**Torsk** (*Gadus morhua*), eller mer nøyaktig **atlanterhavstorsk**, er en fiskeart i torskefamilien. I norsk sammenheng er denne arten den kommersielt viktigste matfisken i denne familien og brukes veldig mye i norsk tradisjonsmat.

I Sør-Norge er bestanden av kysttorsk truet i den grad at det er innført forbud mot fiske av torsk i Oslofjorden og andre vernetiltak.

Navn og kategorisering
----------------------

Ordet «torsk» kommer av det gammelnorske «turskr», som er en sammentrekning av «turrfiskr» – tørrfisk.

Norske bestander av arten skilles i kysttorsk og havtorsk eller skrei. Skreien kommer til norskekysten for å gyte, mens kysttorsken er stedbunden. Den vandrende bestanden kalles *vandrende oseanisk torsk*, *norsk-arktisk torsk* eller *nordøstarktisk torsk*. Under oppvekst i Barentshavet kalles torsken *loddetorsk* etter hovedføden lodde, mens skrei er kjønnsmoden vandrende torsk. Stedbunden torsk kalles *kysttorsk*.

Lokalt omtales småtorsk med mange navn, for eksempel *gjedd* og *kroppung*.
Bruken av fiskenavnet «torsk» eller «tosk» som skjellsord kan komme av at fisken har vært sett på som lett å fange.

Beskrivelse
-----------

**Mangler referanser:** Dette avsnittet trenger **flere eller bedre** referanser for verifikasjon. Hjelp gjerne til med å forbedre dette avsnittet, ved å legge til pålitelige kilder (en). Materiale uten kilder kan bli fjernet.
Torsken kan bli opptil 150-200 cm lang og veie opp mot 60 kg. Den kjennetegnes gjennom «hakeskjegget», som egentlig er en finne. Torsken har dessuten tre ryggfinner og to gattfinner. Farger varierer med habitatet. I havområder med mye alger får gjerne skinnet et rød- eller grønnskjær, mens fisk som lever nær bunnen eller over sandbunn gjerne blir blekgrå i fargen.

I vill tilstand vil det ta fra to til ti år til torsken er kjønnsmoden. Den gyter vanligvis i mars/april, og eggene er pelagiske (flytende i vannmassen). Klekking skjer fra to til fire uker etter befruktning, avhengig av temperaturen. Torsken gyter i såkalte 'batch', det vil si at den slipper ut porsjoner med rogn i løpet av hele gytesesongen. Den kan gyte mellom 10 og 20 slike batcher. Atlanterhavstorsken kan bli mer enn 20 år gammel.

Utbredelse, habitat og bestand
------------------------------

**Mangler referanser:** Dette avsnittet trenger **flere eller bedre** referanser for verifikasjon. Hjelp gjerne til med å forbedre dette avsnittet, ved å legge til pålitelige kilder (en). Materiale uten kilder kan bli fjernet.
Atlanterhavstorsken finnes i Atlanterhavet langs øst- og nordkysten av Nord-Amerika, langs kysten av Grønland og i Nordishavet, sør til Biscayabukten. Utbredelsesområdet inkluderer også havområdene rundt Island, Barentshavet, langs kysten av Norge og Skagerrak.

Atlanterhavstorsken skilles i to hovedtyper. Kysttorsken som lever forholdsvis stasjonært i kyststrøk og nært bunnen, og den vandrende oseaniske torsken (skrei) som i større grad lever pelagisk og dypere på åpent hav. Dybder på 500-600 meter er ganske normalt og typisk, selv om den også finnes på grunnere dyp. Atlanterhavstorsken kan noen steder også finnes i brakkvann. Den trives i vann som holder 0-20 grader Celcius (som fullvoksen helst i temperaturer under 10 grader C). Den norske torskebestanden er antatt å utgjøre 25-50 prosent av totalbestanden.

Bestandene av kysttorsk er i varierende grad truet, og noen steder er det forbudt å fiske torsk. For eksempel er det ulovlig å fiske torsk i Oslofjorden, og får man torsk på kroken skal den skånsomt slippes ut igjen. Det finnes andre vernetiltak også.

Fiske
-----

Torsk tatt med garn nær kysten  
 Foto: Arnstein Rønning 
Torskefiske har pågått langs kysten av Norge siden steinalderen.[] Det er kjent at sjøfarende brakte med seg tørket torsk på lange ekspedisjoner.[] Allerede i vikingtida eksporterte nordmenn tørket torsk til Sør-Europa, først og fremst Spania og Italia.[] Eksporten har pågått ubrutt gjennom mer enn 1000 år og har fortsatt stor betydning.[] Tørrfisken produseres i første rekke i Lofoten hvor fisket etter gytemoden skrei pågår i begynnelsen av hvert år.

Siden 1970-tallet ble torskefisket regulert i Norge.[] Det har imidlertid eksistert en egen *Lofotlov* lenge før disse reguleringene ble innført.[] Lofotloven regulerer fortsatt aktiviteten på innersiden av Lofoten.[] Hensikten er å unngå brukskollisjoner ved å definere egne områder for stående redskaper (garn og line).[]

Moderne regulering er begrunnet utfra risikoen for overfiske og ufornuftig beskatning.[] Reguleringene omfatter både fangsmengder (uttak) og fiskeaktiviteter (innsats). Torskebestanden i Barentshavet forvaltes av Norge og Russland i Den norsk-russiske fiskerikommisjonen. Norsk kvote fordeles på trålerflåten og konvensjonelle redskaper etter nøkkelen 30/70. Artsdatabanken vurderer bestanden av kysttorsk nord for Stad som truet og har ført den inn på Norsk rødliste for arter med status EN – *Sterkt truet*.

Fiskeforedling
--------------

**Mangler referanser:** Dette avsnittet trenger **flere eller bedre** referanser for verifikasjon. Hjelp gjerne til med å forbedre dette avsnittet, ved å legge til pålitelige kilder (en). Materiale uten kilder kan bli fjernet.
Torsk har i uminnelige tider blitt foredlet og gjort holdbar som tørrfisk. Tørr vårvind gjør arbeidet uten bruk av konserveringsmidler. I nærmere tusen år har tørrfisk blitt eksportert fra Norge til marked i Europa. Før år 1700 ble klippfisk introdusert som en alternativ metode for å gjøre fisken holdbar. Både tørrfisk og klippfisk er stadig viktige eksportartikler fra Norge til verdensmarkedet. 

Torskens indre organer. 1: Leveren. 2: Svømmeblæren. 3: Rogn. 4: Blindsekker. 5: Magesekken. 6: Tarmen (litt skjult bak rognen).
Torsk i Gjesvær.
Fersk torskefilet.  Foto: John Leffmann

Oppdrett
--------

**Mangler referanser:** Dette avsnittet trenger **flere eller bedre** referanser for verifikasjon. Hjelp gjerne til med å forbedre dette avsnittet, ved å legge til pålitelige kilder (en). Materiale uten kilder kan bli fjernet.
Torsk har de siste årene vært mye forsket på når det gjelder oppdrett. Her klarer man å få fram store mengder fisk (hvis man er heldig), likevel kan dødeligheten være hele 90 % opp til et gram. På yngelstadiet blir larvene først fôret med rotatorier og eventuelt artemia, før den blir tilvent en vanlig tørrfôrdiett. Etter rundt tre måneder i et klekkeri veier fisken ca. ett gram, og er klar for påvekstfasen.

Se også
-------

* Skrei
* Torskekrigen
* Rotatorier
* Artemia
* Fiskeoppdrett

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 4. mars 2022. Besøkt 4. mars 2022.
2. ↑  Sobel, J. 1996. *Gadus morhua*. In: IUCN 2006. 2006 IUCN Red List of Threatened Species. Downloaded on 06 August 2007.
3. ↑  Hesthagen T, Wienerroither R, Bjelland O, Byrkjedal I, Fiske P, Lynghammar A, Nedreaas K og Straube N (24. november 2021). «Fisker. Vurdering av torsk *Gadus morhua* som LC for Norge»Åpent tilgjengelig. *Norsk rødliste for arter 2021*. Artsdatabanken. Besøkt 30. mars 2023.
4. ↑  «Torsk - Norsk Akademisk Ordbok». Besøkt 16. januar 2020.
5. ↑  
Ivar Aasen (1918). *Norsk ordbog*. Kristiania: Alb Cammermeyers forlag.
6. ↑  Vøllestad, Asbjørn: torsk i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 15. april 2022
7. ↑  «Vern av kysttorsk i sør». Fiskeridirektoratet. Besøkt 15.4.2022.
8. ↑  «Faktablad fra Artsdatabanken. PDF» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 27. september 2007. Besøkt 6. august 2007.

Andre kilder
------------

* Wilmot, C. and K. Wehrly. 2005. *Gadus morhua* (On-line), Animal Diversity Web. Accessed August 06, 2007

Litteratur
----------

* Pethon, Per (2005). *Aschehougs store fiskebok* (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7.
* Torsvik, Mortensen, Nedreaas (red.) Fiskeribiologi ISBN 82-529-1720-8
* Karlsen & van der Meeren (2013). Oppdrettsanlegg og interaksjoner med marin fisk. Fisken og Havet 6-2013.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *torsk* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen Rediger på Wikidata

* (en) *torsk* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *torsk* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *torsk* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *torsk* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *torsk* hos FishBase Rediger på Wikidata

* (en) *torsk* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *torsk* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Gadus morhua* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Gadus morhua* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Gadus morhua* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
* (en) *Gadus morhua* Linnaeus, 1758 Atlantic cod - FishBase
* (no) i oppdrett - Havbruksrapport 2002
* På jakt etter framtidstorsken - Interaktiv multimedia fra forskning.no 16.8.06

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Uppslagsverket Finland **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |