recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Brannlilje** (*Lilium bulbiferum*) er en gammel hageplante i liljefamilien. Den kalles «keiserkrone» mange steder i Norge, men en må være klar over at keiserkrone i løkkataloger og annen litteratur er en annen art, *Fritillaria imperialis*.

Arten vokser ut fra en løk dypt nede i jorda og blir mellom 40 til 120 cm høy. Den kommer opprinnelig fra fjellstrøk i Mellom- og Sør-Europa og blomstrer med sterkt branngule blomster med mørke flekker i.

Den danner små yngleknopper i bladhjørnene på stilken og når de er modne faller de ned på bakken. Etterhvert som de blir liggende i jorda vokser de seg til store løker og kommer med blomster etter noen år. Slik kan brannliljen etter noen år danne seg et helt hoff rundt seg.

Brannlilje hører til de klassiske bondehageplantene i Norge. Man kjenner til at brannlilje er blitt dyrket her i landet helt siden 1800-tallet, og arten kan noen steder finnes sparsomt forvillet så langt som nord til Nordland.

Planten er veldig hardfør og blir ofte gammel som hageplante. Den kan trives i de fleste typer jord, men vil helst ha sol til halvskygge.

**Safranlilje** (*L. b.* var. *croceum*) er en varietet som ikke danner yngleknopper i bladhjørnene.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *brannlilje* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *brannlilje* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (no) *brannlilje* hos Artsdatabanken Rediger på Wikidata

* (sv) *brannlilje* hos Dyntaxa Rediger på Wikidata

* (en) *brannlilje* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *brannlilje* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *brannlilje* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *brannlilje* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Lilium bulbiferum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Lilium bulbiferum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Lilium bulbiferum* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

Nærbilde av blomst.
Plansje av brannlilje.
* Artsdatabanken, FremmedArt2012 − *Lilium bulbiferum* brannlilje

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Kakinada** (telugu: కాకినాడ) er en by i East Godavari distrikt i den indiske delstaten Andhra Pradesh. Folketellingen i 2011 viste et innbyggertall på 312 255.

Kakinada er erklært Special Economic Zone. Byen er kjent som en viktig havneby. Den har en dypvannshavn som bygges raskt ut. Havnen er også offshorebase for den økende oljeletingen i området. Utenfor byen ligger det en øy som heter Hope Island som gjør at Kakinada er en naturlig havn.

Byen har ord på seg for å være den best planlagte byen i India, etter Chandigarh, mye til britenes fortjeneste.

Geografi
--------

Byens gjennomsnittshøyde over vannet er 2 meter. Normal årlig nedbørsmengde er mellom 110 og 115 cm.

Meridianen som definerer Indisk Standard Tid (IST), (82,5 lengdegrader) passerer gjennom byen.

Transport
---------

### Luft

Nærmeste flyplass er Rajahmundry, ca. 65 km fra byen. Flyplassen har forbindelse til Hyderabad, Chennai og Visakhapatnam. Kingfisher Airlines er det flyselskapet som flyr herfra. Nærmeste internasjonale flyplass er Visakhapatnam ca. 145 km unna, som har forbindelse med de fleste store flyselskapene til de fleste større byene i landet.

### Jernbane

Kakinada er godt forbundet til resten av landet med jernbane. Byen har to større togstasjoner, Kakinada Town Junction og Kakinada Port. 

### Vei

Byen har bra veier som knytter den sammen med de andre viktige byene i delstaten. Det går ekspressbusser til Rajahmundry og Visakhapatnam hver dag hele året. National Highway-214 går rett gjennom bykjernen.

Distanser til andre viktige byer:

* Hyderabad 553 km
* Vijayawada 210 km
* Visakhapatnam 155 km

### Sjø

Kakinadas dypvannshavn er delstatens andre største nest etter Vishakapathnam. Den er drevet av Ankringshavnen og var i mange år den største av alle mindre havner i hele India. I dag opererer den gamle ankringshavnen parallelt med den nye dypvannshavnen. I tillegg planlegges en ny havn for å tjene KSEZ (Kakinada Special Economic Zone).

Referanser
----------

1. ↑  *Cities having population 1 lakh and above, Census 2011*, Census of India.

Eksterne lenker
---------------

* Kakinada Seaports Limited Arkivert 27. oktober 2008 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** GeoNames
 |
**GNU C Library**
**GNU C Library**, også kjent som **glibc**, var opprinnelig GNU-prosjektets implementasjon av C-standardbiblioteket. Idag er det også en implementasjon av C++ standardbiblioteket.

Arbeidet med biblioteket startet i 1987 og en alfaversjon ble lansert den 1. januar 1988 for C-kompilatoren GNU C. Den første offisielle versjonen ble lansert 18. februar 1992. Den 18. juni 2001 ble GNU C slått sammen med C++-kompilatoren GNU G++. Samtidig ble *libg++* (standardbiblioteket for GNU G++) innlemmet i GNU C Library.

Glibc er fri og åpen programvare og er lisensiert under GNU Lesser General Public License (LGPL) versjon 2.1.

Siste versjon er 2.38 og ble lansert 31. juli 2023.

Historie
--------

Utviklingen av GNU C Library ble startet i 1987 av Roland McGrath ved Free Software Foundation (FSF). Hans hensikt var å lage et C-standardbibliotek for GNU-operativsystemet GNU Hurd. Første offisielle versjon ble lansert i februar 1992. I 2001 overtok en komitė under ledelse av Ulrich Drepper fra Red Hat, som ble en ledende bidragsyter og vedlikeholder. I mars 2012 besluttet styringskomitėen at utviklingen av biblioteket skulle foretas av et brukernettverk.

Den 31. juli 1999 ble *GNU Compiler Collection* (GCC) lansert av GNU. I denne samlingen av kompilatorer inngår GNU C. Den 18. juni 2001 ble GCC 3.0 lansert. Samtidig ble GNU C slått sammen med C++-kompilatoren GNU G++. GNU C er derfor idag en kombinert kompilator for C/C++. Samtidig ble også GNU C Library slått sammen med *libg++*, standardbiblioteket for GNU G++.

Funksjonalitet
--------------

GNU C Library støtter alle relevante C-standarder: K&R C, ANSI C, ISO C99, ISO C11, ISO C18, ISO C23, Single UNIX Specification (UNIX 93, UNIX 95, UNIX 98, UNIX 03, UNIX V7), POSIX.1c, POSIX.1d, POSIX.1j, POSIX.2, POSIX.1-2001, POSIX-2004, POSIX-2008, POSIX.1-2017, BSD-grensesnitt, System V Interface Definition (SVID), X/Open Portability Guide 4.2 og utvidelser av C-syntaksen som er spesifikke for Linuxkjernen. Biblioteket støtter også alle standarder for C++: C++98, C++03, C++11, C++14, C++17, C++20 og den kommende C++23.

Referanser
----------

1. ↑  "The GNU C Library version 2.38 is now available"; forfatternavn: Andreas K. Huettel; verkets språk: engelsk; utgivelsesdato: 31. juli 2023; besøksdato: 1. august 2023.
2. ↑  .
3. ↑   Free Software Directory, Free Software Directory ID libc, besøkt 6. august 2020[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) GNU C Library – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Freddie Frinton** (født **Frederick Bittiner Coo**; 17. januar 1909, død 16. oktober 1968) var en britisk skuespiller og komiker, som i de tyskspråklige landene og Skandinavia er mest kjent for rollen som hovmester i den tyske fjernsynsproduksjonen *Grevinnen og hovmesteren*. Han filmdebuterte i 1948 i den britiske komedien *Trouble in the Air*. Fra 1963 til 1966 hadde han en fast rolle i den britiske komiserien *Meet the Wife*. Frinton er så godt som ukjent i hjemlandet Storbritannia.

Frinton ble født i Grimsby i England, hvor han senere begynte yrkeslivet på den lokale fiskeforedlingsfabrikken, hvorfra han angivelig fikk sparken for å bruke i overkant mye arbeidstid på å underholde kolleger.

I 1945 fikk han rollen som hovmester i teaterstykket *Dinner for one* (*Grevinnen og hovmesteren*). Frinton spilte mot tre grevinner gjennom sine tjue år i rollen, og det var i 1963 at den tyske kringkasteren NDR foretok opptaket med May Warden i rollen som den ensomme overklassekvinnen. I sin rolle har Frinton lang erfaring med alkohol, men i virkeligheten var han totalavholdsmann.

*Grevinnen og hovmesteren* har blitt på NRK sendt hver lille juleaften siden 1980. I hjemlandet Storbritannia er Frinton glemt, men på grunn av hovmesterrollen er han fortsatt kjent i Norge, Sverige, Danmark, en rekke tyskspråklige land samt Australia.

Han døde 16. oktober 1968, noen uker før sketsjen skulle spilles inn på nytt i farger.

Referanser
----------

1. ↑  I virkeligheten rørte «hovmesteren» aldri en dråpe (Dagbladet, 2008)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Freddie Frinton på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Freddie Frinton i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (fr) Freddie Frinton på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Freddie Frinton på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) Freddie Frinton hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* Alt om «Grevinnen og hovmesteren» (NRK, 2004)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** GND **·** NKC **·** Discogs
 |
**Drengsrud** er et strøk og et delområde i Asker kommune i Viken. Området er forholdsvis tett befolket, og har både kontorbygg og villabebyggelse. 

Drengsrud er blant annet kjent for Øvre og Nedre Drengsrudvann, to små vann hvor det i 1930-årene ble satt ut et stort antall fiskearter fra Kontinentet og Nord-Amerika. Drengsrud har i dag en av Norges eneste stammer av dvergmalle. Drengsrudbekken renner fra Nedre Drengsrudvann ned til Askerelva. Drengsrud gård ligger like nordøst for vannene, med Vardåsen kirke noe lenger øst. Området byr på mye fin natur, med Vardåsmarka i rett i sør.

Elevene i området sogner til Drengsrud skole, som har rundt 350 elever fra 1. til 7. trinn. Skolen har en moderne ballbinge og en liten skog tilknyttet skoleområdet.

Kjente elever som har gått på skolen er Tom Hilde og Ingvild Snildal.

Kilder
------

* Tor Chr. Bakken (red.): *Budstikkas store Asker og Bærum-leksikon*. Kunnskapsforlaget Oslo 2008. ISBN 978-82-573-1534-4
* SSB: Standard for delområde- og grunnkretsinndeling – Delområde- og grunnkretsinndeling 2020

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki
 |
**Feiring videregående skole** er en tilrettelagt videregående skole som startet opp høsten 2020 i Eidsvoll i Akershus. Skolen ligger sentralt til ned mot Mjøsa i Feiring, nord i Eidsvoll kommune. Adressen er Årnesvegen 25, 2093 Feiring.

Skoletilbudet er spesielt tilrettelagt for elever med lærevansker og/eller psykiske eller fysiske utfordringer. Skolen startet opp videregående opplæring for ungdom og voksne med behov for særskilt tilrettelagt opplæring høsten 2020. I skoleåret 2020/2021 hadde skolen 68 skoleplasser, i 2021/2022 116 skoleplasser og for 2022/2023 136 skoleplasser.

Opplæringstilbud
----------------

Skolen tilbyr per 2022 opplæring i

* Vg1 Studiespesialisering
* Vg2 Studiespesialisering (Sprak, samfunnsfag og økonomi)
* Vg3 Studiespesialisering (Sprak, samfunnsfag og økonomi)
* Vg1 Helse- og oppvekstfag
* Vg2 Helsearbeiderfag
* Vg2 Barne- og ungdomsarbeiderfag (forutsatt godkjennelse fra Udir)
* Vg3 Påbygging til generell studiekompetanse.

Eierskap
--------

Skolen er organisert i Videreskolene AS sammen med Krokeide videregående skole i Bergen, og eies av den ikke-kommersielle stiftelsen Stiftelsen Krokeide. Formålet til stiftelsen er å tilby videregående opplæring til ungdom og unge voksne som har behov for særskilt tilrettelagt opplæring for å nå målene sine om å ta en yrkesfaglig utdanning eller kvalifisere seg for videre studier på høgskole eller universitet.

Hybeltilbud
-----------

Feiring videregående skole har et hybeltilbud til 2/3 av elevene. Skoletilbudet og botilbudet er kostnadsfritt for elevene. På skolen tilbyr de fire måltider i kantine hver dag, kantinetilbudet medfører ingen ekstra kostnad og er inkludert i skoletilbudet.

Referanser
----------

1. ↑  «Om Feiring videregående skole». *www.feiring-vgs.no*. Arkivert fra originalen 28. februar 2021. Besøkt 4. februar 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (no) Feiring videregående skole på Facebook Rediger på Wikidata

* (no) Feiring videregående skole på Instagram Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Nøyaktighet:** Artikkelen virker unøyaktig oversatt, særlig når det gjelder Pilet-Golaz' forhold til fascismen/nazismen

**Marcel Pilet-Golaz** (født 31. desember 1889 i Cossonnay, død 11. april 1958 i Paris) var en sveitsisk politiker. 

Pilet-Golaz ble valgt til medlem av det sveitsiske Forbundsrådet den 13. desember 1928. Han satt som representant til 31. desember 1944. Pilet-Golaz var tilknyttet Det frie demokratiske partiet. Under hans tid som medlem av det sveitsiske forbundsrådet var Pilet-Golaz leder for flere politiske avdelinger og departementer, blant annet var han leder for departementet for innenrikssaker. Pilet-Golaz satt som president for den sveitsiske konføderasjonen i to omganger i 1934 og 1940. Pilet-Golaz ble sagt å være en pragmatisk politiker som skal ha vært kraftig imot fascismen og nazismen som blomstret opp i Tyskland og Italia på 1930-tallet. 

Som leder for utenrikssaker, måtte Pilet-Golaz hele tiden finne en balanse mellom stadig flere og større krav fra det nasjonalsosialistiske Tyskland og de protestene som kom fra de allierte landene i kjølvannet av tyskernes krav. I 1944 forsøkte Pilet-Golaz å forberede Sveits sitt elendige politiske forhold til Sovjetunionen, men dette forsøket mislykkes til de grader og Pilet-Golaz ble svært upopulær i hjemlandet på grunn av dette. Pilet-Golaz mistet deretter all støtte både fra politisk hold og fra den sveitsiske befolkningen etter dette, og han følte seg tvunget til trekke seg fra alle sine politiske verv i desember 1944.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 26. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   Sveitsisk historisk leksikon, HDS ID 004641[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Autorités BnF, BNF-ID 133288041[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 11. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** HDS
 |
**Rudolf Minger** (født 13. november 1881, død 23. august 1955) var en politiker fra Sveits og medlem av den sveitsiske Forbundsrådet mellom 1929 og 1940. 

Minger arbeidet også store deler av livet som en bonde og han ble valgt inn som medlem av det sveitsiske Forbundsrådet den 12. desember 1929 og han forlot denne posisjonen 31. desember 1940, etter elleve år i embetet. Minger var den første politiske rådgiveren for det politiske partiet Bauern-, Gewerbe- und Bürgerpartei/Parti des paysans, artisans et indépendants (BGB/PAI) som senere skiftet navn til det sveitsiske folkepartiet. Under Minger sin periode som medlem av det sveitsiske Forbundsrådet hadde han også ledelsen over den militære avdelingen og han satt som president for den sveitsiske konføderasjonen i 1935.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 26. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3   Sveitsisk historisk leksikon, HDS ID 004612[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** Deutsche Biographie **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** HDS
 |
***The Ninety and Nine*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av David Smith.

Handling
--------

Kate Van Dyck er i hemmelighet forlovet med Phil Bradbury. Men når Phil er opptatt i Sør-Amerika, forelsker Kate seg i Mark Leveridge. Men når et mystisk drap finner sted i hjemmet hennes får Phil til å fremstå som skyldig, stikker Phil av. En stund senere, etter at han har slått seg ned i den lille byen Marlow, blir han snart interessert i den lokale kvinnen Ruth Blake.

Men en dag kommer Kate og Mark til den samme byen, hvor Phil bor under et nytt navn. Men en skogbrann bryter løs - noe som truer hele byen - og Phil redder flere landsbyboere. Kort tid senere kommer det beskjed om at Phil omsider er bevist uskyldig for drapet, så han og Ruth blir endelig gjenforent.

Skuespillere
------------

* Warner Baxter som Tom Silverton / Phil Bradbury
* Colleen Moore som Ruth Blake
* Lloyd Whitlock som Mark Leveridge
* Gertrude Astor som Kate Van Dyke
* Robert Dudley som Abner Blake
* Mary Young som Rachel
* Arthur Jasmine som Bud Bryson
* Ernest Butterworth som Reddy

Referanser
----------

1. ↑  «AFI|Catalog». *catalog.afi.com*. Besøkt 21. desember 2023.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *The Ninety and Nine* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *The Ninety and Nine* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *The Ninety and Nine* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Svea** er et vann i Lunner kommune, beliggende nordøst for vannet Mylla. Utløpet er mot øst til Sveselva.

På vinterstid går det skiløype over vannet. Løypa mot nord går til Svea Sportsstue, et par kilometer fra selve vannet. Løypa mot øst går til tettstedet Grua. Løypa mot sør går til vannene Belteren og Mylla. Skitraseen over Svea er en del av løypenettet som vedlikeholdes av Mylla Løypeforening.

Navnet går også igjen i den lokale idrettsforeningen, Svea Skilag, og i det lokale arrangementet Svearennet.

På sommerstid er det badeplass med stupetårn i nordenden av Svea, der det også er opparbeidet hyttefelt.

Fiskearter: Ørret, abbor og ørekyte

Vannet har en stor ørretbestand som gyter i Sveselva.[]

Referanser
----------

1. ↑   Sentralt stednavnsregister[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 19. april 2015

Eksterne lenker
---------------

* Mylla Løypeforenings nettsider

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
***Brachypterolus*** er en slekt av små stumpglansbiller som lever på blomster. De ble tidligere gjerne regnet til familien glansbiller (Nitidulidae). De ligner på blomsterglansbiller (Meligethinae), som også lever på blomster, men kan skilles fra disse på at dekkvingene ikke dekker de bakerste bakkroppsleddene.

Utseende
--------

Små (gjerne 1,5 – 3 mm), brede og nokså flate biller. **Hodet** er ganske lite, antennene er middels lange, kraftige og mer eller mindre tydelig kølleformede. På farge er de brune eller svarte, av og til med matt metallglans. Oversiden er dekket med kraftig mikroskulptur som gjør overflaten temmelig matt, og fine, korte, nedliggende hår. **Brystskjoldet** (pronotum) er mye bredere enn langt, omtrent halvsirkelformet sett ovenfra. **Dekkvingene** er korte og brede, parallellsidige, tvert avkuttet bak slik at de bakerste bakkroppsleddene ikke er dekket. **Beina** er temmelig korte og kraftige.

Levevis
-------

Stumpglansbillene lever det meste av sitt liv i blomster, der de spiser pollen. De er nokså spesialiserte når det gjelder plantearter, og hver billeart lever bare på én eller noen få planter. De er særlig tallrike på torskemunn (*Linaria* spp.). Det er påvist at billenes aktivitet kan redusere frøproduksjonen hos vertsplantene, men de er ikke regnet som skadedyr da ingen av deres vertsplanter er viktige kulturplanter.

Systematisk oversikt
--------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
				+ Familien **stumpglansbiller**, Kateretidae
					- Slekten *Brachypterolus* Grouvelle, 1913
						* *Brachypterolus antirrhini* (Murray, 1864)
						* *Brachypterolus cinereus* (Heer, 1841)
						* *Brachypterolus linariae* (Stephens, 1830) - i Norge
						* *Brachypterolus longulus* (Reitter, 1885)
						* *Brachypterolus pulicarius* (Linnaeus, 1758) - i Norge
						* *Brachypterolus vestitus*  (Kiesenwetter, 1850)

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 15. oktober 2020. Besøkt 15. oktober 2020.

Kilder
------

* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Kallestadsundet bru** er en bro over Veafjorden som forbinder den østligste delen av Osterøy med fastlandet i Vaksdal kommune i Hordaland. Broen ble åpnet i 1985[] og var med det den første broen til Osterøy. 

Broen går over fjordsundet hvor avstanden bare er omkring 150 m. Seilingshøyde er 30 meter. I 1997 ble Osterøybrua åpnet for trafikk som den annen bro til Osterøy, over den 570 m brede Sørfjorden.

Det er ikke veiforbindelse mellom de to broene på Osterøy, så en landverts forflytning mellom Grøsvik og Kleiveland, begge beliggende nord på Osterøy med ca 5 km avstand i luftlinje, medfører en ca 95 km lang biltur.

Referanser
----------

1. 1 2 3   *nasjonal vegdatabank*, Wikidata Q55698494,

Se også
-------

* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

Eksterne lenker
---------------

* Bilde av brua sett fra sørøst.
* Bilde av brua sett fra nord.[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister **·** Nasjonal vegdatabank
 |
**Hersjøen** er en liten innsjø langs Trondheimsvegen ved tettstedet Mogreina i Ullensaker kommune i Viken. Den ligger 158 meter over havet, og har et areal på 0,64 km². Hersjøen ligger i Elstad landskapsvernområde nordøst for Oslo lufthavn, Gardermoen og 30 kilometer nord for Lillestrøm. Elven Risa renner fra Hersjøen og nordover inn i Andelva i Eidsvoll kommune.

Vannvegetasjonen i Hersjøen og omkringliggende vann har stor botanisk variasjon, og med flere truede og sårbare arter. Hersjøen er internasjonalt viktig for vannvegetasjonen og fuglefaunaen. Vannet har trolig den mest intakte og artsrike tjønnaksvegetasjonen i Sør-Norge, og flere av artene er sjeldne og truede. Ni rødlistede arter er registrert, blant annet blanktjønnaks og hornblad. Området har et rikt dyreliv, med bever, elg og rådyr. Hersjøen er en viktig trekkplass. Sangsvaner og flere andearter holder til i den isfrie delen om vinteren. Den sjeldne dvergspetten er sett der, samt rødlistede arter som andemusling og blånymfe.

Referanser
----------

1. 1 2  «NVE Atlas». *Vassdrag – Innsjødatabase.*  Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 6. april 2015
2. ↑  «Faktaark» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 2. april 2015. Besøkt 13. mars 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister **·** Naturbase
 |
**Agrisjå** er en fagmesse for landbruket som avholdes hvert tredje år i Stjørdal i Nord-Trøndelag.

Landbruksmesser har lange tradisjoner i Stjørdal. Både i 1925 og 1935 ble det avholdt landbruksutstillinger, da med større fokus på lokalhistoriske gjenstander enn landbruk. I sin nåværende form gikk det første arrangementet av stabelen i 1982. Fram til 2006 gikk messen under navnet **Trøndersk Landbruk**, men fra da av ble navnet Agrisjå.

Agrisjå samler store maskin- og tjenesteleverandører innen landbruket, foruten et betydelig innslag av hus, hjem, fritid, husflid og gårdsmat. Agrisjå er dessuten kjent for å ha en omfattende mønstring av husdyr. Agrisjå drives av selskapet Trøndersk Landbruk AS, som eies av Felleskjøpet Agri, TINE SA, Nortura SA, Allskog, Sør-Trøndelag Landbruksselskap og landbruksorganisasjonene i Stjørdal.

Agrisjå 2017 hadde rekorddeltakelse med 320 utstillere. Det ble solgt til sammen 45.000 kvm messeareal med et besøk på ca. 30000. På grunn av pandemien ble den fulltegnete messa avlyst i 2020, nå ønskes alle sammen hjertelig velkommen tilbake på Frigården i Stjørdal 25.-27.- august 2023.

Eksterne lenker
---------------

* Nettsted
**Didrik Tønseth** (født 8. oktober 1944) er en norsk advokat og diplomat. Han var fra 2006 til 2011 ambassadør ved Norges ambassade i Seoul, og fra 2007 også i Nord-Korea.

Utdannelse
----------

Han er utdannet cand.jur. ved Universitetet i Oslo og har mastergrad i europeisk rett fra Europa-colleget.

Karriere
--------

Han begynte i utenrikstjenesten i 1974 og var underdirektør i Utenriksdepartementet 1993–1994. Han var advokat hos Regjeringsadvokaten 1994–1997 og hos advokatfirmaet BA-HR 1997–1999, underdirektør i Utenriksdepartementet 1999–2000 og spesialrådgiver 2000–04. Han var ministerråd ved EU-delegasjonen i Brussel 2005–2006 og deretter ambassadør i Seoul 2006–2011, til han ble avløst av Torbjørn Holthe. Han var seniorrådgiver i Utenriksdepartementet 2011–2012, minister ved Norges delegasjon i Genève 2012–2013 og igjen seniorrådgiver i Utenriksdepartementet fra 2013.

Tønseth var som ambassadør i Seoul automatisk styremedlem i Norwegian Business Association Korea, en forening for norske firmaer i Korea.

I februar 2016 begynte han som advokat i et advokatfellesskap i Oslo.

Æresbevisninger og utmerkelser
------------------------------

Didrik Tønseth ble i 2007 utnevnt til ridder 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

Referanser
----------

1. ↑  regjeringen.no: Offisielt frå statsrådet 28. april 2006
2. ↑  regjeringen.no: Offisielt fra statsråd 18. januar 2007
3. ↑  forbrug.dk: Vildledning – tv-reklame rettet mod børn[*død lenke*]
4. ↑  eu-norway.org: New staff members Arkivert 25. oktober 2007 hos Wayback Machine.
5. ↑  Didrik Tønseth i *Store norske leksikon*
6. ↑  Board Members of the NBA Korea, 2009[*død lenke*]
7. ↑  «Didrik Tønseth - Advokat Maggi Rødvik AS». *Advokat Maggi Rødvik AS*. Arkivert fra originalen 5. mars 2017. Besøkt 4. mars 2017.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook
 |
**Albert Nordengens plass** er en plass på Tjuvholmen i Oslo som sto ferdig i 2012. 

Plassen er endepunkt for Tjuvholmens hovedgate Tjuvholmen allé. Mot vest går en trapp fra plassen til kanalen mellom Holmen og Skjæret og inngangene til de to bygningene der Astrup Fearnley Museet holder til. 

På plassen stå utsiktstårnet Tjuvtitten, 83 meter høyt og tilgjengelig for publikum i sommersesongen ved en heis opp til 54 meter over havnivået.

Plassen er oppkalt etter Albert Nordengen (1923–2004), ordfører i Oslo fra 1976 til 1990, og den ble innviet av Oslos ordfører Fabian Stang 31. august 2012. Bysten av Nordengen som står på plassen er utført av Nina Sundbye og støpt i bronse.

Bilder
------

* Albert Nordengens plass og bygget til advokatfirmaet BAHR Foto: Helge HøifødtAlbert Nordengens plass og bygget til advokatfirmaet BAHR Foto: Helge Høifødt
* Tjuvholmen allé sett nordover fra Albert Nordengens plass Foto: Helge Høifødt Tjuvholmen allé sett nordover fra Albert Nordengens plass Foto: Helge Høifødt
* Tjuvtitten Foto: Helge HøifødtTjuvtitten Foto: Helge Høifødt

Litteratur
----------

* Oslo byleksikon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Albert Nordengens plass – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (no) Oslo kommunes bydelsoversikt

  

Portal: Oslo

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Oslo Byleksikon **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Stavanger studentsangforening** ble stiftet våren 1993 etter initiativ fra tidligere studentsangere og andre ildsjeler som savnet et akademisk kor i Stavanger. Målet var å få et like attraktivt og sosialt studentkor-miljø som i mange universitetsbyer i Norden.

Viggo Pettersen var korets første dirigent og det viste seg snart at koret hadde livets rett. Over 60 ivrige sangsjeler var med på den første offisielle opptreden i desember 1993, på juleavslutningen til lærerne ved daværende Høgskolen i Stavanger (HiS). Høsten 1994 overtok Per Dahl, nåværende rektor ved HiS, dirigentstokken.

SSS har siden stiftelsen markert seg ved flere anledninger i Stavanger regionen. Foruten om faste konserter og opptredener i regi av Høgskolen i Stavanger er koret blitt en fast tradisjon i byens offisielle 17. mai-feiring. Våren 1996 satte SSS for første gang opp et større korverk. Valget falt på «Carmina Burana». Oppsetningen var et kunstnerisk samarbeid med orkester og solister fra Avdeling for Kunstfag, HiS. Verket ble framført foran en fullsatt Tjodhall på Høgskolen. Senere på våren ble suksessen gjentatt i København, på Nordisk studentsangerstevne. Denne gang med 1500 sangere på scenen. Høsten 1997 startet SSS et nytt samarbeidsprosjekt under sin nye dirigent Jørn Snorre Andersen. Duke Ellington,s «Sacret Concert» sto på programmet, og partner denne gang var Statoil Storband. Verket ble framført i St. Petri kirke med Bodil Arnesen som solist. Koret har ved flere anledninger deltatt på sangerstevner og prosjekter hovedsakelig i Norge, men også Norden og Estland.

SSS startet det nye årtusen med for første gang å delta i en korkonkurranse. Etter å ha vunnet fylkesfinalen i Norge Korforbunds nasjonale konkurranse ble koret nummer 8 i finalen som ble avholdt I Trondheim. Januar 2001 var premieren på nå etterhvert kjente spillefilmen «Mongoland» der koret deltok med sang.

Eksterne lenker
---------------

* Stavanger Studentsangforening
**Våland Skolekorps** ble grunnlagt i 1912, og er Stavangers eldste janitsjar-skolekorps etter Storhaug skolekorps.

Våland skolekorps er et aktivt skolekorps som i flere år har konkurrert på øverste nivå i janitsjar-konkurranser. Våren 2019 kom Våland skolekorps på en hederlig 6. plass i 1. divisjon for janitsjar skolekorps i Rogaland med flotte 84 poeng. De tre foregående årene vant korpset i samme divisjon. Årlig pleier også korpset å delta i Stavanger Open, samt arrange julekonserten "1000 lykter" i St. Petri kirke.

Korpset nå er inne i en fase med mange nye unge musikanter. Korpset har 45 medlemmer i en alder fra 9 til 18 år fordelt på senior, junior og aspirant. Antall medlemmer i skoleåret 2019/2020 viser en liten nedgang fra året før. Det blir i arbeidet videre viktig å sørge for god trivsel og stor spilleglede i korpset, og derav bidra til at korpset på sikt kan få flere medlemmer. Våland skolekorps har utsatt rekrutteringsarbeid til høsten 2020.  

Musikantene har faste ukentlige fellesøvelser for:  

* Seniorkorps: onsdag kl. 17:30-20:00
* Juniorkorps: onsdag kl. 18:00-19:30
* Aspirantkorps: mandag kl. 14:00-15:00

I tillegg har alle musikanter individuell undervisning en gang i uken. I perioder har noen av de eldste musikantene slått sammen sin individuelle undervisningstid og spilt i grupper.

Styret i korpset jobber for følgende mål:  

* Skape et godt miljø for medlemmene
* Skape utfordringer på rett nivå for alle musikantene
* Sikre en stabil medlemsmasse
* Effektivisere driften av korpset ytterligere

Å skape et godt miljø med trivsel og faglig utfordringer hvor korpsets medlemmer har lyst til å være med er styrets viktigste oppgave.

Alle foreldrene i korpset er fordelt på arbeidsgrupper som har ansvaret for å organisere de forskjellige aktiviteten i korpset.  Takket være aktive foreldre og musikanter kan korpset opprettholde sitt kvalitets- og aktivitetsnivå, samt bidra til at Våland skolekorps har en sunn økonomi.
**Daniel Bekkevold** (født 2. april 1993) er en norsk fotballspiller som for øyeblikket spiller for Løten Fotballklubb. Han fikk tildelt proffkontrakt med Hamarkameratene den 23. april 2013 etter at Briskebybanden (Ham-Kams supportergruppering) gikk sammen for å støtte klubben økonomisk, slik at kontrakten hans gikk i orden. 

Han fikk sin offisielle debut for HamKam mot KFUM Oslo i 2. runde av NM 2013. Hans første seriekamp fikk han den 9. mai 2013 borte mot Sandefjord Fotball på Komplett.no arena, hvor han kom inn som innbytter i det 83. minutt. Han scoret sitt første mål for Ham-Kam borte mot Stabæk den 3. august 2013, da Ham-Kam vant 1–5. Dette var hans første kamp fra start, og han scoret kampens første mål etter syv minutter.

I begynnelsen av august 2014 ble Bekkevold lånt ut fra Hamarkameratene til Elverum Fotball ut 2014-sesongen. I desember 2015 meldte Bekkevold overgang fra Hamarkameratene til sin gamle klubb Løten Fotballklubb.

Referanser
----------

1. ↑  H-A.no – Sylling Olsen til Mjøndalen Arkivert 17. februar 2016 hos Wayback Machine. (Publisert 10. august 2014, besøkt 19. september 2014)
2. ↑  H-A.no – Returnerer til moderklubben Arkivert 17. februar 2016 hos Wayback Machine. (Av Håkon Kristiansen. Publisert 22. desember 2015, besøkt 9. februar 2016)

Eksterne lenker
---------------

* (en) Daniel Bekkevold – Transfermarkt Rediger på Wikidata
* Spillerprofil hos HamKam.no
* Spillerprofil hos Fotball.no
* Spillerprofil hos Altomfotball.no
**Kjerringhøgda** er en ås i Enebakk kommune i Akershus i Viken fylke. Den har en høyde på 349 meter over havet og er en av de høyere toppene i Østmarka. Toppen ligger like øst for Bysetermåsan, og det er grei adkomst til toppen fra Bysetra. Det er ca 1 kilometer fottur fra parkeringsplassen. På østsiden er det derimot brattere. 

Kjerringhøgda har også vært kalt *Bysæterkollen*.

På toppen ble det reist et branntårn i 1911. Det tårnet som står i dag (2018), ble reist i 1947. Dette er restaurert flere ganger, senest i 2018. På toppen av tårnet er det montert bord og benker. Herfra er det vid utsikt i alle himmelretninger. Det tårnet som ble revet i 1946, hadde innebygget hytte på toppen.

Adkomst med bil til Bysetermåsan parkeringsplass. Kjør Enebakkveien vei 155 til Fjell, følg skilting mot Vangen og Rausjøveien. Med buss ta linje 550 Enebakk til Fjell. Ca. en times gange fra bussholdeplasen til utsiktstårnet.

Galleri
-------

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
| Utsikt fra tårnet i retning Kirkebygden i Enebakk.
 |
| Utsikt fra tårnet i retning Kirkebygden i Enebakk.
  |

|  |
| --- |
| Utsikt nordover mot Mosjøen og Lørenskog.
 |
| Utsikt nordover mot Mosjøen og Lørenskog.
  |

|  |
| --- |
| Utsikt sørover mot blant annet Rausjø.
 |
| Utsikt sørover mot blant annet Rausjø.
  |

 |

Referanser
----------

1. 1 2  «Norgeskart». Kartverket. Besøkt 17. mai 2019.
2. 1 2  «Bysæterkollen». Digitaltmuseum.no. 18. mars 2014. Besøkt 18. mai 2019.
3. ↑  «Nå kan du gå fra tårn til tårn i Marka». NRK. 26. desember 2018. Besøkt 26. desember 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Kjentmannsmerket om Kjerringhøgda Arkivert 3. mars 2011 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
Må ikke forveksles med Åge Hansen.

**Aage Hansen** (1935–2023) var en norsk motorsportutøver. Han kjørte speedway i en årrekke med suksess nasjonalt og internasjonalt. Han kjørte for NMK Romerike, NMK Oslo i Norge og Ipswich Witches i Storbritannia. Han var æresmedlem i Oslo Motorsportklubb (tidligere NMK Oslo).

Hansen var norgesmester syv ganger og nordisk mester to ganger, én gang individuelt og én gang for lag sammen med Sverre Harrfeldt. I 1957 deltok han i VM-finalen på Wembley og endte på tiendeplass. I tillegg har han to sølvmedaljer i NM Langbane.

Aage Hansen kjørte profesjonelt for Ipswich Witches i 1950-årene. Han ble lagets toppsjåfør fra første kveld.[]

Hansen var en autorisert motorsykkelmekaniker, og hadde sitt verksted i St. Halvardsgate i Oslo. Han fungerte som teknisk rådgiver for Suzuki-fabrikken i Japan via importøren Erling Sande AS. Oppdragene var å kalibrere prototype-motorsykler for det nordiske klimaet, samt å drive opplæring av importører og verksteder i Norden. I en periode jobbet han også med BMW- og Vespa-fabrikkene. Han bygget den første norske sivile motorsykkelen med kamera og videoopptak for utrykningspolitet.

Mesterskapstitler
-----------------

* 1956 Norgesmester Speedway
* 1956 Sølvmedalje NM Langbane
* 1956 Nordisk lagmester Langbane med Basse Hveem
* 1957 Norgesmester Speedway
* 1957 Nordisk mester Speedway
* 1958 Norgesmester Speedway
* 1959 Norgesmester Speedway
* 1959 Sølvmedalje Nordisk Mesterskap Speedway
* 1960 Norgesmester Speedway
* 1960 Bronsemedalje Nordisk Mesterskap Speedway
* 1961 Norgesmester Speedway
* 1962 Sølvmedalje NM Individuelt Speedway
* 1963 Norgesmester Speedway
* 1963 Sølvmedalje NM Langbane
* 1966 Nordisk lagmester Speedway med Sverre Harrfeldt

Referanser
----------

1. ↑   Store norske leksikon, Rolf Bryhn, «Aage Hansen», utgitt 23. august 2023, besøkt 16. november 2023[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Nettavisen, «Speedwaylegenden Aage Hansen er død», besøkt 16. november 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  NTB (15. november 2023). «Norges tidligere speedwaystjerne Aage Hansen har gått bort.». *Nettavisen*. Besøkt 16. november 2023.

Eksterne lenker
---------------

* SpeedwayPlus – Aage Hansen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Nylig avdød:** Artikkelen handler om en person som døde nylig. Slike biografier kan bli hyppig endret og oppdatert. Les som vanlig Wikipedia med kritisk sans.

**Lars Sigmundstad Hauge** (født 31. mai 1936, død 15. oktober 2023) var en norsk kulturarbeider.

Hauge var utdannet sivilagronom fra Norges Landbrukshøgskole. Han startet sitt virke i norsk kulturliv i Folkeakademiene og Rikskonsertene og deltok i turneer rundt om i Norge. På 1970-tallet var Hauge medstifter av flere viseklubber. Hauge var sentral i etableringen av Ungdommens kulturmønstring, Norsk Viseforum og Norsk Musikkråd. Hauge var også i flere år programleder i NRK Radio.

Hauge var fra 1977 til 1988 fylkeskultursjef i Akershus fylkeskommune og spilte en sentral rolle i etableringen av kulturinstitusjoner som Akershus kultursenter, Forbundsmuseet og Fetsund Lenser. Han var også en av initiativtakerne til opprettelsen av Rikspolitisk senter i Eidsvoll. Samtidig var han en pådriver for etablering av fellesorganer for det frivillige organisasjonslivet på fylkesnivå, herunder Akershus musikkråd og Akershus barne- og ungdomsråd.

Hauge ble i 2006 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for kulturelle innsats gjennom mange år. Han har også mottatt Prøysenprisen og Skedsmo kommunes kulturpris.

Referanser
----------

1. ↑   jolstad.vareminnesider.no[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   arkiveringsdato 23. juni 2019, arkiv-URL web.archive.org, www.proysenhuset.no[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   www.rb.no[Hentet fra Wikidata]
4. ↑  Aasum, Kjell (18. oktober 2023). «(+) En «kulturens såmann» og stor visevenn: Lars Hauge er død». *Romerikes Blad* **(norsk)**. Besøkt 21. oktober 2023.
5. 1 2 3 4  Lars Sigmundstad Hauge (70), *Romerikes Blad*, 5. desember 2006.
6. ↑  85 års omtale i Aftenposten 31. mai 2021
7. 1 2  St. Olav til Lars Hauge,*Romerikes Blad*, 18. oktober 2006.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** ISNI
 |
**Denne artikkelens innhold ligner reklame:** Wikipedia er ikke et reklamemedium. Om emnet er **relevant** for en encyklopedi bør artikkelen bearbeides for å bli mer nøytral. Hvis emnet ikke er relevant, bør den i stedet merkes for sletting med malen {{Hurtigslett}}.Se diskusjonssiden for mer informasjon.

**Startlån** er en norsk låneordning. Den gis til personer som skal kjøpe bolig for første gang eller som er i en vanskelig livsfase og må etablere seg på nytt. Videre kan den gis som toppfinansiering, i tillegg til lån fra private banker. Med denne lånetypen kan man finansiere inntil 100 prosent av kjøpesum til samme lave husbankrente.

Startlån kan gis til kjøp av bolig, utbedring og tilpasning av bolig, for eksempel for funksjonshemmede og til refinansiering. Boligen må være nøktern og regnet i forhold til hvor mange som skal bo i boligen. Personen må også ha evne til å betjene lånet over tid og betjeningsevnen avgjør hvor stort lån hen kan få.

Startlån må ikke forveksles med omstartslån, da førstnevnte er til for bruk på bolig, mens sistnevnte er til for å gjøre det enklere å nedbetale lån ved å samle dem.

  

Husbanken har sluttet med startlån ifl. Ringerike (Viken kommune)

Referanser
----------

1. ↑
2. ↑  «Omstartslån». Besøkt 21.12.2021.
Homborsund brygge Foto: Jan-Tore Egge 
Homborsund på sjøkart fra 1856
**Homborsund** er et strandsted sør i Grimstad kommune med postnummer 4888.

Geografi
--------

Stedet ligger på kystlinjen omtrent midt imellom Grimstad by og Lillesand by. Utenfor ligger øyene Homborøya og Store Grønningen, med Homborsund fyr. Nord for Homborsund ligger Bufjorden, som skiller store deler av Homborsund fra fastlandet. Eide skole ligger i Homborsund. Med drøyt 114 km avstand til Hirtshals er Homborsund den delen av Norge med kortest avstand til Danmark, tett fulgt av nabobydelene Fevik og Holvika.

Historie
--------

Stedet var tidligere del av Eide kommune, som ble delt mellom Landvik og Lillesand i 1962. Homborsund ligger på den delen som ble en del av Landvik, som igjen i 1971 ble slått sammen med Grimstad.

Stedet er nevnt i Sverresagaen, som Hornborusund, og navnet kommer antagelig fra det norrøne ordet hornbora, *den hornbærende*. 22. juli i 1640 ble det kjempet en kamp mellom et nederlandsk og et fransk skip i Skagerrak. Pirater fra Dunkerque i Frankrike kom for å plyndre handelsskip, og angrep et nederlandsk skip. Det møtte overmakt, og måtte rømme, og tok inn til Homborsund hvor de satt skipet i brann. De flyktet så videre til Lillesand.

Fauna og flora
--------------

Planten Narrmarihand er funnet som det eneste stedet i Fastlands-Norge, på Kalvehageneset i Homborsund.

Litteratur
----------

* *Historiske glimt fra Eide – ei bygd ved havet*, Eide Sognelag, 2006
* Birger Dannevig: *Sagaen om en sørlandsbygd del 1*, Eide Sognelag
* Birger Dannevig: *Sagaen om en sørlandsbygd del 2*, Eide Sognelag

Eksterne lenker
---------------

* (en) Homborsund – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**Mølladammen skole** er en ungdomsskole i Lommedalen i Bærum med ca. 500 elever fordelt på 18 klasser (A-F på hvert trinn). Skolen ligger ved elva Lomma og Lommedalen kirke.

Skolen ble ferdigstilt i 1994, og var på den tiden en av de mest moderne skolene i østlandsområdet.

Ansatte
-------

Skolen har drøyt 60 ansatte. Skolens rektor er Gunvor Alderslyst.

Skolen har et sosialpedagogisk team der hvor avdelingsledere, rektor, miljøarbeider, arbeidsplass tilitsvalgt, elevrådsleder og nestleder sitter. Skolen har også rådgivende organer som, FAU, SU og Elevrådet. FAU og SU leder velges ved første møte. Lederen i elevrådet velges i et lukket valg innad i elevrådet ved oppstart av året. Nestleder av elevrådet bistår lederen i han/huns arbeid.

Skolen har faglærere i historie, geografi, matematikk, samfunnskunnskap, naturfag, RLE, Mat og Helse, kroppsøving, sløyd, design, tegning, norsk, nynorsk og fremmedspråkene tysk, spansk og fransk. Det jobber også faglærere med fagkunnskaper i valgfagene, Medier og Kommunikasjon, Sal og Scene, Teknologi og Breddeidrett.

Skolens fasiliteter
-------------------

Skolen har to skolekjøkken, to naturfagsaler, tegnesal, sløydsal, design og håndverk rom, bibliotek, musikkrom, bandrom, miljøstasjon og 18 klasserom.

Skolen har også to gymsaler som brukes av elevene hver dag. Den har også en utendørs håndballbane, lengdegrop, kulestøtsbane, basketkurver, sandvolleyballbane, to badmintonbaner, frisbeegolfbane og et uteklasserom. I 2013 ble det oppført en ballbinge bak gymsalen.

Kjente elever
-------------

* Magnus Carlsen
* Leif Kristian Nestvold-Haugen
* Aleksander Aamodt Kilde
* Erlend Mamelund
* Henny Ella Reistad
* Thomas Rogne
* Marius Thorp
* Rune Velta
* Caroline Westrup

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Mølladammen skole – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

| * v
* d
* r
Offentlige grunnskoler i Bærum |
| --- |
| Barneskoler: | 
* Anna Krefting
* Bekkestua
* Blommenholm
* Bryn og Hammerbakken
* Eikeli
* Eiksmarka
* Emma Hjorth
* Evje
* Grav
* Gullhaug
* Haslum
* Hosle
* Høvik
* Høvik Verk
* Jar
* Jong
* Levre
* Lommedalen
* Lysaker
* Løkeberg
* Oksenøya
* Rykkinn
* Skui
* Snarøya
* Stabekk
* Storøya
* Tanum

 |  |
| Ungdomsskoler: | 
* Bekkestua
* Bjørnegård
* Eineåsen
* Gjettum
* Hauger
* Hosletoppen
* Hundsund
* Mølladammen
* Ramstad
* Ringstabekk
* Vøyenenga
* Østerås

 |
| Spesialskoler: | 
* Glassverket
* Haug
* Sandviksbukta
* Skarva
* Solberg

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Nasjonalt skoleregister **·** Brønnøysundregistrene
 |
En luftfrityrkoker brukt til å fritere falafel
En **luftfrityrkoker** (engelsk: *airfryer*, «luftsteker») er en liten varmluftsovn som kan settes på en kjøkkenbenk, og kan i likhet med varmluftsovner forøvrig brukes for simulere frityrsteking uten å fritere maten i olje. En vifte øverst sirkulerer varmluft slik at maten friteres gjennom varmluft, og ikke frityrolje. Maten plasseres i en skuff nederst i ovnen, og varm luft sirkulerer i skuffen, med temperaturer opp til 250 °C. Noen hevder at luftfrityrkokere sirkulerer luften betydelig raskere enn vanlige varmluftsovner slik at tilberedningstiden blir kortere, hvilket kan gjøre at maten kan få en sprøere overflate og samtidig beholder mer av saftigheten på innsiden. Luftfrityrkokere kan blant annet brukes til å tilberede pommes frites, kyllingnuggets, vårruller, fisk og kjøtt.

Referanser
----------

1. ↑  Ray, Joe. «Are Air Fryers Worth It?». *Wired* **(engelsk)**. ISSN 1059-1028. Besøkt 6. februar 2022.
2. ↑  «Hva er en airfryer? Viktig informasjon om airfryer du må vite før du kjøper». *Cosori*. 15. juli 2021. Besøkt 6. februar 2022.
3. ↑  post (3. mars 2021). «Airfryer - En komplett guide om airfryer -». *Spa-guiden.no*. Arkivert fra originalen 6. februar 2022. Besøkt 6. februar 2022.
4. ↑  «Hva er forskjellen på en Airfryer og en varmluftsovn?». *Philips* **(norsk)**. Besøkt 22. august 2022.
5. ↑  «Air fryer: Kjøkkenmaskinen som alle snakker om». *godt.no*. 26. august 2020. Besøkt 6. februar 2022.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Airfryers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Roland Knudsen** eller **Knudsøn** (død 1703) var byfogd i Kragerø, kjent som forfatter til en *Jomfrulands Beskrivelse* på vers.

Liv
---

Roland Knudsen var Henrik Ibsens stamfar i 6. ledd. Han ble utnevnt til byfogd i Kragerø i 1692 og beholdt stillingen til sin død i 1703, da han ble funnet død i vannet ved sin brygge.

Verk
----

Tegning av Theodor Kittelsen i serien *Jomfruland* (1893), fra sagnet om Jomfrulands opphav. Nederst et utdrag fra Roland Knudsens dikt.
Som forfatter har Roland Knudsen etterlatt seg en versifisert beskrivelse av Jomfruland, *Jomfrulands Beskrivelse udi slette Bonde-Rim* fra 1696. Verket var dedisert til stattholderen Ulrik Fredrik Gyldenløve, som samme år hadde kjøpt Jomfruland av Frederik Christian Adeler.

I diktet gjengir Roland Knudsen blant annet et sagn om hvordan øya Jomfruland har fått sitt navn. Landet var oppbygd av de underjordiske og lå derfor skjult for menneskene, inntil ei purke med stålring i trynet svømte over og brøt trolldommen. Et lignende sagn skal også ha blitt fortalt om Tautra i Trondheimsfjorden.

Francis Bull bemerker at Roland Knudsen var Petter Dass' samtidige, men versene hans virker ubehjelpelige ved siden av nordlandsprestens *Nordlands Trompet*. Derimot finner Bull at enkelte linjer i diktet viser at forfatteren har hatt sans for den idylliske naturen på Jomfruland:

Her siunger Lerken sødt imod den høye Sky  

Og Stærren fløyter paa en Sommer-Viise ny.  

Urhønen gaar paa Leeg og skogrer ad sin Mage,  

Hun sin halv-blinde Mand beflittes at behage.

Roland Knudsens dikt ble utgitt i *Topographisk Journal for Norge* for 1802. Theodor Kittelsens billedserie *Jomfruland* (1893) var inspirert av naturen på Jomfruland og av Rolands Knudsens dikt. Kittelsen satte utdrag fra diktet ved siden av tegningene fra landskapet.

Referanser
----------

1. ↑  Steffens (1916), s. 244.
2. ↑  Daae, Ludvig (1924). *Det gamle Christiania*. Cappelen.
3. ↑  «Alfelande», i O. A. Øverland: *Fra en svunden tid*. Kristiania: Alb. Cammermeyer, 1888, s. 2–3.
4. ↑  Bull (1958) s. 192.
5. ↑  Østby (1975), s. 77–82.

Litteratur
----------

* Bull, Francis (1958). *Norges litteratur fra reformasjonen til 1814*. Aschehoug.
* Steffens, Haagen Krog (1916). *Kragerø By's Historie, 1666-1916*. Grøndahl.
* Østby, Leif (1975). *Theodor Kittelsen*. Dreyer. ISBN 8209012916.