**Mikkel Rasmussen Vindal** (1833–1914) var en norsk politiker og bonde fra Oppdal. Han var stortingsmann for Søndre Trondhjems amt (Sør-Trøndelag) 1877–1882 og 1890–1891. Vindal var opprinnelig moderat venstremann, men ble i sin siste periode valgt som høyremann.

Familie og yrke
---------------

Han var sønn av gårdbruker Rasmus Mikkelsen Vindal og hustru Kristi Olufsdatter Hoel på Negard i Vinndal i Oppdal. Han var eldst av tre søsken.

Han gikk Søndre Trondhjems amts landbruksskole på Munkvoll i Strinda, hvor han tok eksamen med beste karakter i 1853. Han var senere assistent ved landbruksskolen og assistent for statens reiseagronom med stipend fra amtet.

I 1859 overtok han farsgården i Oppdal. Hans mange offentlige gjøremål gikk på bekostning av gårdsdriften, men han drev gården frem til han solgte den ut av slekten i 1903.

Han var i sitt første ekteskap gift med Marie Sæter, datter av Oppdals ordfører og stortingsmann Ingebrigt Haldorsen Sæter. Mikkel og Marie fikk fem barn før hun døde i 1880. Som enkemann giftet han seg på nytt med Helene Neergaard, datter av tidligere stortingsmann John Neergaard. Han fikk også tre barn i sitt andre ekteskap.

Politisk arbeid
---------------

Vindal ble første gang innvalgt i Oppdal herredsstyre i 1867. En periode var han også varaordfører.

Han ble varamann til Stortinget i 1874, da svigerfaren Ingebrigt Haldorsen Sæter gikk ut av tinget. Vindal var stortingsmann for Søndre Trondhjems amt i periodene 1877–1879 og 1880–1882. Han satt i Stortingets gasje- og pensjonskomité.

Han var moderat venstremann, men stemte sammen med venstreopposisjonen for 9. juni-beslutningen i 1880, som gjennomførte grunnlovsendringen om statsrådenes adgang til stortingsforhandlingene uten kongelig sanksjon. Vindal er også nevnt som en av «de tretti tyranner» i kretsen rundt Peder Rinde og Søren Jaabæk i denne perioden. Vindal skal senere ha betrodd høyremannen Yngvar Nielsen at han angret for 9. juni-beslutningen.

Det ble vanskelig for moderate kandidater som Vindal å bli gjenvalgt ved stortingsvalget i 1882, da partiene mobiliserte for sine sikreste støtter. Innen stortingsvalget i 1885 hadde han sluttet seg til «bukolikerne», de moderat-konservative innen partiet Høyre, og ble en sentral skikkelse i grunnlovsforeningen (Høyre) i Oppdal.

Ved stortingsvalget i 1888, da det ble flertall for Høyre og Moderate Venstre på valgmannstinget i Søndre Trondhjems amt, ble han 3. varamann til Stortinget. Han møtte for den avdøde stortingsmannen Ole Evensen Stav i 1890 og 1891, og satt i Stortingets justiskomité.

Referanser
----------

1. ↑   Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 928[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Statsarkivet i Trondheim (SAT): Ministerialprotokoller, klokkerbøker og fødselsregistre – Sør-Trøndelag, 678/L0909: Ministerialbok nr. 678A17, 1912–1930», besøkt 3. februar 2020[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2  Støten, Knut (1966). «Partifordelingen på stortingene 1876–85». *Historisk tidsskrift*. 45 (1): 31–59.
4. 1 2 3  Hoel, Odd Gunnar Jære og Hoel, Ivar (1983). *Slekt følgjer slekt. Register over Hoelslekta, Lønset i Oppdal*. Berkåk. s. 13–14. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
5. 1 2 3 4 5  Lindstøl, Tallak (1914). *Stortinget og statsraadet 1814–1914. Bind 1, del 2: Biografier L–Ø samt tillæg*. Kristiania. s. 928.
6. 1 2  Grande, Ingv. (1947). *Landbruksundervisningen i Sør-Trøndelag gjennom 100 år. Del 1*. Trondheim. s. 61 og 63.
7. ↑  «Søndre Throndhjems Amts Landbrugsskole». *Trondhjems borgerlige Realskoles alene-priviligerede Adressecontoirs-Efterretninger*: 2. 10. oktober 1853.
8. ↑  Hoel, Ola P. (1987). *Styre og stell i Oppdal kommune 1837–1987*. Oppdal kommune. s. 80–82. ISBN 82-7083-148-4.
9. ↑  Koht, Halvdan (1922). *Johan Sverdrup. Bind 2: 1870–1880*. Oslo: Aschehoug. s. 281–282.
10. ↑  Nielsen, Yngvar (1912). *Under Oscar II's Regjering. Oplevelser og Optegnelser 1872–1884*. Kristiania: Gyldendal. s. 129.
11. ↑  *Adresseavisen*: 10. 6. januar 1971.  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)
12. ↑  Nielsen, Yngvar (1912). *Under Oscar II's Regjering. Oplevelser og Optegnelser 1872–1884*. Kristiania: Gyldendal. s. 304.
13. ↑  «Om Utheims Valgstatistik». *Morgenbladet*: 1. 19. november 1885.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata*