**Californium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med atomnummer 98 og kjemisk symbol **Cf**.

Historie
--------

Californium ble første gang fremstilt i 1950 ved University of California, Berkeley av forskerne Stanley G. Thompson, Kenneth Street, Jr. Albert Ghiorso og Glenn T. Seaborg. Ved hjelp av en syklotron bombarderte de isotopen 242**Cm** (curium) med alfapartikler og fikk som resultat 245**Cf** (og ett fritt nøytron):

{\displaystyle \mathrm {^{242}\_{\ 96}Cm\;+\;\_{2}^{4}He\;\;{\xrightarrow {\;}}\;\_{\ 98}^{245}Cf\;+\;\_{0}^{1}n} }
Californium var det sjette transurane grunnstoffet som ble påvist, og forskergruppen kunngjorde sin oppdagelse 19. juni 1950.

Grunnstoffet ble oppkalt etter staten California i USA.

Californiumatomets elektronskall

Egenskaper
----------

Californium er et radioaktivt tungmetall som tilhører aktinoidene. Det har ikke lykkes å isolere stoffet i ren form, men det er antatt å være sølvgrått av utseende. Videre er det forventet at det oksiderer raskt i luft og damp, og angripes av syrer, men ikke av basiske løsninger. 

### Isotoper

20 isotoper er kjent, og alle er ustabile (og dermed radioaktive). De mest stabile er 251**Cf** med halveringstid 898 år, 249**Cf** med halveringstid 351 år, 250**Cf** med halveringstid 13,08 år, 252**Cf** med halveringstid på 2,645 år og 248**Cf** med halveringstid 333,5 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 61 døgn, og de fleste kortere enn 4 timer. Isotopene 237**Cf**, 238**Cf**, 240**Cf**, 242**Cf**, 246**Cf**, 248**Cf**, 249**Cf**, 250**Cf**, 252**Cf**, 254**Cf** og 256**Cf** kan nedbrytes ved spontan kjernespalting (fisjon).

Isotopen 252**Cf** er en sterk nøytronkilde, og er derfor meget skadelig for mennesker (ett mikrogram av 252**Cf** sender ut 170 millioner nøytroner i minuttet).

CAS-nummer: 7440-71-3

Forekomst
---------

Californium forekommer ikke naturlig på Jorden, men fremstilles kunstig i laboratorier. I 1956 fremsatte en forskergruppe fra USA en hypotese om at kjernespalting av californiumisotopen 254**Cf** var årsaken til variasjoner i lysstyrken i type 1 supernovaer. Moderne gammastråledetektorer har funnet spor fra kjernespalting av kobolt og aluminium i supernovaer, men ikke californium.

Anvendelse
----------

Californium brukes som nøytron-kilde i geologiske analyse-instrumenter. I oktober 2006 ble grunnstoffet oganesson fremstilt ved å bombardere 249**Cf** med 48**Ca** (kalsium). 252**Cf** brukes som nøytronkilde i kreftbehandling.

Referanser
----------

1. ↑  Jefferson Lab: *Isotopes of the Element Californium*
2. ↑  Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for californium Arkivert 22. juni 2008 hos Wayback Machine.
3. ↑  Radiochemistry Society – Element: Californium
4. ↑  Californium-254 and Supernovae Burbidge, Burbidge, Hoyle, Christy, Fowler, 1956
5. ↑  Stanford Linear Accelerator Center – On Beyond X, Virginia Trimble. side 52-53 (pdf)
6. ↑  «Oak Ridge National Laboratory, USA - Oak Ridge facilities provide significant isotope production». Arkivert fra originalen 24. september 2008. Besøkt 24. mai 2008.

| * v
* d
* r
Periodesystemet |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalimetaller | Jordalkalimetaller | Lantanoider | Actinoider | Transisjonsmetaller | Metaller | Halvmetaller | Ikke-metaller | Halogener | Edelgasser |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |