferanse, reiser Kate til Marokko for å delta på et arkeologisk oppdrag, hvor hun møter den fransk-algeriske arkeologen Jean Rashidi. De forsøker å finne en eldgammel by som skal være gjemt under ørkenen, men de innser snart at de utilsiktet har krysset grensen og havnet i Algerie.

Lokale opprørere dukker opp og kidnapper Kate, Jean og marokkanske Amir Jadid. Men Jadid blir etter hvert sluppet løs av terroristene. Den amerikanske ambassadøren Williams samtykker motvillig til operasjonen for å samle informasjon. Den amerikanske ambassaden opplyser at terror-lederen Jaafar El Hadi er etterlyst av Interpol, men de vet ikke hvor han befinner seg for øyeblikket. I mellomtiden planlegger El Hadi å drepe Kate hvis kravet deres om løsepenger på 10 millioner dollar ikke blir betalt i tide.

Men Brad og samarbeidspartnerne hans klarer å spore oppholdsstedet til El Hadis anlegg i Abadla. Ambassadør Williams ber den amerikanske presidenten sende en gruppe U.S. Navy SEALs for å hjelpe dem. Om natten finner Brad igjen Kate, og dreper en rekke terrorister i prosessen. Terroristene dreper imidlertid Jean etter at den franske regjeringen ikke betaler løsepenger. Imidlertid blir Jadid drept på vei ut, men de oppdager amerikanske lobbyister for et olje-selskap som også finansierer terror-nettverkene i området.

Skuespillere
------------

* Gary Dourdan som kaptein Brad Paxton
* Serinda Swan som Kate Paxton
* Andy García som ambassadør Williams
* Brice Bexter som Younes Laalej
* Ernie Hudson som Ed Paxton
* Martin Donovan som Tom Fitzgerald
* Robert Knepper som en mystisk olje-lobbyist
* Samy Naceri som Jaafar El Hadi
* Yassine Azzouz som Amir Jadid
* Lilia Hajji som Clair Paxton
* Brahim Rachiki som Jean Rashidi

Eksterne lenker
---------------

* Internet Movie DataBase
* trailer, youtube.com
**Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk**, også kalt **diskrimineringsloven om seksuell orientering**, var en norsk lov. Den ble vedtatt av Stortinget 21. juni 2013.

Formål og virkeområde
---------------------

Lovens formål var å fremme likestilling uavhengig av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk. Likestilling innebærer likeverd, like muligheter og rettigheter, tilgjengelighet og tilrettelegging.[] Loven kom til anvendelse på alle områder i samfunnet, med unntak av familieliv og andre rent personlige forhold.

Diskrimieringsforbud
--------------------

Diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk er forbudt. Forbudet gjelder diskriminering på grunn av faktisk, antatt, tidligere eller fremtidig seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk. Forbudet gjelder også diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk til en person som den som diskrimineres har tilknytning til.

Med diskriminering menes direkte og indirekte forskjellsbehandling som ikke er lovlig etter § 6 eller § 7. Med direkte forskjellsbehandling menes en handling eller unnlatelse som har som formål eller virkning at en person blir behandlet dårligere enn andre i tilsvarende situasjon, og at dette skyldes seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk. Med indirekte forskjellsbehandling menes enhver tilsynelatende nøytral bestemmelse, betingelse, praksis, handling eller unnlatelse som fører til at personer stilles dårligere enn andre, og at dette skjer på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk.

Unntak fra loven
----------------

Forskjellsbehandling er ikke i strid med forbudet når den har et saklig formål, den er nødvendig for å oppnå formålet og det er et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere. Lovmaker har så langt ikke eksemplifisert hva disse unntakene skulle være, og det vil antakelig være opp til domstolene å avgrense hva som er «saklig formål» m.v.

Positiv særbehandling
---------------------

Positiv særbehandling på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk er ikke i strid med forbudet dersom særbehandlingen er egnet til å fremme lovens formål, det er et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere og særbehandlingen opphører når formålet med den er oppnådd.

Regjeringen Solberg har varslet at den ønsker å harmonisere de ulike diskrimineringsrelaterte lovene i en felles diskrimineringslovgivning.

Referanser
----------

1. ↑  Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk (diskrimineringsloven om seksuell orientering).
2. ↑  Regjeringen Solbergs tiltredelseserklæring, med ønske om en felles diskrimineringslovgivning.
***Blaster Master Zero*** er et action-eventyrspill i *Blaster Master*-serien utviklet av Inti Creates. Det kom ut i 2017 til Nintendo 3DS og Nintendo Switch. I 2019 kom spillet ut til Windows, i 2020 til PlayStation 4, og 2021 til Xbox One.

Spillet er den andre rebooten av Sunsofts *Blaster Master*-spillserie, som begynte med *Blaster Master* til NES i 1988.

Oppfølgeren, *Blaster Master Zero 2*, kom ut i 2019.

Handling
--------

I en fjern fremtid kommer jordkloden inn i en ny istid, etter utallige kriger og menneskelige katastrofer. På grunn av denne istiden ble menneskene tvunget til å leve under jorden. etter at istiden tar slutt, forsøker menneskene å gjenopprette planeten og miljøet. I løpet av den tiden faller en stor, mystisk komet til jorden. Men dette forhindret ikke deres innsats for å gjenopprette økosystemet, og mennesker kunne leve på jordens overflate igjen. Flere hundre år senere oppdager Jason Frudnick, et ungt geni innenfor robotikk, en uvanlig skapning som ligner på en frosk - og han kaller den Fred. Men den videre forskningen hans blir avbrutt når Fred stikker av gjennom et ormehull, som ser ut til å dukke opp fra ingensteds.

Jason havner dermed i et av de underjordiske miljøene fra fortiden, hvor han møter en pansret stridsvogn ved navn SOPHIA III. Han blir nødt til å bruke denne for å avverge mutanter som dukker opp. Samtidig som Jason leter etter Fred oppdager han en bevisstløs jente som heter Eve, som har en merkelig forbindelse til SOPHIA III. Sammen finner og redder de Fred, hvorpå Jason oppdager at både Eve og Fred i virkeligheten er romvesener. Fred er en sonde sendt av innbyggerne fra Eves planet for å lokalisere mutantene, som er fremmede inntrengere som en gang forsøkte å erobre planeten hennes. Eve er en android oppfunnet for å tjene som pilot og støtte for SOPHIA III. Sammen må de blant annet beseire lederen for mutantene.

Referanser
----------

1. ↑  Reeves, Ben. «Blaster Master Zero Review - A Blast Past Its Prime». *Game Informer* **(engelsk)**. Besøkt 5. desember 2022.
2. ↑  «The Game Boy Sequels: Blaster Master Boy». *Stone Age Gamer* **(engelsk)**. Besøkt 5. desember 2022.
3. ↑  «Blaster Master Zero Review · A brilliant recreation of a Metroidvania classic». *videochums.com* **(engelsk)**. Besøkt 5. desember 2022.
4. ↑  Life, Nintendo (26. mars 2019). «Review: Blaster Master Zero 2 - Pure, Retro Platforming Goodness At Its Finest». *Nintendo Life* **(engelsk)**. Besøkt 5. desember 2022.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) *Blaster Master Zero* på Steam Rediger på Wikidata

* (en) *Blaster Master Zero* hos MobyGames Rediger på Wikidata

* (en) *Blaster Master Zero* på Metacritic Rediger på Wikidata

* (en) *Blaster Master Zero* på OpenCritic Rediger på Wikidata

* (en) *Blaster Master Zero* hos Giant Bomb Rediger på Wikidata

* (en) *Blaster Master Zero* hos GameFAQs Rediger på Wikidata

Portal: Videospill
**Jakobsli** er en gård og nærliggende boligområde i den administrative bydelen Østbyen i Trondheim. Gården het opprinnelig Grinnan og lå under gården Nedre Tesli, men ble fradelt i 1803 og solgt til Jakob Iversen Kuråsen, som den siden har hatt navn etter. Siden 1946 har store deler av gårdens grunn blitt utstykket til boligbebyggelse. Jakobsli danner en sammenhengende bebyggelse med Charlottenlund i nord. For statistiske formål utgjør de delområdet Charlottenlund–Jakobsli i Trondheim kommune.

Forveksling med Charlottenlund
------------------------------

I dagligtale og hos private aktører har Jakobsli feilaktig tatt over for Øvre Charlottenlund, på grunn av poststedene 7058 og 7059 Jakobsli. Desember 2019 ble det opprettet et innbyggerforslag for å erstatte poststedsnavnet Jakobsli med Charlottenlund, da området tidligere lå under 7050 Charlottenlund (1907-1969). Forslaget oppnådde 800 underskrifter, hvorav 80% kom fra husstander på Charlottenlund-Jakobsli. Våren 2021 sa flertallet i Trondheim bystyre ja til innbyggerforslaget. 1. oktober 2023 ble 7058 Jakobsli endret til 7058 Charlottenlund, mens 7059 Jakobsli ble omtegnet til å hovedsakelig kun dekke Jakobsli, Fortuna og Sæterbakken.

Referanser
----------

1. ↑  Bratberg, Terje (1996). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 267. ISBN 978-82-573-0642-7.
2. ↑  Støren, Wilhelm K. (1983). *Sted og navn i Trondheim. Et topografisk-historisk leksikon*. Trondheim: F. Bruns Bokhandels Forlag. s. 149–150. ISBN 82-7028-471-8.
3. ↑  Bævre, Ann Iren (29. juni 2003): «- Vi bor på Charlottenlund!» Arkivert 7. juli 2020 hos Wayback Machine. *Adresseavisen*
4. ↑   Bolstad, Erik (04. januar 2018): «7058 JAKOBSLI», *Norske postnummer med koordinatar*
5. ↑   Bolstad, Erik (04. januar 2018): «7059 JAKOBSLI», *Norske postnummer med koordinatar*
6. ↑   Berg, Espen (5. desember 2019): «Bevar stedsnavnet Charlottenlund», *Minsak.no*

Eksterne lenker
---------------

* Wikioppføring av «Jakobsli» hos Strinda historielag

  

Portal: Trondheim

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Yeni-moskeen**

**Eminönü** er en bydel og en tidligere kommune i den historiske delen av Istanbul, på neset mellom Det gylne horn og Marmarahavet. Den tidligere kommunen er blitt del av kommunen Fatih.

Bydelen
-------

**Eminönü** er historisk sett området på sørsida av Galatabrua. Området var det sentrale forretningsdistriktet i byen under Det osmanske riket, og er stadig et viktig sted for handel.

Bydelen er et knutepunkt for kollektivtrafikk i Istanbul, med busser, trikk (linje Eminönü-Zeytinbu), tog og ferger.

Eminönü har mange historiske monumentalbygg, blant annet Yeni-moskeen (Yeni Camii), Rüstem Pasha-moskeen, Abdül Hamit-mausoleet, Cagaloglu-badet, hovedpostkontoret (Merkez Postanesi) og Sirkeci-stasjonen (Sirkeci Garı).

Allerede under Det bysantinske riket var Eminönü en sentral handelsplass, dit bysantinerne brakte frukt, grønnsaker og korn for omsetning. I dag ligger stadig kryddermarkedet, eller det egyptiske markedet, i Eminönü. 

Bydelen hadde en gang et stort jødisk kvarter. De første jødene var karaitter og kom på 1000-tallet, etter at de var blitt fordrevet fra Europa. I 1660 måtte de flytte lengre opp i byen på grunn av bygginga av Yeni-moskeen.

Kommunen
--------

Kommunen Eminönü dekket et område på 4,9 km² av halvøya som dannes av Det gylne horn og Marmarahavet. Det tilsvarer utstrekninga av den byen som Konstantin den store grunnla på 300-tallet, og som fikk navnet Konstantinopel, etter at den eldre byen Bysants på samme sted var blitt for trang.

Kommunens folketall er i dag 65 000. Befolkninga i Eminönü hadde en levestandard som var blant den laveste i Istanbul. Samtidig er Eminönü den mest turistifiserte delen av byen, ettersom en lang rekke av de store moskeer, palasser og basarer som regnes som viktige turistmål ligger her. Eminönü framstår derfor som et sted der en over korte avstander kan se kontrasten mellom overveldende offisiell prakt og fattigslige boligkvarterer.

Kommunen bestod av et stort antall bydeler eller kvarterer med egne navn: Eminönü, Sirkeci, Alemdar, Sultanahmet, Tahtakale, Mahmutpaşa, Süleymaniye, Beyazit, Laleli, Cemberlitas, Cağaloglu, Kumkapi, Gedikpasşa, Yenikapı, Vefa, Unkapani, Mercan, Çarsikapi og Sultanhamam.

Eksterne lenker
---------------

* Bykart

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
Høyporten i 2006
**Høyporten**, den sublime porten, eller den osmanske porten (osmantyrkisk: : باب عالی *Bab-ı Ali*, fra arabisk: باب‎, báb, «port» og arabisk: عالي‎, *alī*, «høy») er en synekdoke for sentralregjeringen i Det osmanske rike, av porten som ga tilgang til en rekke bygninger som huset de viktigste statlige departementene i Istanbul. I dag huser de samme bygningene guvernøren av Istanbul.

Den tidligere porten førte til Topkapipalasset i Istanbul (bokstavelig «kanonportpalasset» på tyrkisk), men fra 1654 førte porten til storvisirens embetsbygninger og palass på den andre siden av gaten Alemdar Caddesi. Fra 1718 i europeiske diplomatiske kretser ble Storporten benyttet i overført betydning som benevnelse ikke bare på den osmanske myndigheten, men også på selve Det osmanske rike. Den eldre porten ble erstattet på 1840-tallet av en rokokkodør som i dag tjener som inngang til Istanbuls provinsregjering og guvernørens embetskontor.

Diplomati
---------

Høyporten i eldre osmansk tid.
Høyporten som betegnelse var opprinnelig i den arabisktalende verden et generelt uttrykk for inngangsporten til byer og kongelige palasser. Senere fikk det særskilt betydning for sultanens palass i Istanbul og tilhørende synonym for den osmanske regjeringen.

Det særskilte begrepet ble benyttet i sammenhengen av diplomati av de vesteuropeiske statene da deres diplomater ble mottatt ved porten. Fra 1718 og fram til 1922, særlig preget av konstitusjonsperioden (se artikkelen for Den ungtyrkiske revolusjon av 1908) ble funksjonen til divan (riksrådet) erstattet av den keiserlige regjering og «porten» kom til å referere til utenriksdepartementet. I løpet av denne perioden kom storvesiren til å referere til posisjonen til en statsminister og visirene ble det osmanske senatet. I lange perioder til Det osmanske rike kom den politiske makten fra selve porten, og ikke fra sultanen. Det ble sagt av de utenlandske ambassadørene og diplomatene i Istanbul at de ble «godkjente av Høyporten».

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sublime Porte – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND
 |
Ernst Wilhelm Bohle var leder for NSDAP/AO fra mai 1933 **NSDAP/AO** var utenlandsorganisasjonen til det tyske nasjonalsosialistiske partiet (NSDAP). AO er forkortelsen for det tyske sammensatte ordet «Auslands-Organisation». Partimedlemmer som levde utenfor det tyske riket ble sortert inn under denne spesielle avdelingen.

NSDAP/AO ble stiftet 1. mai 1931 etter initiativ fra daværende «Reichsorganisationsleiter» (Riksorganisasjonsleder), Gregor Strasser. Hans Nieland ble den første lederen for organisasjonen, men gikk av 8. mai 1933 da han ble sjef for politiet i Hamburg. Deretter ble Ernst Wilhelm Bohle direktør for «AO».

De første utenlandsmedlemmene organiserte seg i Paraguay i 1928. På 30-tallet dukket tilsvarende organisasjoner opp i Sveits og USA. Senere ble det opprettet lokale grupper i Buenos Aires (Argentina) og Rio de Janeiro (Brasil). Fra 1932 – 1934 eksisterte det en nasjonal komite i Sør-Afrika som oppnådde stor popularitet.

Bare personer med tysk statsborgerskap kunne bli medlem av NSDAP/AO og organisasjonen drev hovedsakelig med ideologisk trening og uniformering.

Eksterne lenker
---------------

* Nuremberg Trial Proceedings, 90th day, Monday, 25 March 1946, testimony of Ernst Wilhelm Bohle (søk etter «bohle») Arkivert 19. mars 2005 hos Wayback Machine.

Noter
-----

1. ↑  Selv om det korrekte ville være å skrive det i et ord valgte nazistene å skrive det med bindestrek.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Lennart Åberg** (født 26. februar 1942 i Helsingborg, død 30. september 2021) var en svensk jazzmusiker (saksofon) og komponist.

Han var med i tolvtetten Radiojazzgruppen (1966), der han siden ble kunstnerisk leder.
Samtidig etablerte han «Rena Rama», et av de mest innflytelsesrike svenske orkestre (1972–), og samarbeidet med en rekke internasjonale jazzstorheter som George Russell, Red Mitchell kvartett, Bob Brookmeyer, Don Cherry, Clark Terry, Kenny Wheeler, Billy Hart, John Scofield, Palle Mikkelborg og Carla Bley.
For storband har han komponert en rekke verk som har gitt utgivelser (*Partial solar eclipse* 1977, *Green prints* 1986, *Seven pieces* 2000). For den siste fikk han svenske Grammy (2001). 
Han ga også ut *Zone* (1996).

I «Lennart Åberg seven pieces big band» spiller forøvrig trompeterne Jan Kohlin, Magnus Broo, Bosse Broberg; trombonistene Bertil Strandberg, Mattias Cederberg; Tommy Knutsson horn; saksofonistene Håkan Broström, David Wilcewski, Lennart Åberg samt Alberto Pinton; Mattias Ståhl vibrafon, David Karlsson piano, Christian Speering bass og Jonas Holgersson tromme.

Referanser
----------

1. ↑   Discogs, Discogs artist-ID 277541, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   www.svt.se[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   *Montreux Jazz Festival Database*, Wikidata Q99181182
4. 1 2   *Montreux Jazz Festival Database*, Montreux Jazz Festival konsert ID 1930, Wikidata Q99181182

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lennart Åberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Lennart Åberg på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Lennart Åberg i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata
* (en) Lennart Åberg på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Lennart Åberg på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Lennart Åberg på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Lennart Åberg på AllMusic Rediger på Wikidata

  

Portal: Jazz

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
Langenes brogalleri sett fra østsiden av Glomma. Foto: Tommy Gildseth 
Langenes jernbanebro med brogalleriet i bakgrunnen. På høyre side ser man en av blokkhusene tilhørende batteriet. Foto: Tommy Gildseth 
Luftfoto av Langenes brogalleri fra nord. Skyttergraven for brogalleriet på bredden til høyre. Til høyre for denne sees en av kanonstillingene i batteriet. Blokkhuset på øya sees rett bak jernbanelinja.
**Langenes batteri** og **Langenes brogalleri** ligger vest for Glomma ved Langenes jernbanebro i Indre Østfold kommune. Batteriet inngikk som et av de første anleggene i utbyggingen av Glommenlinjen, og sto ferdig allerede i 1899. Batteriet hadde plass til seks 7,5 cm feltkanoner. Anlegget er tildels kraftigere anlagt enn flere av de øvrige batteristillingene fra dette tidsrommet med fullt overdekkende dekningsrom mellom de seks kanonstandplassene. 

Etter unionsoppløsningen i 1905 ble anlegget forsterket med et brogalleri med stillinger ut mot Glomma, *Langenes brogalleri*. Brogalleriet er delvis utsprengt i fjell og med mitraljøsestillinger i betong som kunne bestryke jernbanebroen. Det var ferdig utbygget i 1916. Batteriet ble reaktivert under første verdenskrig. Porter og piggtrådsperringer er fra tiden 1914 – 18. 

Til anlegget hører også brønn, oppholdsrom, kjøkken, proviantrom og ammunisjonsrom. 
I 1935 ble det satt opp luftvernartilleri i området.

Deler av dekningsmuren ved brogalleriet ble skadet under storflommen i 1996. 

Hele anlegget er i Forsvarets eie, og er fredet.

Batteriet er et av de eldste anleggene i Glommenlinjen.

Kilder
------

* *Nasjonale Festningsverks nettsted*: Langenesbatteriet
* *Landsverneplan for Forsvaret*: Langenes batteri

Se også
-------

* Langnes skanse

Eksterne lenker
---------------

* (no) «Langenes batteri». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

  


| * v
* d
* r
Grensebefestningene 1895–1915 |
| --- |
| Festninger | Kongsvinger festning **·** Fredriksten festning  |
| Fort | Gullbekkåsen fort **·** Greåker fort **·** Hjelmkollen fort **·** Høytorp fort **·** Håøya fort **·** Lihammeren fort **·** Ravneberget fort **·** Trøgstad fort **·** Vardåsen fort **·** Urskog (Dingsrud) fort **·** Ørje-fortene **·** Ørjekollen fort |
| Batterier | Bjørnåsbatteriet **·** Bragernesåsen østre og vestre batteri **·** Brårudåsen batteri **·** Fetsund batteri **·** Fossum brogalleri **·** Falkenstenbatteriet **·** Gjetholbatteriet **·** Gråkollen batteri **·** Gyllerås batteri **·** Høgaas batteri **·** Høyås batteri **·** Isesjøbatteriet **·** Kjellås batteri **·** Mokoll batterier **·** Langenes batteri **·** Orkerødbatteriet **·** Sarpsborg vestre batteri **·** Sarpsborg østre batteri **·** Skorås nordre batteri **·** Skorås søndre batteri **·** Staås batteri **·** Sundås batteri **·** Tønsåsen batteri **·** Vedenbatteriet **·** Verksbatteriet **·** Vittenbergåsen batteri **·** Vetaåsen batteri **·** Mineforsvaret |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Riksantikvaren kulturminne
 |
**Tanaostigmatidae** er en gruppe som hører til blant parasittvepsene og er en familie i ordenen vepser. I motsetning til de fleste andre Chalcidoidea er de aller fleste planteetere, som danner galler på ulike planter, mest busker og trær. Det er en artsfattig familie med 92 kjente arter fordelt på 9 slekter.

Utseende
--------

Små, forholdsvis slanke vepser. Antennene er knebøyde. Vingene er mer eller mindre kølleformede, uten årer bortsett fra en litt fortykket framkant i forvingen og en kort, buet åre nær framkanten i den ytre delen. Forkroppen har en "knekk" på midten (rett foran vingefestet), den fremre delen er ofte nesten loddrett. Sett ovenfra har den markerte "skuldre". Mesteparten av sidene av forkroppen er dekket av én, udelt plate (mesosternum). Mellom-hoftene er festet på nivå med underkanten av denne. Beina er slanke. Bakkroppen er nesten trykket helt inn til propodeum, slik at man såvidt kan se "vepsetaljen".

Levevis
-------

De fleste medlemmene i denne familien har larver som utvikler seg i galler, gjerne på busker og trær i erteblomstfamilien (Fabaceae). Man regner med at de fleste fremprovoserer galledannelsen selv, men noen lever også i galler laget av andre insekter – arter med slikt levesett kalles inkviliner. Man kjenner én art som lever som parasitoid og snylter på gallevepser (Cynipidae).

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* ordenen vepser, (Hymenoptera)
	+ gruppen stilkvepser, Apocrita
		- gruppen Proctotrupomorpha
			* gruppen Chalcidoidea
				+ familien Tanaostigmatidae
					- *Cynipencyrtus* Ishii, 1928
					- *Enigmencyrtus* Trjapitzin, 1977
					- *Leptoomus* Gibson, 2008 - utdødd
					- *Liebeliella* Kieffer, 1910
					- *Microprobolos* LaSalle, 1987
					- *Minapis* Bréthes, 1916
					- *Protanaostigma* Ferriére, 1929
					- *Tanaoneura* Howard, 1896
					- *Tanaostigma* Howard, 1890
					- *Tanaostigmodes* Ashmead, 1896
					- *Trichencyrtus* Ashmead, 1904

Kilder
------

* Natural History Museum, Universal Chalcidoidea Database
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr:

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Tanaostigmatidae* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Tanaostigmatidae* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Tanaostigmatidae* hos Fossilworks Rediger på Wikidata

* (en) *Tanaostigmatidae* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Tanaostigmatidae* hos NCBI Rediger på Wikidata

* *Tanaostigmatidae* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**Viasat** var en svensk TV-distributør eid av den internasjonale kringkastingsgruppen Modern Times Group (MTG). Viasat ble stiftet 21. april 1989, og distributørens kanaler kringkastes fra London.

Viasat Broadcasting er det største forretningsområdet innen MTG. Viasats tilbud innen satellitt-TV omfatter fler enn 50 egenproduserte- og tredjepartskanaler innen underholdning. Viasats egne kanaler distribueres i tillegg via kabel-TV og TV over internett (IPTV) hos flere samarbeidspartnere. I tillegg tilbyr Viaplay hele Viasats rettighetsportefølje på internett. 

Viasats egne betal-TV-kanaler sendes alle i HD, og inkluderer sportskanalene V sport+, V sport1, V sport2, V sport3, V sport ultra HD samt V sport golf og Viasats ekstrakanaler, filmkanalene V film Premiere, V film Hits, V film Action, V film Family, og V Series, samt kanalen Viasat Nature og dokumentarkanalene Viasat Explore og Viasat History.

Alle Viasats kanaler sendes fra Sirius 2/3-satellittene (4.8°Ø).

Viasats hovedkonkurrenter i Norge er Altibox, RiksTV, Telia og Telenor. Selskapet fusjonerte i 2021 med Canal Digital, navnet på det nye selskapet er Allente.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
Mick Mars, 2005
**Mick Mars**, opprinnelig navn *Robert «Bob» Alan Deal*, (født 4. mars 1951), er gitarist i det amerikanske glammetall-bandet Mötley Crüe. Etter at han la ut en annonse i bladet *Recycler* der han presenterte seg som en «Loud, rude and aggressive guitarplayer» ble han engasjert til bandet av Nikki Sixx og Tommy Lee.

Mick Mars har slitt med spondylitis ankylosans, bedre kjent som Bekhterevs sykdom, fra han var 19 år. Han gjennomgikk en hofteoperasjon i 2004, og dette gjorde at han ble frisk nok til å bli med bandet på turné igjen.

Referanser
----------

1. ↑  «The Dirt: The Painful Condition Mick Mars Has Struggled With For Decades». *www.msn.com*. Besøkt 16. februar 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Mick Mars – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BNE **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**Crips**er en primært, men ikke utelukkende, afroamerikansk bande fra USA. Den ble grunnlagt i Los Angeles i California i 1969 av Raymond Washington og Stanley Williams. Det som en gang var en allianse mellom to autonome bander, er nå et løst nettverk av individuelle *sett*, som ofte er i åpen krig med hverandre. Banden finnes i de fleste store byer i USA.

Crips er en av de største og mest voldelige sammenslutninger av gatebander i USA, med et anslått medlemstall på 50 000. Banden er kjent for å være involvert i mord, ran, narkotikahandel og mange andre kriminelle aktiviteter. Banden er kjent for sine medlemmers bruk av blåfarvet tøy, men denne praksisen har avtatt på grunn av politiets harde linje overfor bandemedlemmene. Medlemmer av Crips myrder hverandre i interne oppgjør i en tre ganger så stor skala som de myrder rivaliserende medlemmer i erkerivalen Bloods.[]

Referanser
----------

1. 1 2 3  U.S. Department of Justice, *Crips*.
2. ↑  Philip, Thomsen (13. desember 2005). «Nu er Tookie død». *Ekstrabladet*. Besøkt 27. april 2012.
3. ↑  Les Crips på *onlycrips.skyrock.com*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BBC Things
 |
**Raftsundet bru (Raftsundbrua)** er ei bru som krysser Raftsundet mellom Hinnøya og Austvågøya, i Hadsel kommune i Nordland. Brua er ei spennbetongbru, bygd etter fritt frambygg-metoden, på 711 meter, med lengste spenn på 298 meter og seilingshøyde på 45 meter. Brua har 4 spenn. Hovedspennet var det lengste fritt frambygg-spennet i verden da brua ble åpnet.

Raftsundet bru ble åpnet 6. november 1998. Den er den siste av de lange bruene som binder sammen øyene i Lofoten. Brua ble prosjektert av firmaet Aas-Jakobsen AS i Oslo og bygget av AS Anlegg som hovedentreprenør. Prosjektleder var Kurt-Eirik Dishington Johnsen.

Det er i Raftsundet bru brukt betong av type C65 og LC60. I forbindelse med byggingen ble det tillatt pumping av lettbetong. Raftsundet bru er det første bruprosjekt i Norge hvor det ble gitt tillatelse for pumping av lettbetong.

Brua er en del av Lofast, som ble åpnet 1. desember 2007. Siden da er Raftsundet bru en del av europavei 10. Brua knytter den delen av Vågan kommune som ligger på Hinnøya sammen med resten av kommunen. Paradoksalt nok har Raftsundet bru gitt innbyggerne i Austre Vågan lengre reisevei enn før, fordi ferga direkte mellom Digermulen og Svolvær tok kortere tid enn det nå tar å kjøre fra Digermulen via Raftsundet bru til Svolvær.

Se også
-------

* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

Eksterne lenker
---------------

* Raftsundbrua på broer.no
* Aas-Jakobsens faktablad om Raftsundbrua (på engelsk)
* Structurae om Raftsundbrua
* Statens vegvesens side om Lofast
* The World's Longest Tunnel Page (bru-delen)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister **·** Nasjonal vegdatabank
 |
**Bahman Golbarnejhad** (født 12. juni 1968 i Abadan, død 17. september 2016 i Rio de Janeiro) var en iransk handikappet syklist, som konkurrerte i klassen C4. Han deltok ved Paralympiske sommerleker 2012 og 2016, og døde etter en krasj under landeveisrittet ved de paralympiske sommerlekene i 2016.

Idrettskarriere
---------------

2012
Golbarnejhad deltok i banesykling ved Paralympiske sommerleker 2012 i London. Han kom på 11.-plass i scratch-løpet, 17.-plass i individuelt forfølgelsesritt og 18.-plass i 1000 meter temporitt. Han deltok også i landeveissykling, men fullførte ikke fellesstarten.

2016
Ved Paralympiske sommerleker 2016 deltok han i landsveissykling. På fellesstarten krasjet han, og døde på sykehuset samme dag. Han skal ha knekt nakken i krasjet, men døde av hjertestans på sykehuset.

Referanser
----------

1. ↑  IPC - *Statement on Iranian cyclist Bahman Golbarnezhad*, besøkt 17. september 2016.
2. ↑  VG.no - *Paralympics-syklist døde etter velt*, besøkt 18. september 2016.
3. ↑  Dagbladet - *Han skulle oppfylle sin store drøm. I stedet endte Paralympics med en grufull tragedie*, besøkt 18. september 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Rio 2016 - Bahman Golbarnezhad Arkivert 23. september 2016 hos Wayback Machine.
* Profil hos IPC (arkivert)
En prompepute som venter på sitt neste offer.
En **prompepute** er et redskap som benyttes til narrestreker, og redskapet slår spesielt an blant de som har en såkalt flatulenshumor, som er en del av humorkategorien «barnehagehumor». Objektet er en form for pute som virker på en slik måte at når noe av større vekt trykkes ned på den, lager den en lyd som imiterer en promp, derav navnet «prompepute».

Bruk
----

Luksusutgaven som sparer pusten din ved at luften fylles av seg selv.
* En ordinær prompepute (øverste bilde) er laget av to gummiflater som man manuelt må fylle med luft før den kan benyttes.
* Luksusutgaven (nederste bilde) inneholder skumgummi, og med et lite hull på en av flatene fylles puten automatisk med luft.

Når puten er klar legger man den på en plass (helst skjult) der en person kommer til å sette seg. Når «offeret» setter seg vil luften trykkes ut av den lille «trakten» slik at puten lager en prompelignende lyd. Dermed vil det virke som om personen som satte seg ned på puten slapp en fjert.

Historie
--------

Den romerske keiseren Elagabalus, også kjent som Heliogabalus, var kjent for å ta i bruk en prototype av en prompepute på mange av sine middagstilstelninger,, men den moderne versjonen vi kjenner i dag ble oppfunnet på nytt på 1920-tallet av JEM Rubber Co. i Toronto, Canada, av ansatte som eksperimenterte med rester av gummistykker. Eieren av firmaet kontaktet dansken Samuel Sorenson Adams som var oppfinner av mange narrestrekleker (S.S. Adams Co.), med sin nye oppfinnelse. Adams sa at produktet var «for vulgært» og aldri kom til å slå an. JEM Rubber tilbød ideen til Johnson Smith Company som solgte produktet med stor suksess. S.S. Adams Co. produserte senere sin egen variant som ble kalt «Razzberry Cushion».

Referanser
----------

1. ↑  Ball, Warwick (2001). *Rome in the East: the transformation of an empire* **(engelsk)**. London New York: Routledge. s. 412. ISBN 0-415-24357-2. Besøkt 7. desember 2011.
2. ↑  Icks, Martjin (15. september 2011). «The Crimes of Elagabalus». Literary Review. Besøkt 7. desember 2011.
3. 1 2  Stan Timm; Mardi Timm (31. mars 2008). «Whoopee Cushion got first airing here». *Toronto Star* **(engelsk)**. Arkivert fra originalen 23. juni 2013. Besøkt 17. august 2019.
**Johan Caspar Herman Wedel-Jarlsberg** (1841–1922) var en norsk stamhusbesitter og øverste kammerjunker.

Han fødtes på Jarlsberg som sønn av grev Peder Anker Wedel Jarlsberg og Hedevig Betzy Annette Sigismunda Anker. I sin tidlige ungdom, studerte han malerkunsten under opphold i Karlsruhe og Göttingen, en interesse han bibeholdt hele livet. I Tyskland traff han en annen kunstner, den høyadelige polskættede Helene Louise Celine Radetzka-Miculicz (1847–1931) hvis far var russisk kammerherre. Paret giftet seg i 1867, hvoretter de bosatte seg på gården Rise under Jarlsberg, og flyttet senere inn til Christinia. I 1893 arvet han Jarlsberg etter faren hvoretter paret slo seg ned her. Han ble herigjennom den første med tittelen *stamhusbesitter*. I 1904 ble han utnevnt til øverste kammerjunker.

Paret foretrakk det stille privatliv, men i 1905 ble gården sentrum for store begivenheter. Da fikk de besøk av kong Haakon VII og dronning Maud på vei hjem fra kroningen i Trondhjem.

De var begge musikalske og hadde sosiale interesser. Johan Caspar Hermans kunstneriske åre kom blant annet til uttrykk ved landskapsmalerier på suppraporter i Jarlsbergs stuer. I anledning av ekteparets gullbryllup, fikk de opprettet et legat for husmenn og arbeidere i Jarlsbergs tjeneste.

Kammerjunkeren døde på Jarlsberg 82 år gammel, hvoretter han ble bisatt i Store Guldkrone.

Referanser
----------

1. ↑   Danmarks Adels Aarbog, bind 1997-99[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3  «Aftenposten: Ugens nyt 1922.11.14». Christiania. 1922.
3. 1 2  Kavli, Guthorm (1983). *Jarlsberg*. Universitetsforlaget. s. 76–77. ISBN 8200063240.
4. ↑  Andreassen, Mari Pettersvold (1990). *Jarlsberg hovedgård: 1000 bein i fjøset og 40 mann i arbe'*. Vestfold grafiske. s. 15. ISBN 8299227003.
5. ↑  Tank, Roar (1930). *Jarlsberg hovedgaard og dens besiddere gjennom tiderne*. no#: Gyldendal. s. 184.
6. ↑  Valebrokk, Eva (1997). *Norske slott, herregårder og gods*. Andresen & Butenschøn. s. 262. ISBN 8276940234.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Jenő Jandó** (født 1. februar 1952 i Pécs i Ungarn, død 4. juli 2023 i Budapest) var en ungarsk pianist og professor ved Franz Liszt-akademiet i Budapest i Ungarn.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn og utdannelse

Han studerte pianospill ved Liszt-akademiet med Katalin Nemes og Pál Kadosa. Senere vant han mange store internasjonale piano­konkurranser, deriblant Georges Cziffra- og Ciani Piano-konkurransene. Hans profesjonelle karriere begynte likevel først da han 18 år gammel vant tredjeplassen i Beethoven Piano Competition. Han vant også den ungarske *Hungarian Piano Concours* i 1973, og tok førsteplassen i kammermusikkkategorien ved Sydney International Piano Competition i 1977.

### Solo-utøver og akkompagnatør

Jandó trivdes både som soloartist og som akkompagnatør.[] Plateutgivelsene hans spenner fra komplette innspillinger av Ludwig van Beethovens sonater til Franz Schuberts «Die Forelle», Beethovens «Ghost» og «Archduke» pianotrioer.

Som akkompagnatør samarbeidet Jenő Jandó med Takako Nishizaki om innspillinger av Beethovens, Francks, Griegs fiolinsonater, Franz Schuberts samlede sonater og Wolfgang Amadeus Mozarts sonater for Naxos Records. Noen av disse innspilingene er høyt rangert i verket The Penguin Guide to Recorded Classical Music. Eksempler på Jandós særpreg i rollen som akkompagnatør er innspillingene av Zoltán Kodálys sonate for cello og piano samt, i nyere tid, innspillingene av Ernő Dohnányis cellosonater der han akkompagnerer cellisten Maria Kliegel.

Han var kjent for å synge mens han spilte, og for å stoppe dette plasserte han en utent sigarett i munnen.

### Innspillinger

Jandó spilte inn over 60 plater, med musikk av blant andre Johann Sebastian Bach, Ludwig van Beethoven, Franz Liszt, Robert Schumann, Franz Schubert, Johannes Brahms, Joseph Haydn, Béla Bartók og Frédéric Chopin. I de senere år spilte han utelukkende inn plater for selskapet Naxos Records.

### Død

Jenő Jandó døde den 4. juli 2023 i en alder av 71 år i Budapest.

Referanser
----------

1. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 3. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 15. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   «Meghalt Jandó Jenő Kossuth-díjas zongoraművész»[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   lfze.hu[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Jeno Jando Biography. Listen to Classical Music by Jeno Jando
6. ↑  «Meghalt Jandó Jenő Kossuth-díjas zongoraművész». *24.hu* **(ungarsk)**. 4. juli 2023. Besøkt 4. juli 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Jenő Jandó på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Jenő Jandó på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Jenő Jandó på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Jenő Jandó på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Jenő Jandó på AllMusic Rediger på Wikidata
* (en) Jenő Jandó – biografi og diskografi på Naxos.com

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NLA **·** NKC **·** ICCU **·** BNE **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |
**CyberWatcher** er et norsk teknologiselskap som utvikler løsninger for nyhetssøk, nyhetsfiltrering og medieovervåking. Selskapet ble etablert i 1999 med hovedkontor på Lysaker utenfor Oslo, Norge.

I 2001 ble CyberWatcher fremhevet av Bill Gates som en global pioner innen .NET.

I 2003 mottok CyberWatcher prisen European Seal of Excellence for tjenestene selskapet utviklet.

I 2004 ble Intellisearch etablert som en spin-off av CyberWatcher. IntelliSearch mottok samme år PC Worlds pris for beste IT-produkt.

I 2005 ble CyberWatchers norske kundeportefølje kjøpt opp av Intermedium.

I 2008 ble Updatum AB etablert som et datterselskap til CyberWatcher og Updatum AB overtok CyberWatchers partnere og kunder i Europa. Updatum spesialiserer seg på å levere informasjonstjenester og løsninger innen medieovervåking og markedsovervåking, mens CyberWatcher fokuserer på å utvikle ny teknologi.

I 2013 ble CyberWatcher kjøpt opp av Solid Publication (nå Solid Media Group).

Referanser
----------

1. 1 2  «Accomplishments/Awards». CompIntel. Besøkt 29. oktober 2009.
2. ↑  «Smarte søk med norsk intelligens». ITavisen. 15. mars 2005. Arkivert fra originalen 4. juni 2009. Besøkt 29. oktober 2009.
3. ↑  «Årets beste IT-produkter». Nettavisen. 8. desember 2004. Arkivert fra originalen 24. oktober 2006. Besøkt 29. oktober 2009.
4. ↑  «Avisene kjøper opp nettovervåker». digi.no. 21. juni 2005. Besøkt 29. oktober 2009.
5. ↑  «Updatum takes over partner network from CyberWatcher». Press Release. 4. april 2008. Besøkt 29. oktober 2009.

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted (eng.)
**Grete Ellingsen** (født 20. januar 1976) er en norsk politiker (H). Hun var ordfører i Sortland kommune fra 2011 til 2015 og statssekretær i Kommunal- og moderniseringsdepartementet 2015–2017.

Karriere
--------

Ellingsen har juridisk embedseksamen fra Universitetet i Oslo. Før hun ble ordfører, var hun juridisk rådgiver ved Mattilsynets regionkontor for Nordland i 2011, dommerfullmektig i Vesterålen tingrett 2008–2011 samt advokatfullmektig og praktiserende advokat 2001–2008. Fra 2018 er hun styreler i Nordlandsforskning.

Politisk karriere
-----------------

Hun har vært medlem av Sortland kommunestyre siden 2003 og var ordfører fra 2011 til 2015. Hun var leder i Sortland Høyre 2008–2011 og 3. vararepresentant til Stortinget fra Nordland 2009–2013. Hun var statssekretær i Kommunal- og moderniseringsdepartementet fra 2015 til 2017.

Referanser
----------

1. ↑  Grete Ellingsens profil Arkivert 23. april 2015 hos Wayback Machine. hos Høyre.
2. ↑  Grete Ellingsen blir Nordlandsforsknings nye styreleder - forskning.no
3. ↑  Ordførerpresentasjon Arkivert 9. mai 2013 hos Wayback Machine. hos *Kommunal Rapport*; besøkt 3. juni 2013.
4. ↑  «Grete Ellingsen». Stortinget.no.
5. ↑  «Endring blant statssekretærane». Kommunal- og moderniseringsdepartementet. 6. november 2015. Besøkt 9. november 2015.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Grete Ellingsen hos Stortinget Rediger på Wikidata

* (no) Grete Ellingsen hos Norsk senter for forskningsdata politikerarkiv (nedlagt) Rediger på Wikidata

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Stortinget
 |