recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Framtidskommissionen** er en svensk statlig kommisjon som har som mandat å identifisere de viktige samfunnsutfordringer Sverige står overfor på lengre sikt, mot år 2020 og år 2050. Kommisjonen består av Sveriges statsminister og de øvrige tre partilederne i regjeringen samt et antall personer fra ulike deler av det svenske samfunnet.

Framtidskommissionens medlemmer ble kunngjort 16. november 2011. Kommisjonen skal fungere frem til 1. mars 2013, når den skal avslutte sitt arbeid med å presentere en rapport.

Kommisjonen støttes i sitt arbeid av et sekretariat, som består av en sjef og et antall forskere eller utredere. Sekretariatet inngår i Statsrådsberedningen.

Medlemmer
---------

Framtidskommissionen ledes av statsminister Fredrik Reinfeldt (M) og består ellers av utdanningsminister Jan Björklund (FP), næringsminister Annie Lööf (C), sosialminister Göran Hägglund (KD), samt følgende personer:

* Viveca A. Johnson, styreleder i Nordstjernan
* Klas Eklund, økonom og professor ved Lunds universitet
* Helena Jonsson, leder i LRF
* Pekka Mellergård, dosent i nevrokirurgi og høyskolerektor
* Eva Nordmark, leder i TCO
* Johan Rockström, professor og sjef for Stockholm Environment Institute och Stockholm Resilience Centre
* Mernosh Saatchi, direktør i Humblestorm
* Lars Trägårdh, professor ved Ersta Sköndal högskola
* Stina Westerberg, generaldirektør i Statens musikverk

Referanser
----------

1. ↑  Framtidskommissionens medlemmar Arkivert 28. desember 2011 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
**Zhenren** (kinesisk: 真人; pinyin: **Zhēnrén**, «sant menneske») er et ideal i taoismen og i den kinesiske buddhisme.

I buddhismen dreier det seg om en arhat.

I daoismen er en *zhenren* en som er nådd frem til sannheten, som eksisterer i enhet med universet og som virkeliggjør dao. Denne tilstand ble likestilt med «opplyst» status: Det sanne menneske er fritt fra konsepter, forestillinger og begrensninger, det er i besittelse av den absolutte frihet og av daos tomhet.

Begrepet dukker opp for førdte gang i overlevert kinesisk filosofi i forbindelse med det daoistiske hellige (kinesisk: 聖人; pinyin: *Shèngrén*) i *Daodejing*, der det siktes til den opplyste hersker. Begrepet blir tatt opp igjen og beskrevet i *Zhuangzi*, der det formuleres som *Zhenren* (6. bok, kapittel 1. av Zhuangzi). Etter denne beskrivelsen er et *zhenren* fritt for ethvert individuelt perspektiv, fritt for forkjærligheter og aversjoner, i pakt med livets naturlige prosesser (sammenlign med wu wei) og helt fritt fra dødsangst. I Zhuangzi benyttes også varianter av *zhengren*, som *zhiren* («fullkomment virkeliggjort menneske») og *shenren* («åndelig menneske»).

Også verket *Huainanzi* benytter begrepet *zhenren*. Der heter det at «det sanne menneske blir ikke født, det dør ikke, det er tomt men samtidig fylt».

I senere taoistisk lære står *zhenren* over de udødelige (xian) *og under en guddom. Fra Tangdynastiets benyttes begrepet om fremstående gistoriske personligheter og daoistiske vismenn.*

Litteratur
----------

* Ingrid Fischer-Schreiber: *Das Lexikon des Taoismus. Grundbegriffe und Lehrsysteme. Meister und Schulen. Literatur und Kunst. Meditative Praktiken Mystik und Geschichte der Weisheitslehre von ihren Anfängen bis heute*. Goldmann, München 1996, ISBN 3-442-12644-4.

Referanser
----------

1. ↑   眞人, Digital Dictionary of Buddhism

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |
Et **læringsmiljøutvalg** er et organ som skal påse at en høyere utdanningsinstitusjon har et forsvarlig læringsmiljø. Læringsmiljøet skal oppfylle bestemmelsene i lov om universiteter og høgskoler. Loven gir bestemmelser om det fysiske læringsmiljøet, for eksempel om luftkvalitet, lyd- og lysforhold, tilgang til bygg og lignende stiller krav om at læringsmiljøet skal være forsvarlig ut fra hensynet til studentenes helse, sikkerhet og velferd.

Ifølge loven skal alle høyere utdanningsinstitusjoner ha et læringsmiljøutvalg. Læringsmiljøutvalget er underlagt institusjonens styre, som har det overordnede ansvaret for læringsmiljøet. Utvalget skal bidra til at lovbestemmelsene om læringsmiljø blir gjennomført. Det skal delta i planlegginga læringsmiljøtiltak og følge utviklinga i spørsmål som angår studentenes sikkerhet og velferd. Læringsmiljøutvalget skal årlig gi rapport om organisasjonens arbeid med læringsmiljø. Studentene og institusjonens ansatte skal ha like mange representanter i utvalget.

Referanser
----------

1. ↑  Lovdata Lov om universiteter og høgskoler § 4-3
Vestvik kirke fra 1905 ligger i Framverran
**Framverran** er en del av Inderøy i Trøndelag. Det er Mosviks nordlige og nordvestlige del, som ligger til Beitstadfjorden og Verrasundet. 

Framverran tilsvarer Vestvik sogn, og dekkes av Vestvik kirke. Det er ingen andre offentlige tjenester i bygda, men flere forsamlingshus, et idrettslag og et helselag. Framverran skole, som ble nedlagt i 2010, var de siste 20 årene småtrinnsskole for hele Mosvik kommune. Det finnes en privat barnehage i Trongsundet og et privat butikkmuseum i Venneshamn.

Helleristningene i Kvennavika fotografert under nattlysing  Foto: Rolf Åge Brevik, 2020 
Bygda var fra 1838 del av Ytterøy kommune, fra 1867 til 1900 del av Mosvik og Verran kommune og fra 1901 til 1968 en del av Verran kommune; den ble til 1968 overført til Mosvik kommune. Bygda fikk veiforbindelse samtidig.

Næringslivet er jordbruk, skogbruk og turisme. Det finnes en campingplass og flere hyttefelt. Giplingøya dyrefredningsområde ligger utenfor tidligere Framverran skole. Framverran er Petter Northugs hjembygd. Helleristningene i Kvennavika, Handelsstedet Venneshamn og den fiktive jekteskipperen Martin Kvennavika hører også til i Framverran.

Referanser
----------

1. ↑  *Vestvik kirke fra middelalder til nåtid, kirke og samfunn*. Bokkomite: Tordis Markhus mfl. Utgitt av Mosvik menighetsråd, 2005. 274 s. ISBN 82-303-0554-4
2. ↑  Jon Åge Fiskum: Slutt etter 80 år med skole Arkivert 18. juni 2010 hos Wayback Machine. Trønder-Avisa, 17. juni 2010
3. ↑  (no) Framverran i Store norske leksikon
4. ↑  kalsen.no
5. ↑  Ernst Stavrum. Innledningsavsnittet om Verran; side 195-216. I: *Norges bebyggelse. Nordlige seksjon. Herredsbindet for Nord-Trøndelag. Søndre del*. Oslo, Norsk faglitteratur, 1956. Opptrykt Trondheim 1979.
6. ↑  Jorolf Nyborg. *Mosvik kommune : 100 år : 1901-2001*. Mosvik, 2001. 96 sider. ISBN 82-993302-4-6. (pdf)
7. ↑  (no) Giplingøya dyrefredningsområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Rettsliggjøring** kan blant annet betraktes som et uttrykk for at den utøvende makt (regjeringen og dens underliggende organer) i uforholdsmessig stor utstrekning overlater til den dømmende makt (domstolene) å avgjøre hvem som har rett i spørsmål som angår borgernes rettigheter og plikter i samfunnet.

Norge
-----

Et eksempel er at skattemyndighetene velger «å stå på sitt» når det gjelder hvor mye en borger skal betale i skatt i en bestemt sak, fremfor å gjøre en skikkelig vurdering av hvordan samme spørsmål er blitt behandlet tidligere av de samme myndigheter eller domstolene. Et annet eksempel er at NAV velger «å stå på sitt» når det gjelder forståelsen av en bestemt paragraf som enten tilgodeser eller innskrenker en borgers rettigheter til en bestemt trygdeytelse. 

Eksemplene illustrerer spørsmålet om etikk i forvaltningen. Er det etisk riktig at «den store, sterke staten» overlater til domstolene å vurdere spørsmålet, og dermed belaster borgeren kanskje unødig med en rettssak, når staten vet at den kommer til å tape? Er det etisk forsvarlig av den utøvende makt å faktisk velge å dyrke sin rolle som part i saken fremfor å innrømme feil? Spørsmålet settes kanskje på spissen i straffesaker, for eksempel Lilandsaken, Moen-saken og kanskje også Torgersen-saken.

Se også
-------

* Maktutredningen

Kilder
------

* (no) Rettsliggjøring i Store norske leksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | HDS
 |
**Framvaren** er en terskelfjord i Farsund kommune i Agder. Den er en av få fjorder som har råtnet uten menneskelig påvirkning. Fjorden er mer enn 170 meter dyp på enkelte steder, og overvåkes i dag av forskere som referanse mot andre terskelfjorder som er forurenset av industri. På grunn av sin uberørte status ble Framvaren i juni 2013, sammen med Tauterryggen og Saltstraumen, vernet som marint verneområde i Norge – de første i sitt slag. I marine verneområder er det forbudt med trålfiske og oljeboring.

Om sommeren er det båttrekk fra Sigersvollstrand ved Eidsfjorden over Listeidet til nordsiden av Framvaren. Trekket har spart mange småbåteiere for en anstrengende tur langs Listalandet, noe som ikke er risikofritt i ruskevær. Trekket har i perioder vært nedlagt. I sør har Framvaren utløp til Helvikfjorden ved den trange Straumen, der fylkesvei 679 går over kanalen i en svingbro fra 1902.

Referanser
----------

1. ↑  Framvaren på Norgeskart.no fra Statens kartverk
2. ↑  (no) Framvaren i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
3. ↑  Ole Magnus Rapp, *De første nasjonalparkene på havets bunn*, i *Aftenposten* 22. juni 2013, side 12-13.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Komparative eksempler på overflateforandringer på ben gjort av snegler og biller og deres larver etter fire måneder i kontrollerte eksperimenter.
*Cynomya mortuorum* på en brasme.
**Rettsentomologi**, eller **forensisk entomologi**, er når informasjon fra analyse av entomologiskt materiale, det vil si insekter, anvendes i en rettssak. Det vanligste er at en anvender rettsentomologi som et komplement til klassisk rettsmedisin for å fastslå hvor lenge et menneske ha vært død. Et lik utgjør en næringskilde og koloniseres av insekter dersom de ytre omstendighetene tillater (temperatur, tilgjengelighet og så videre).

Vanligvis kommer spyfluer (tovinger: *Calliphoridae*) først til et lik. De legger sine egg i kroppsåpninger, først og fremst i ansiktet, eller i åpne sår. Fluelarvene lever på råtnende organisk materiale, for eksempel lik, og de gjør ingen forskjell på dyre- og menneskelik.

Hver insektsart som forekommer på lik har ved en gitt temperatur en gitt utviklingstid fra egg til imago (voksen). Ved å fastslå hvor gammel en fluelarve er ved for eksempel å måle den, kan en avgjøre hvor lenge liket har vært tilgjengelig for insektene. Ofte antar en at dødsfallet inntraff i forbindelse med at liket ble tilgjengelig, men det er politiets, ikke rettsentomologens, oppgave å avgjøre det.

Om liket har ligget en lengre tid må en i stedet se på hvilket suksesjonsstadium insektsfaunaen befinner seg i. Ulike arter foretrekker ulike forråtnelsesstadier og kommer til liket etter forskjellig tid, en del arter ikke før kroppen nesten er skjelettert. Ostefluer (*Piophilidae*) er en benevnelse på en fluefamilie som gjerne kommer på lik etter noen måneder. Insektene spiller en stor og viktig rolle ved nedbrytningen av lik, en prosess som studeres innen rettstafonomien.

Rettsentomologi kan naturligvis også anvendes ved mistanke om mishandling, både av mennesker og dyr, der det forekommer fluelarver i sår.

Referanser
----------

1. ↑  «Rättsentomolog till vår tjänst». *Svenska kriminalteknikföreningen* **(svensk)**. 16. april 2012. Besøkt 24. februar 2018.
2. ↑  (no) Rettsentomologi i Store norske leksikon
3. ↑  «Spyflua forteller Morten alt». *Drammens Tidende*. 26. september 1998. Besøkt 24. februar 2018.
4. ↑  «Rättsentomologi - insekter som bevismaterial» **(svensk)**. Statens veterinärmedicinska anstalt. 27. mars 2017. Arkivert fra originalen 27. mars 2016. Besøkt 24. februar 2018.
5. ↑  ««Larvemannen» kan løse draps-gåter». *VG*. 06.09.1998. Besøkt 24. februar 2018.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**Framtida.no** er en nynorsk nyhets- og debattavis med unge som målgruppe. Ansvarlig redaktør er Espen Udland (fra 2010). Svein Olav B. Langåker gikk av som redaktør 31. desember 2021. Andrea Rygg Nøttveit er tilsatt som ny redaktør.

Nettstedet ble startet i 1. september 2010 som et samarbeid mellom ABC Startsida, Landssamanslutninga av nynorskkommunar, Landslaget for lokalaviser, Magasinett, Pirion og Mot til å meina, og fikk støtte fra Kulturdepartementet de første åra som en del av det målpolitiske arbeidet. Et viktig mål med nettavisa er å styrke nynorsken. Ellers skal Framtida.no være en viktig arena for engasjementet til unge og se nyheter fra en ung synsvinkel. Nettstedet er redigert på nynorsk. Flere lokalaviser, Magasinett og Dag og Tid leverer stoff, men det er mest egenproduserte artikler. I tillegg er det lagt opp til aktivitet fra brukerne.

I løpet av 2021 var over 880.000 brukere innom Framtida.no. I 2016 var tallet 485 000.

Språkfakta 2015 kaller Framtida.no den viktigste tilveksten til nynorsk nettjournalistikk etter 2000.

Priser og utmerkelser
---------------------

Framtida.no ved redaktør Svein Olav B. Langåker fikk 3. februar 2018 tildelt hederlig omtale av Haugesund journalistlag for en artikkelserie om sang i skolen.

Framtida.no fikk Målprisen 2018 av Hordaland Mållag 17. mars 2018.

Framtida.no fikk Målprisen 2020 av Stord kommune 4. juni 2021.

Referanser
----------

1. ↑  «Redaksjonell rapport 2021 for Framtida.no». Framtida.no. Besøkt 11. mars 2022.
2. ↑  Språkfakta 2015 (på no) *13 Digitale medium - Ivar Aasen-tunet*, arkivert fra originalen. Error: If you specify `|archiveurl=`, you must also specify `|archivedate=`, besøkt 2018-03-24  «Arkivert kopi». Archived from the original on 24. mars 2018. Besøkt 2. april 2018. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
3. ↑  «Heider til Framtida.no for song-avsløringar».
4. ↑  «Framtida fekk Målprisen». Sunnhordland.no. Besøkt 24. mars 2018.
5. ↑  Andreassen, Henrik Mundal (4. juni 2021). «Tennisveteranen tok audmjukt imot eldsjelprisen på Stord». *Sunnhordland* **(norsk nynorsk)**. Arkivert fra originalen 30. mai 2022. Besøkt 11. mars 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (no) Mate-URL Rediger på Wikidata
* (no) Framtida.no på Twitter Rediger på Wikidata

* (no) Framtida.no på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Framtida.no på Instagram Rediger på Wikidata

* (no) Framtida.no på YouTube Rediger på Wikidata
Et **spenntre** er en sammenkobling av et sett noder, der alle kan nå alle,
via en eller flere linker. Det er et tre (datastruktur), i den forstand at det ikke har rundturer (sykluser);
det finnes bare en enkelt sti mellom ethvert par noder i et spenntre. I og med at alle linker kobler to noder sammen, er antall
linker i et spenntre lik antall noder minus 1.

Et nett med noder og kanter. Hver link har en kostnad og er farget grå, med mindre den ligger i det minimale spenntre.
Det kan finnes flere minimale spenntrær, men disse vises ikke.
Treets kostnad er summen av hver links kostnad.
Et **minimalt spenntre** (MST) er det rimeligste
spenntre av alle mulige; man kan finne flere MST med lik kostnad. 

MST er viktige i datakommunikasjon, der målet er å rimeligst mulig,
spre meldinger innenfor en gruppe. Alle vil da sende over de linker som
er definert i gruppens MST. Minimalisering av spenntrær er også viktig for å
finne rimeligste linjeutlegging for strømforsyning og kabel-TV.

Innen grafteori har man utviklet måter for å beregne spenntrær.
For å finne MST starter man med en tom mengde MST, og legger til trygge linker,
en i gangen, inntil alle noder er i samme MST.
Man kan finne MST med Prims algoritme, der man legger til den rimeligste
linken, inntil alle noder er tatt med i MST. Under arbeidet er nodene delt inn i
to nodesett: De som er med i MST, og de som enda ikke er med. 
Alternativt, kan man bruke Kruskals algoritme som legger til nye linker i stigende
rekkefølge, uansett om det gir et slikt to-delt nodesett.
Disse kan være noe forskjellige hva angår kjøretid.

I praktiske situasjoner har man nett der noder og linker tilkommer og forsvinner over tid,
slik at spenntrær må omberegnes. Som eksempel nevnes Spanning tree protocol,
som sier hvordan man i et datanett skal samsnakke for å vedlikeholde et
korrekt spenntre (fri for sykluser), samt reservelinker der det er mulig.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Miguel Angel de Capriles** (født 30. november 1906 i Mexico by, død 24. mai 1981 i San Francisco) var en amerikansk fekter som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles, 1936 i Berlin, 1948 i London og 1952 i Helsingfors.

Capriles vant en olympisk bronsemedalje i fekting under Sommer-OL 1948 i London. Han var med på det amerikanske laget som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i sabel bak Ungarn og Italia. De andre på laget var Norman Armitage, George Worth, Dean Cetrulo, Tibor Nyilas og James Flynn.

OL-medaljer
-----------

* 1932 USAs flagg Los Angeles - Bronse Bronse i fekting, kårde lagkonkurranse USAs flagg USA
* 1948 Storbritannias flagg London - Bronse Bronse i fekting, sabel lagkonkurranse USAs flagg USA

Eksterne lenker
---------------

* (en) Miguel de Capriles – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Miguel de Capriles – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Miguel de Capriles – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** LCCN
 |
***Spente nerver***, (originaltittel: *Raw Deal*) er en amerikansk gangsterfilm og film noir fra 1948 regissert av Anthony Mann og med foto av John Alton.

Handlingsreferat
----------------

Joe Sullivan har blitt dømt til fengsel for en uspesifisert forbrytelse. Hans andel for å begå forbrytelsen skulle være 50 000 dollar. Joe bryter ut av fengsel ved hjelp av en jente, Pat. Flukten har blitt tilrettelagt av deres tidligere med-skyldige Rick Coyle, en sadistisk gangster, som forventer at Joe blir drept under flukten slik at han slipper å måtte betale Joe de 50 000 dollar han skylder.

Flukt-bilen blir skadet, og Joe bestemmer seg for at de burde gjemme seg hos hans juridiske saksbehandler Ann. Hun hadde besøkt Joe i fengsel fordi hun forsøkte å reformere ham, og fordi hun utviklet romantiske følelser for ham. Når politiet omringer Anns leilighet, forsøker hun å overbevise Joe om å overgi seg. I stedet tvinger Joe henne til å flykte sammen med dem. De tre fortsetter å unndra seg politiet, frem til en av Ricks håndlangere finner dem. Joe ønsker å starte et nytt liv i Sør-Amerika sammen med Pat.

Medvirkende
-----------

* Dennis O'Keefe - Joe Sullivan
* Claire Trevor - Pat Regan
* Marsha Hunt - Ann Martin
* John Ireland - Fantail
* Raymond Burr - Rick Coyle
* Curt Conway - Spider
* Chili Williams - Marcy
* Regis Toomey - Fields
* Whit Bissell - drapsmannen
* Cliff Clark - Gates

Referanser
----------

1. ↑  «filmweb.no» **(norsk)**. Besøkt 1. juni 2016.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Spente nerver* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) *Spente nerver* i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (en) *Spente nerver* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (fr) *Spente nerver* på Allociné Rediger på Wikidata

* (nl) *Spente nerver* på MovieMeter Rediger på Wikidata

* (de) *Spente nerver* på filmportal.de Rediger på Wikidata

* (en) *Spente nerver* på Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) *Spente nerver* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *Spente nerver* på Rotten Tomatoes Rediger på Wikidata

Portal: Film

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN
 |
**Paul Klingenburg** (født 19. oktober 1907, død 10. september 1964) var en tysk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin. 

Klingenburg vant en olympisk sølvmedalje i vannpolo under OL 1936 i Berlin. Han var med på det tyske laget som kom på andreplass i vannpoloturneringen. Det var 16 nasjoner som stilte med lag. Tysklands resultat i finalerunden, 2-2 mot Ungarn, 4-1 over Belgia og 8-1 over Frankrike. Ungarn og Tyskland fikk begge 5 poeng men Ungarn vant på grunn av bedre målsnitt (10/2 = 5) mot Tysklands (14/4 = 3,5). De andre spillerne på det tyske laget var Fritz Gunst, Josef Hauser, Alfred Kienzle, Heinrich Krug, Hans Schneider, Hans Schulze, Gustav Schürger, Helmuth Schwenn og Fritz Stolze. Klingenburg spilte seks kamper under vannpoloturnering i Berlin.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin - Sølv Sølv i vannpolo, (Tyskland)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paul Klingenburg – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Paul Klingenburg – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Paul Klingenburg – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Paul Klingenburg – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Paul Klingenburg – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata
Et **læremiddel** er noe som brukes i undervisning og som har som mål å dekke ett eller flere kompetansemål i et fag på et bestemt nivå. Tradisjonelt har trykte lærebøker vært dominerende type læremidler i de fleste fag, men læremidler omfatter også nettsider, tekster, programvare, lyd og bilder som er produsert for å ivareta bestemte opplæringsmål.

Siden nesten et hvilket som helst innhold kan tas inn og brukes i undervisning er det egentlig ikke noe klart skille mellom hva som er læremidler og innhold som *brukes som* læremidler. Alt innhold som settes inn i en pedagogisk sammenheng i undervisning omtales gjerne som læringsressurser. Utvikling av pedagogiske nettsider, videospill, webapplikasjoner og lignende gjør at skillet mellom digitale læremidler og digitale læringsressurser kan bli uhensiktsmessig. Ofte reserveres ordet læremiddel til tradisjonelle lærebøker, mens lignende innhold på nett omtales som digitale læremiddel, nettressurser eller læringsressurser. I Norge skilles det mellom hva som regnes som læremidler og annet fordi det er bestemte lovkrav til læremidler, som målform og offentlige støtteordninger.

Begrepet læremidler ble tidligere brukt om et hvilket som helst hjelpemiddel brukt i skolen, for eksempel kulerammer og plansjer.

Referanser
----------

1. ↑  «Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) - Kapittel 9. Leiing, funksjonar, utstyr og læremiddel i skolen - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 11. juli 2016.
2. ↑  Øystein Gilje (9. juli 2016). «Digitale læremidler: «Den papirbaserte læreboka er fremdeles et svært sentralt læremiddel»». Utdanningsnytt.
3. ↑  Marte Blikstad-Balas (2014). «Lærebokas hegemoni - et avsluttet kapittel?» (PDF). «da begreper som læremiddel, nettressurs og læringsressurs har blitt brukt om hverandre i litteraturen på en ganske forvirrende måte. Det har for eksempel vært vanlig å omtale trykte lærebøker som «læremiddel», mens digitale tekster omtales som «nettressurs» eller «digital læringsressurs». Det er imidlertid ikke lett å opprettholde et slikt skille. Hva skjer om læreren for eksempel lager en pdf-fil av en lærebokside? Skal den trykte varianten omtales som «læremiddel», mens pdf-en med nøyaktig samme innhold skal omtales som «digital læringsressurs»?»
4. ↑  Bonnevie, J.A. (1838-1904) (1892). *Folkeskolens undervisningsgjenstande efter skolelovene af 26de juni 1889 med særligt hensyn til skolen i landdistriktene*. Kristiania: P.T. Mallings boghandels forl. s. 31.
**Paul Patrick Knox** (født 22. november 1933), canadisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Knox vant en olympisk bronsemedalje i ishockey under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Han var med på det canadiske ishockeylaget som kom på tredjeplass i turneringen bak Sovjetunionen og USA. Det var ti lag som deltok, etter gruppespillet spilte de seks beste lagen en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Canada vant tre og tapte to kamper i sluttspillsserien. Sovjetunionen vant alle fem kampene og vant serien med maksimale ti poeng foran USA med åtte og Canada med seks. OL-turneringen var også det 23. verdensmesterskapet i ishockey.

OL-medaljer
-----------

* 1956 Italias flagg Cortina d'Ampezzo - Bronse Bronse i ishockey Canadas flagg Canada

Referanser
----------

1. ↑   www.olympedia.org[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paul Knox – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Paul Knox – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Paul Knox – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Paul Knox – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Paul Knox – Hockey-Reference.com Rediger på Wikidata

* (en) Paul Knox – Legends of Hockey Rediger på Wikidata

* (en) Paul Knox – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
**Paul Herbert Johnson** (født 18. mai 1935 i West St. Paul i Minnesota, død 17. juli 2016) var en amerikansk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.

Johnson ble olympisk mester i ishockey under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Han var med på det amerikanske ishockeylaget som vant turneringen foran Canada og Sovjetunionen. Det var ti lag som deltok, etter gruppespillet spilte de seks beste lagen en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. USA vant alle fem kampene i sluttspillsserien og vant serien med maksimale ti poeng foran Canada med åtte og Sovjetunionen med fem poeng.

Johnson ble verdensmester i ishockey 1960, OL-turnering i Squaw Valley var også det 27. verdensmesterskapet i ishockey. Han spilte i fem ishockey-VM, i tillegg til OL-turneringene i 1960 og 1964, var han med på USAs lag under ishockey-VM 1958 i Oslo, 1959 i Tsjekkoslovakia og 1961 i Sveits

OL- og VM-medalje
-----------------

* 1960 USAs flagg Squaw Valley - Gull **Gull** i ishockey USAs flagg USA

Turneringen under OL var også verdens- og europamesterskap i ishockey.

Referanser
----------

1. ↑   www.iihf.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Paul Johnson – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Paul Johnson – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Paul Johnson – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Paul Johnson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Paul Johnson – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Paul Johnson – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
Viqar ul-Umara sittende i en vogn omkring 1900
**Viqar ul-Umara** (født 13. august 1856 i Hyderabad, død 15. februar 1902) var en hyderabadsk adels- og tjenestemann. Han var *diwan* eller statsminister i staten Hyderabad fra 1893 til 1901.

Viqar ul-Umara kom fra den framstående Paigah-familien og hadde nære bånd til nizamdynastiet, herskerne over Hyderabad. Han var gift med en søster av nizam Mahbub Ali Khan. Etter at han fikk bygget Falaknuma-slottet, ble det gitt som seremoniell gave til nizamen.

I 1893 ble det innført reformer i statsledelsen i Hyderabad og et regjeringsråd ble innført. *Diwanen* ledet dette, og Viqar ul-Umara ble utnevnt til denne stillingen. I 1901 ble han syk og Kishen Pershad fungerte som statsminister et års tid inntil Viqar ul-Umara døde, og Kishen Pershad overtok da statsministerposten på fast basis.

Viqar ul-Umara var ridderkommandør av Den indiske imperieordenen og mottok medaljen Kaisar-i-Hind.

Referanser
----------

1. ↑  Narendra Luther: *Hyderabad. A biography*, New Delhi: Oxford University Press, 2006, s. 239.
2. ↑  M. A. Nayeem: *The splendour of Hyderabad. The last phase of an oriental culture (1591–1948 A.D.)*, Hyderabad: Hyderabad Publishers, 2011, s. 151.
***Macrolinus*** er en slekt av biller som lever i død ved. De tilhører gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

Middelsstore, langstrakte, jevnbrede, blanke biller. På farge er de svarte eller mørkebrune. **Hodet** er stort og bredt med små, runde fasettøyne som er delt i to av en list. Antennene er 10-leddete, C-formede, men ikke knebøyde, de ytterste fem leddene har bladlignende utskudd og danner en løs vifte som ikke kan lukkes. **Brystskjoldet** (pronotum) er avrundet firkantet sett ovenfra, bredere enn langt, blankt, med en lengdefure i midten. Det er et tydelig, smalt skille mellom brystskjoldet og dekkvingene. **Dekkvingene** er ganske lange, parallellsidige, blanke.

Levevis
-------

Voksne og larver lever sammen i råtnende ved, og danner en slags samfunn. Dette kalles subsosialitet og er uvanlig hos biller. De voksne billene tygger trefliser som de fôrer til larvene, og hjelper dermed fordøyelsen. Både voksne og larver spiser dessuten de voksne billenes avføring (såkalt koprofagi). Dette øker næringsutbyttet siden avføringen har blitt infisert med mikroflora (bakterier og andre mikroorganismer) som frigjør næringsstoffer fra treet. De voksne billene hjelper også larvene til å bygge et puppekammer der de kan forvandle seg til en puppe. Voksne og larver kommuniserer seg imellom med lyd, og minst 14 forskjellige lydytringer er identifisert. De voksne billene lager lyd bed å gni bakkroppen mot vingene, larvene ved å gni det bakre beinparet mot hoftene til det midtre beinparet.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien Skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien Passalidae - totalt 70 slekter
				+ Underfamilien Macrolininae
					- Slekten ***Macrolinus*** Kaup, 1868
						* *Macrolinus andamanensis* (Stoliczka, 1873)
						* *Macrolinus batesi*  Kuwert, 1898
						* *Macrolinus cartereti*  Boucher 1996
						* *Macrolinus crenatipennis*  Kuwert, 1898
						* *Macrolinus depressus*  Gravely, 1918
						* *Macrolinus duivenbodei*  Kaup 1868
						* *Macrolinus foveolatus*  Ma, 1988
						* *Macrolinus johkii*  Boucher & Kon, 1998
						* *Macrolinus latipennis*  Percheron, 1841
						* *Macrolinus medogensis*  Zang, 1981
						* *Macrolinus mineti*  Boucher 1996
						* *Macrolinus nicobaricus*  Gravely, 1914
						* *Macrolinus obesus*  Gravely, 1918
						* *Macrolinus puncticollis*  Hincks, 1938
						* *Macrolinus punctipectus*  Hincks, 1838
						* *Macrolinus rotundifrons*  Kaup, 1871
						* *Macrolinus salibabuensis*  Boucher, 1996
						* *Macrolinus sikkimensis*  Stoliczka, 1873
						* *Macrolinus sulciperfectus*  Kuwert, 1891
						* *Macrolinus urus*  Heller, 1898
						* *Macrolinus waterhousei*  Kaup 1871
						* *Macrolinus weberi*  Kaup, 1868

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Macrolinus* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Macrolinus* hos Fossilworks Rediger på Wikidata
**Test i norsk – høyere nivå**, også kalt «**Bergenstesten**», er en ferdighetsprøve i norsk som andrespråk. Testen måler språkferdigheter som svarer til nivåene B2 og C1 i *Det felles europeiske rammeverket for språk*.

Testen blir utviklet ved Norsk språktest, som er et samarbeid mellom Studieforbundet Folkeuniversitetet og Universitetet i Bergen. 

Det finnes både en skriftlig og en muntlig test. Dette er separate tester som kan tas uavhengig av hverandre. Man kan ta testen både på bokmål og nynorsk.

Hovedmålgruppen for Test i norsk – høyere nivå er innvandrere som trenger å dokumentere språkferdigheter i norsk på høyere nivå for å søke jobb eller opptak til studier i Norge. Test i norsk – høyere nivå er en av flere norskprøver som gir opptaksgrunnlag til norske universiteter og høyskoler.

Referanser
----------

1. 1 2 3   Arkivert 15. august 2016 hos Wayback Machine. Test i norsk - høyere nivå på Folkeuniversitetet sine nettsider
2. ↑   Samordna opptak - krav til norsk
**Manezês** også kjent som **manezinho**, **sotaque manezinho** og **sotaque açoriano**, er en dialekt av brasiliansk portugisisk som snakkes av befolkningen i Florianópolis, hovedstaden i delstaten Santa Catarina i Brasil. Manezês snakkes også i hovedstadens nabobyer, da med noen mindre forskjeller. Manezês kom til da den portugisiske talemåten til immigranter fra Asorene og Madeira som kom Brasil på 1700-tallet blandet seg med talemåten til innbyggere fra São Vincente, Santos og São Paulo som allerede var bosatt på Santa Catarina-øya, hvor Florianópolis ligger. Urfolk, afrikanere og selv personer som var der på grunn av et skipsvrak bidro til dialekten. Da Florianópolis (tidligere kalt *Nossa Senhora do Desterro*) var en havneby, har dialekten også mottatt ord og uttrykk fra andre deler av landet.

Eksempler
---------

| Manezês | Standard brasiliansk portugisisk | Norsk | Merknad |
| --- | --- | --- | --- |
| A três por dois | Com freqüencia | Ofte | I standard portugisisk betyr dette «til tre for to». |
| Acachapado | Triste | Trist |  |
| Antanho | Antigamente | Gammel |  |
| Bispar | Espiar | Å spionere |  |
| Na casa do chapéu | Muito distante | Langt vekke | I standard portugisisk betyr dette «i hattens hus». |
| Esculacho | Bronca | Irettesettelse |  |
| Gervão | Lagarta | Larve |  |
| Mal de bitaca | Sem dinheiro | Blakk (uten penger) |  |
|

Se også
-------

* Brasiliansk portugisisk

Eksterne lenker
---------------

* Standard brasiliansk portugisisk-Manezês-ordbok
**Aksje-NM 2016**, eller **Norgesmesterskapet i aksjer 2016**, er en konkurranse arrangert av nettavisen E24.no. Konkurransen startet mandag 25. januar og ender fredag 4. mars 2016.

Dette er det syvende året på rad konkurransen har blitt arrangert. Aksje-NM 2016 går ut på å få høyest avkastning på sin fiktive portefølje ved å investere 100000 fiktive norske kroner i reelle aksjer ved den norske børsen. Deltagerne i mesterskapet, som må være 18 år eller over for å delta, kan handle norske aksjer, egenkapitalbevis og EFT-er.

Handelen av aksjer foregår 15 minutter etter reell tid. Vinnere som topper listene med mest avkastning kåres hver uke, samt en total vinner etter at de 6 ukene konkurransen varer er over. Deltagelse i norgesmesterskapet i aksjer er gratis og når du handler aksjer vil ikke en kurtasje bli regnet med. For å kunne delta i mesterskapet krever siden at du registrerer deg via SPiD. Det har seg også slik at mennesker som innehar insiderinformasjon om relevant norske aksjer er utestengt fra å selge og kjøpe disse aksjene. På denne måten får de ikke brukt sin unike posisjon og kunnskap til å få en urettferdig fordel i konkurransen. Arrangørene av mesterskapet forbeholder seg retten til umiddelbart og uten advarsel å utestenge hvilken som helst bruker fra konkurransen. Salg, kjøp eller bruk av tredjeparts tjenester som har en innflytelse på porteføljen kan føre til en umiddelbar utestengelse.

Brukerne kan kun handle aksjer i børsens åpningstider. Ved kjøp av aksjer må brukeren sørge for å ha tilstrekkelig dekning på sin aksjekonto, og bruker må inneha aksjene han skal selge. En bruker av tjenesten vil kun ha mulighet til å ha 25% av porteføljens totale verdi i ett enkelt papir. Avkastningen som skal inn på konto oppdateres før børsåpningen den dagen utbytte inntreffer, og renter beregnes ikke i konkurransen. Den deltageren som har hatt størst avkastning og verdiøkning i sin portefølje fra konkurransestart den 25. januar frem til siste oppdatering av børsen den 4. mars blir kåret som vinner av hovedkonkurransen. Å registrere seg på Aksje-NM er personlig, som vil si at kun eieren av den vinnende kontoen vil ha mulighet til å motta premien. Om en gevinstskatt skulle være aktuell, må vinneren selv betale denne. Arrangørene har retten til å trekke tilbake eller hente allerede tildelte premier om juks eller manipulasjon skal ha oppstått.

Referanser
----------

1. ↑  Aksje-NM 2016 åpning
2. ↑   Arkivert 23. februar 2016 hos Wayback Machine.SPiD.
3. ↑  Aksje-NM 2016 reglement
**Egon Ramms** (født 21. september 1948 i Datteln, Vest-Tyskland) er en tysk general som har holdt flere internasjonale kommandoer. Ramms er skilt og far til to. 

Han var fra 2007 til 2010 sjef for NATOs Joint Force Command som holder til i Nederland. Derfor hadde han overoppsynet med alle de vestlige operasjonene i Sentral-og Nord-Europa og i Afghanistan.

Ramms begynte i den tyske hæren i 1968 og ble etter hvert en potensiell offiser-kandidat. Fra 1971 til 1975 studerte han ingeniørfag ved Technische Universität Darmstadt. 

I 1988 ble Ramms utnevnt til bataljonssjef av vedlikeholdsbataljon nummer 120 og han returnerte til Forsvarsdepartementet i 1990. I løpet av de neste seks årene ble han tildelt ansvaret for en rekke oppgaver når det gjaldt innkjøp og logistikk. 

Han ble forfremmet til brigader og han tok kommandoen over Logistikk Brigade 1 frem til 1998 da han ble assisterende stabssjef i Forsvaret Staff V (logistikk, infrastruktur og miljøvern). Han er en av bare tre tyske fire-stjerners generaler.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** GND
 |
**Rettskrivningen av 1981** var en rettskrivning for norsk bokmål. Den var et resultat av et langvarig arbeid med å reformere den samnorskpregede offisielle rettskrivningen som hadde eksistert siden rettskrivningen av 1938. I 1964 ble Vogt-komitéen nedsatt for å gjennomgå hele språksituasjonen i Norge. Et av resultatene av komitéens arbeid var opprettelsen av Norsk språkråd, hvor også riksmålsorganisasjonene lot seg representere (de hadde nektet å delta i forløperen Norsk språknemnd). Norsk språkråd utarbeidet et forslag til ny rettskrivning for bokmål, som Stortinget vedtok enstemmig i 1981. Mange riksmålsformer (eksempelvis frem, bro, sen, mel, ravn, syd) ble igjen tillatt i bokmålsrettskrivningen (hvor det før hadde hett fram, bru, sein, mjøl, ramn, sør som hovedformer og obligatoriske lærebokformer). Videre ble endelsen -en tillatt i alle hunkjønnsord (felleskjønnsord på riksmål). Samtidig ble noen riksmålsformer fjernet fra bokmål, som *efter* i sammensatte ord. Rettskrivningen av 1981 innebar et *de facto* brudd med samnorskpolitikken. Som resultat av reformen stilnet språkstriden og det fant sted en nivellering innen bokmål og riksmål. Gjennom rettskrivningen av 1986 ble riksmålet tilnærmet bokmålet. Som resultat har både det radikale bokmålet og den tradisjonelle formen for riksmål gått tilbake, mens det moderate (riksmålsnære) bokmålet har styrket sin stilling. Bokmålet ble ytterligere tilnærmet riksmålet gjennom rettskrivningen av 2005.

Referanser
----------

1. ↑  Efter og sne

| * v
* d
* r
Norske rettskrivningsreformer |
| --- |
| 19011 **·** 19072 **·** 19101 **·** 19174 **·** 1938 **·** 1941 **·** 1959 (Læreboknormalen) **·** 19812 **·** 19863 **·** 20052 **·** 20121 |
| 1 Nynorsk/landsmål (offisiell målform). 2 Bokmål/riksmål (offisiell målform).3 Riksmål (uoffisiell målform). 4 Ligger til grunn for høgnorsk (uoffisiell målform). |
**Egon Schmüser** (født 26. september 1860 i Hamburg, død 22. desember 1925 i Arendal) var en tysk arkitekt som bodde deler av livet sitt i Arendal. Han deltok blant annet i oppførelsen av Trefoldighetskirken.

Utdannelse
----------

Schmüser studerte ved Königlich Technische Hochschule i Berlin i perioden 1880-1884. Her var han elev av den tyske arkitekten Johannes Otzen, samt medstudent med den norske arkitekten Christian Fürst. Schmüser tok senere utdannelse som murer og seinhugger i Tyskland.

Arkitektarbeid i Norge
----------------------

Christian Fürst hentet Schmüser til Arendal i 1885 som assistent i arbeidet med oppførelsen av Trefoldighetskirken i Arendal i perioden 1885-1887. Schmüser tegnet bl.a. prekestol, altertavle, døpefont, orgelprospekt og terrassebygning under kirken. Schmüser beholdt kontakten med Arendal og oppholdt seg i flere perioder i byen. Han fikk også byggeoppdrag fra Arendal kommune og etablerte bl.a. et steinhuggeri i byen.

I tillegg til arbeidet med Trefoldighetskirken har Schmüser blant annet utført følgende arbeider:

* Sommerhus i Steinbukta, Hisøy (1894)
* Gravmonument over A. C. Houen, Arendal kirkegård (1894)
* Strømsbu bedehus (1895)
* Gravkapell, Arendal kirkegård (1898–99, revet 1969)
* Gravkapell, Risør kirkegård (1903)
* Gårdsanlegg Sundet ved Risør for konsul Jacob Christian Wetlesen Prebensen (1904)
* Våningshus Evenstad i Froland (1904)
* Sanatorium, Øyrås i Froland (1893)
* Villa Holfeldt, Slåbervig, Hisøy (1895)
* Arendal folkeskole, Nygt. (1899)

Arkiv
-----

Arkivmateriale etter Egon Schmüser befinner seg ved KUBEN i Arendal. Arkivet omfatter noen tegninger og skissebøker.

Referanser
----------

1. 1 2   Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Egon\_Schmüser, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   KulturNav, KulturNav-ID a68f0eea-a51b-47c6-824c-bbeb6089b77b, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Egon Schmüser, Norsk kunstnerleksikon, 20.11.2014

Eksterne lenker
---------------

* (no) Arkiv etter Egon Schmüser på Arkivportalen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Norsk kunstnerleksikon **·** KulturNav
 |
**Wasa Teater** er et svenskspråklig teater i Vasa. Teateret ble grunnlagt i 1919 og fikk status som regionteater for Österbotten og Mellersta Österbotten i 1981. Den nåværende teaterbygningen er fra 1955.

Teaterhuset har tre scener: Stora scenen, Studioscenen og Vasallen. Disse rommer henholdsvis 272, 120 og 60 tilskuere. Statusen som regionteater innebærer turneringer med forestillinger i Österbotten og Mellersta Österbotten.

Wasa Teater har 6–8 premierer og opp mot 40 000 besøkende hvert år. Teateret har rundt 35 fast ansatte. Fra 2007 er *Seija Metsärinne* teatersjef. 

Wasa Teater ble utropt til *Årets Teater* i Finland for årene 2001–2003. Teateret ble belønnet for sine visjoner, sitt kunstneriske nivå, sin betydning og sin tiltrekningskraft.

Fra 1997 drives teateret av *Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur*, en samkommune som består av de femten svensk- och tospråklige kommunene i Österbotten og Mellersta Österbotten.

Eksterne lenker
---------------

* Wasa Teaters nettside
* *Uppslagsverket Finland*, Wasa Teater

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Gyldendals Teaterleksikon **·** Uppslagsverket Finland **·** VIAF
 |
**Sprøytvarsleren** er et nettsted der kjemiprofessor Martin Ystenes presenterer og korrigerer det han mener er vitenskapelige feil og annet tull i media. Nettstedet ble opprettet i juni 1996 og var i første omgang aktivt fram til sommeren 2001. I 2006 gjenoppstod sprøytvarsleren for en kort periode i magasinet Memo, inntil dette ble nedlagt. Martin Ystenes har publisert også disse artiklene på nett, og de kan leses der og i papirutgaven av Memo. I desember 2007 gjenoppstod Sprøytvarsleren for andre gang, denne gangen som blogg på VGs nettdomene.

Mange av sakene Ystenes tar opp er ting han får tips om fra lesere av nettstedet. En god del av kommentarene hans er humoristiske.

Martin Ystenes skrev også en bok basert på noen av sakene på nettstedet:  
*Sprøytvarsel*, Universitetsforlaget, 1998, ISBN 82-00-42442-1

Artiklene på nettsidene til Sprøytvarsleren er ikke oppdatert siden oktober 2011.

Eksterne lenker
---------------

* Sprøytvarsleren Arkivert 6. desember 2013 hos Wayback Machine.
* Sprøytvarsleren, arkiv 1996-2001
* Sprøtvarsleren i Memo
Den bosniske president Alija Izetbegovic og den kroatiske president Franjo Tudjman undertegner avtalen i nærvær av president Bill Clinton. Foto: CIA/William J. Clinton Presidential Library  
Føderasjonen Bosnia-Hercegovina (gult) er en del av staten Bosnia-Hercegovina, som også omfatter Republika Srbska.
**Washington-avtalen** av 1. og 18. mars i 1994 opprettet den kroatisk-muslimske Føderasjonen Bosnia-Hercegovina, en av de to entitetene i det større Bosnia-Hercegovina. Den innebar avslutningen av en nesten ett år gammel krig mellom muslimer og kroater i Sentral-Bosnia.

Avtalen ble signert i Wien 1. mars 1994 av den bosniske statsministeren Haris Silajdžić, den kroatiske utenriksministeren Mate Granić og representanten for bosniakroatene Krešimir Zubak. Presidentene Izetbegovic og Tudjman undertegnet avtalen 18. mars i Washington, i nærvær av president Bill Clinton.

Referanser
----------

1. 1 2  Mønnesland, Svein (2006). *Før Jugoslavia og etter*. Sypress Forlag. s. 417. ISBN 9788291224374.
2. ↑  Law, University of Cambridge Research Centre for International (28. juli 1997). *The Yugoslav Crisis in International Law* **(engelsk)**. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-46304-1.

Eksterne lenker
---------------

* Kopi av Washington-avtalen fra www.usip.org

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Universalis
 |
Inngangen til Allen Hall
**Allen Hall** er et katolsk presteseminar i Chelsea i London. Det ble grunnlagt 29. september 1568 i Douai i det nordlige Frankrike av den engelske presten William Allen. Han ble senere kardinal og øverste ansvarlige for Den katolske kirke i England, som fungerte som undergrunnskirke etter reformasjonen. 

Dets opprinnelige mål var å utdanne prester i henhold til de nye reglene fra Tridentinerkonsilet, men etter hvert ble den viktigste oppgaven å utdanne misjonærprester som kunne virke i England. Deres oppgave var svært vanskelig, og de arbeidet under trussel om dødsstraff.[] Mellom 1577 og 1680 led 153 av seminarets prester martyrdøden.[] De ble helligkåret i fellesskap av pave Johannes Paul II i 1980.

Seminaret lå i Frankrike frem til 1793, da det på grunn av revolusjonen måtte flytte. Det var da mulig å etablere det i England, og det ble flyttet til Ware utenfor London.

I 1975 ble det igjen flyttet, til et tidligere kloster i Chelsea. Det ligger på det stedet hvor Thomas More, som er en katolsk helgen, bodde mens han var rikskansler i Storbritannia under Henrik VIII. De rester som fortsatt finnes etter bygningen er beskyttet som verneverdige *(Grade II)*.

Allen Hall er knyttet til Det katolske universitetet i Leuven, og eksamener valideres der.[] Oslo katolske bispedømme benytter seminaret som sitt primære lærested for prestestudenter, og derfor er en stor andel av studentene nordmenn.[]

Referanser
----------

1. ↑  NHLE num. 1430539, Roman Catholic Diocesan Seminary Chapel, Allen Hall, 1. desember 2017

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Allen Hall College – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Forensisk lingvistikk** (kriminallingvistikk) er et felt innenfor lingvistikken (språkvitenskap), mer eksakt anvendt lingvistikk (applied linguistics), som omfatter språk i juridisk forbrytelsessammenheng. Man kan for eksempel undersøke selvmordsbrev, trusselbrev, språket politiet har brukt i avhør eller språket som blir brukt i rettssaker. Forensisk lingvistikk blir også i stor grad brukt i plagiatsaker.

Gjennom filmer etc. har det blitt mer eller mindre vanlig å tro at mennesker etterlater seg et slags lingvistisk fingeravtrykk når man skriver, men dette er høyt omdiskutert. Det er til nå ikke utviklet teknikker som kan avgjøre dette. Som John Olsson skriver, er det beste utgangspunktet når man analyserer en tekst at man har to forskjellige personer (A og B) som kan ha skrevet den. Da kan lingvisten si med en høy sannsynlighetsgrad, (det kommer an på lengden på teksten), at det er mer sannsynlig at for eksempel A har skrevet den enn B.

Ved University of Birmingham har de et eget senter for forensisk lingvistikk. Her har det den siste tiden vært mye forskning på analyse av tekstmeldinger (SMS).

Referanser
----------

1. ↑  Olsson, John *Forensic Linguistics*, Continuum 2008

Litteratur
----------

* Olsson, John *Forensic Linguistics*, Continuum 2008
* Coulthard, Johnson *An Introduction to Forensic Linguistics: Language in Evidence*, Routledge 2007

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | NKC
 |