**Wicklow** (irsk: *Contae Chill Mhantáin*) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Administrasjonsbyen er Wicklow, mens den største byen er Bray. Det var det siste av de 32 tradisjonelle grevskapene som ble dannet så sent som i 1606. Den er også en del av provinsen Leinster. Grevskapet hadde 155 851 innbyggere ved folketellingen i 2022. Det siste av de tradisjonelle 32 grevskapene, som ble dannet så sent som i 1606, er en del av regionen Eastern and Midland Region. Det grenser til Irskesjøen i øst og grevskapene Wexford i sør, Carlow i sørvest, Kildare i vest, og Sør-Dublin og det administrative grevskapsdistiktet Dún Laoghaire – Rathdown i nord.

Wicklow er til hverdags omtalt og markedsført som «Irlands hage» for sin natur – som omfatter store skogområder, naturstier, strender og gamle ruiner, samtidig som det gir muligheter for ulike fritidssysler som fotturer og klatremuligheter. Ruinene av det store klosteret Glendalough ligger i Wicklow.

Grevskapet har navn etter administrasjonsbyen Wicklow, lokalisert omtrent 50 km sør for den irske hovedstaden Dublin. Opphavet til stedsnavnet Wicklow er antatt av norrøn opprinnelse, *Víkingaló* eller mer sannsynlig *Víkló / Víkarló*, som ikke har noe med ordet viking, men *vik* i betydning «bukt», og *lo* i betydning «eng» eller «gressmarker», altså viken ved gressmarkene. Det irske navnet for Wicklow er *Cill Mhantáin* hvor *cill* betyr kirke. Muntlig historie hevder at sankt Patrick forsøkte å gå i land med sitt skip i dette området og hans folk ble angrepet av de lokale innbyggerne. En av Patricks menn fikk slått ut en tann, og da han senere kom tilbake for reise en kirke her ble den gitt navnet Manntach (den tannløse), deretter ble stedet kalt Cill Mhantáin, «kirke av den tannløse». Normannerne som kom til å dominere området senere foretrakk ikke-gæliske navn, og tok opp igjen Wicklow.

Geografi
--------

### Lokalisering

Wicklowfjellene utgjør hele sentrale Wicklow
Wicklow er en del av regionen Eastern and Midland innenfor provinsen Leinster. Det er avgrenset av fire grevskaper, Dublin i nord; Kildare og Carlow i vest; Wexford i sør; og Irskehavet i øst. Wicklow er den 17. største av Irlands 32 grevskaper i areal, 53 km i lengden og 32 km i bredden, og det 15. største i henhold til befolkning. Det er det fjerde største av Leinsters 12 grevskap i størrelse og det 5. største i henhold til befolkning.

Wicklowfjellene er Irlands største sammenhengende høylandsområde og utgjør en betydelig del av grevskapet, og spenner over hele sentrum av Wicklow og strekker seg inn i grevskapene Dublin og Wexford i deres sørlige og nordlige utkanter. Lugnaquilla, på 925 meter over havet, er den høyeste toppen i området, det høyeste fjellet i Irland utenfor grevskapet Kerry, og Irlands 13. høyeste fjell totalt. Wicklowfjellene nasjonapark, som ligger midt i grevskapet, er et dedikert beskyttet område som dekker 205 km, noe som gjør den til den største nasjonalparken i Irland. Wicklow Way var den første ruten eller stien for turgåere i Irland, og krysser området i 131 kilometer.

### Geologi

Topografisk kart over grevskapet Wicklow
Wicklowfjellene er sentrert om batolitten (dypbergart) i Leinster og er hovedsakelig sammensatt av granitt omgitt av glimmerskifer og ledre eldre bergarter som kvartsitt. Leinsterbatolitten, som dekker 1500 km, er den mest ekspansive massen av magmatisk bergart i Irland eller Storbritannia. De eldste bergartene i grevskapet er kvartsittene fra Bray Group som omfatter Bray Head og Little Sugar Loaf og fjellkjeden Great Sugar Loaf. Disse ble metamorfosert fra sandstein avsatt på dypt vann i det opprinnelige Iapetushavet under den geologiske epoken Kambrium (542-488 millioner år siden).

Som med store deler av Irland, ble også Wicklows landskap formet av de påfølgende perioder med istid under kvartærtiden. Forvitring og erosjon av is skar ut lange daler kjent som *glen* (fra irsk *gleann*), avledet i stedsnavn som Glenmacnass, Glen of the Downs, Glenmalure, Glen of Imaal, Glencree og Glendalough. Den irske havisen begynte å trekke seg tilbake kort tid etter siste istids maksimum for ca. 20 000–23 000 år siden, men betydelige ismasser vedvarte i Wicklowfjellene i ytterligere 4 000–7 000 år.

### Elver og innsjøer

Fossen Powerscourt er den nest største i Irland
Poulaphoucareservoiret nær Blessington er Irlands største kunstige innsjø
Wicklow har mange elver, og blant de store elver er blant annet den 132 kilometer lange elven Liffey, Irlands 8. lengste elv, som har sin kilde nær Tondufffjellet og renner gjennom sentrum av hovedstaden Dublin, og når Irskesjøen ved Dublinbukten. Dens største bielv etter volum, elven Dodder, har opphav i den nordlige skråningen av fjellet Kippure helt nord i grevskapet, mens Kings River går sammen ved Blessington Lakes. Flere andre bielver til Liffey flyter i grevskapet.

Den 117,5 kilometer lange elven Slaney, som begynner ved Lugnaquilla, renner vestover og deretter sørover før den når St George's Channel ved byen Wexford. Elvene Avonmore og Avonbeg går sammen for å danne Avocaelven hvor elvene møtes ved Vale of Avoca.[ Elven Derreen sør i grevskapet definerer en del av grensen til Carlow.

De fleste av innsjøer (eller *lough*) i grevskapet er formet av dalsøk som er utgravd av isen, og de finnes naturskjønne u-daler omgitt av fjell, noe som gjør dem populære blant turister. Kjente innsjøer i grevskapet er blant annet Glendalough Upper Lake, Lough Tay («The Guinness Lake») nedenfor fjellet Luggala, Lough Ouler («Den hjerteforemede innsjøen»), Lough Bray under fjellet Tonelagee, Lough Dan og Lough Nahanagan.

Poulaphoucareservoaret er den største av Wicklows innsjøer. Den fungerer som vannkilde for Dublin, og dekker 2226 hektar vest i gevskapet. Det er også den største kunstige innsjøen i Irland og ble opprettet etter oppdemmingen av elven Liffey ved Poulaphouca i 1940. Landsbyen Ballinahown ble fullført nedsenket i reservoaret og dens 70 familier ble flyttet. Ruiner av den gamle landsbyen sammen med dens bygninger, gjerder og gårdsmaskiner kan sees ved tørketider når vannstanden i reservoaret synker. Det nedre Vartryreservoaret, konstruert mellom 1862 og 1868, er grevskapets nest største innsjø.

### Kyst

Stranden ved Brittas Bay. Grevskapet er populært for badene
Wicklow har en relativt kort kystlinje på 64 kilometer lang. Wicklows kystlinje er stort sett rettlinjet, med få store bukter eller viker og ingen øyer utenfor kysten, noe som gir den en kortere kystlinje enn mindre grevskaper som Louth og Dublin. Wicklow Head er grevskapets mest framtredende kystodde, og er også det østligste fastlandspunktet i republikken Irland. Wicklows østkyst er et populært innenlandsk feriemål i sommermånedene, og grevskapet har mange strender, blant annet Brittas Bay, Clogga Beach, The Cove, Silver Strand Beach, Sallymount Bay Beach, Ennereilly Beach, Newcastle Beach, Arklow's Porter's Rock Beach og South Beach, Greystones Nord- og sørstrender, Bray Strand og Magheramore Beach.

En smugler og pirat fra 1600-tallet, kaptein Jack White, opererte fra Jack's Hole, en bortgjemt vik ved Brittas Bay hvor han stjal varer fra britiske handelsskip og importerte varer fra Frankrike til irritasjon for de britiske myndighetene som dermed ble fratatt tollinntekter.

### Skog

Grevskapet har omtrent 37 500 hektar (93 000 dekar) skogkledd områder, det åttende høyeste totale skogdekket i Irland. Når det gjelder skogdekke som andel av landareal, er Wicklow nummer to i landet, med 18,5 %.Wicklow, kjent som «Irlands hage», var historisk sett det grevskapet med høyest prosentandel av skogområder. National Forestry Inventory for 2017 avslørte at grevskapet Leitrim hadde passert Wicklow for første gang i utbredelse av skogsområder. 

Wicklow er i et [[temperert lauvskog[[ og blandet skogbiome, selv om flertallet av Wicklows skoger er kommersielle bartrær. Den økonomiske tregrensen i regionen er rundt 400 meter, over hvor terrassebruk og terrengdekkende myr dominerer.

Befolkning
----------

Wicklows befolkning er først og fremst konsentrert langs østkysten
I henhold til folketellingen av 2016 var innbyggertallet i Wicklow 142 425 innbyggere, en økning på 4,2 % siden tilsvarende folketelling av 2011. Grevskapets befolkning er en av de raskest voksende i Irland, og har økt med 38,7 prosent i løpet av de 20 årene mellom 1996 og 2016. Imidlertid har andelen av befolkning i regionen Mid-East falt jevnt og trutt ettersom Meath og Kildare har opplevd enda raskere befolkningsvekst. Mens kystbyen Bray fortsatt er den desidert største byen i grevskapet, har forbedrede transportforbindelser til Dublin som oppgraderinger av M11 til motorvei og ferdigstillelsen av motorveien M50 i 2005, har oppmuntret veksten av byer lenger sør. Mellom 2002 og 2016 vokste Bray med 5,3 prosent. Derimot vokste Arklow i samme periode med 32,2 prosent, Greystones vokste med 53,3 prosent og Rathnew vokste med hele 133,9 %, men befolkningen i de sistnevnte var ikke stor i utgangspunktet.

Bray
Arklow
De 10 største tettstedene i grevskapet er listet opp nedenfor. Administrasjonsbyen er merket inn **fet** skrift.

**Mest folkerike bosetninger i grevskapet Wicklow**| Rangering | By | Befolkning (2016) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bray | 32 600 |
| 2 | Greystones | 18 140 |
| 3 | Arklow | 13 163 |
| 4 | **Wicklow** | 10 584 |
| 5 | Blessington | 5 520 |
| 6 | Kilcoole | 4 239 |
| 7 | Rathnew | 3 370 |
| 8 | Newtownmountkennedy | 2 835 |
| 9 | Enniskerry | 1 889 |
| 10 | Rathdrum | 1 663 |

Historie
--------

Den hellige Kevin, irsk manuskript fra middelalderen
Den hellige Kevin av Glendaloughs kloster ved Glendalough.
En rekke tidlige irske helgener grunnla religiøse bosetninger, klostre og kirker i Wicklow. Blant dem var helgene Kevin, Dagán, Ernan, Credan, Palladius, Cainnear, Ceoltigherna og Cróine. Det gamle klosteret Glendalough i landsbyen av samme navn ligger i grevskapet.

Grevskapet Wicklow var det siste av de tradisjonelle grevskapene i Irland som ble opprettet i 1606 fra land som tidligere var en del av grevskapene Dublin og Carlow. Etablert som et distinktgrevskap, var det rettet mot å kontrollere lokale irske grupper som O'Byrne (anglifisert fra Ó Broin). Military Road (nå R115), som strekker seg fra Rathfarnham til Aghavannagh krysser fjellene, fra nord til sør, og ble bygget av regjeringsstyrker i anstrengelsen etter å beseire irske opprørerne som fortsatt er aktive i Wicklowfjellene etter det mislykkede irske opprøret i 1798. Det ga hæren tilgang til et område som hadde vært et arnested for irsk opprør i århundrer. Flere brakker for å huse soldatene ble bygget langs ruten og Glencree Center for Peace and Reconciliation («Glencreesenteret for fred og forsoning) ble bygget i 1974 sammen med restene av brakker der. Bataljoner av den irske hæren bruker skytefelt i grevskapet Wicklow for taktiske øvelser, spesielt den største i Glen of Imaal som tidligere ble brukt av den britiske hæren før Irlands uavhengighet.

Under Oliver Cromwell erobringen av Irland overga de lokale myndigheter seg umiddelbart uten kamp. Under irske opprøret i 1798 tok noen av fra United Irishmen tilflukt i Wicklowfjellene, noe som resulterte i sammenstøt mellom britiske styrker og opprørere kommandert av Joseph Holt nær Aughrim og senere ved Arklow.

Grevskapets grenser ble utvidet i 1957 av Loven om selvstyre som «løsgjorde landområder fra grevskapet Dublin og fra jurisdiksjonen og makten til rådsforsamling grevskapet Dublin» nær Bray og la dem til grevskapet Wicklow.

Byer
----

* Arklow
* Bray
* Greystones
* Wicklow

Referanser
----------

1. 1 2  Census of Population 2022 – Preliminary Results, *Central Statistics Office* (Ireland).
2. 1 2  «Cill Mhantáin / Wicklow», *Placenames Database of Ireland*
3. ↑  «Welcome to Wicklow, the Garden of Ireland», *Visit Wicklow*
4. ↑   Lindqvist, Christer (2015): *Norn im keltischen Kontext*, John Benjamins Publishing Company, s. 30
5. ↑   O'Reilly, Stan: «A Short History of Wicklow Town», *Our Irish Heritage*
6. 1 2   «The Origin of the Name Wicklow», *Ask About Ireland*
7. ↑  Wright, G.N. (1822): *A Guide to the County of Wicklow*. London: Baldwin, Cradock, and Joy, s. V.
8. ↑  Corry, Eoghan (2005): *The GAA Book of Lists*. Hodder Headline Ireland, ISBN 0-340-89695-7, s. 186–191
9. 1 2   «Lugnaquilla», *Mountainviews.ie*
10. ↑   «Wicklow Mountains National Park», *Wicklowmountainsnationalpark.ie*
11. ↑  «Walking Routes in Glendalough», *Glendalough.ie*
12. ↑  Fritschle, Tobias; Daly, J. Stephen; Whitehouse, Martin J.; McConnell, Brian; Buhre, Stephan (2018): «Multiple intrusive phases in the Leinster Batholith, Ireland: geochronology, isotope geochemistry and constraints on the deformation history», *Journal of the Geological Society*. UK: Geological Society of London. **175** (2): 229–246. Bibcode:2018JGSoc.175..229F. doi:10.1144/jgs2017-034. S2CID 134435310
13. ↑   Holland (2003), s. 22.
14. ↑  Jackson, Parkes & Simms (2010), s. 142.
15. ↑  «glen (n.)», *Online Etymology Dictionary*
16. ↑   Tomkins et al. (2017), s. 6.
17. ↑  «The Longest Rivers In Ireland», *World Atlas*
18. 1 2  Doyle, Joseph W. (2018): *The Rivers and Streams of the Dublin Region. 2018: Dublin City, Fingal, South Dublin & Dun Laoghaire-Rathdown*. Rath Eanna Research, ISBN 9780956636386; s. 33–35.
19. 1 2  «South Eastern River Basin District Management System» (PDF), *Serbd*, s. 38. Arkivert fra originalen den 3. mars 2016
20. ↑   «Lough Tay – The Guinness Lake», *Visit Wicklow*
21. ↑  «Liffey Reservoir Bill, 1936—Second Stage», Government of Ireland.
22. ↑   «Memories come flooding back», Wicklow People. *Independent.ie*
23. ↑  Neilson, Brigitte; Costello, Mark J. (22. april 1999): «The Relative Lengths of Seashore Substrata Around the Coastline of Ireland as Determined by Digital Methods in a Geographical Information System», *Estuarine, Coastal and Shelf Science*. Environmental Sciences Unit, Trinity College Dublin. **49** (4): 501–508. Bibcode:1999ECSS...49..501N. doi:10.1006/ecss.1999.0507. S2CID 128982465.
24. ↑  Winn, Christopher (2015): *I Never Knew That about the Irish*. Random House. ISBN 9780091960254; s. 145.
25. ↑   «Jack White's Pub History», *Jack White's Inn*
26. ↑  «National Forestry Inventory, Fourth Cycle 2012», *DAFM*
27. ↑  Horgan, Ted et al (2003): «A Guide to Forest Tree Species Selection and Silviculture in Ireland» (PDF), *Council for Forest Research and Development*
28. ↑  Census 2016 Sapmap Area: County Wicklow, *Central Statistics Office* (Ireland). Arkivert fra originalen den 8. januar 2019.
29. ↑   «Wicklow County Development Plajn 2010–2016», *Wicklow.ie*
30. ↑   «Wicklow County Development Plan 2016–2022», *Wicklow County Council*
31. ↑  «Den hellige Kevin av Glendalough (~480-~618)», *Katolsk.no*
32. ↑  «Den hellige Ernan den yngre (d. ~640)», *Katolsk.no*
33. ↑  «Den hellige Credan av Evesham (d. ~780)», *Katolsk.no*
34. ↑  Den hellige Palladius av Irland ( -432), *Katolsk.no*
35. ↑   «Wicklow's Past: Fame and Rivalry of Wicklow's Saints», *Wicklownews.net*. 20. juni 2018
36. ↑  Marcella: «Saint Cróine, January 27», *Omnium Sanctorum Hiberniae*
37. 1 2  Smith, Philip (2004): *An Introduction to the Architectural Heritage of County Wicklow*. Dublin: Wordwell Press / Government of Ireland, Department of the Environment, Heritage, and Local Government, National Inventory of Architectural Heritage
38. ↑   «Glen of Imaal – Walking Route Closures», *Irish Defence Forces*. 2022.
39. ↑  Bourke, Wesley (20. juni 2020): «On the History Trail in the Glen of Imaal», *Irelandsmilitarystory.ie*
40. ↑   «Glen of Imaal», *Irish Defence Forces*. 2022
41. ↑   «The ruthless Michael Dwyer», *Bray People'. 16. mars 2011.*
42. ↑  Local Government Provisional Order Confirmation Act 1957 (No. 1P of 1957). Enacted on 1 July 1957. *Act of the Oireachtas*.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) County Wicklow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) County Wicklow – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en)  Wicklow (grevskap) hos Wikivoyage
* Wicklow County Council
* Wicklow County Tourism

| * v
* d
* r
Tradisjonelle grevskap i Irland og provinsen Nord-Irland |
| --- |
| Connacht | 
* Galway
* Leitrim
* Mayo
* Roscommon
* Sligo

 | Irlands flaggNord-Irlands flagg |
| Munster | 
* Clare
* Cork
* Kerry
* Limerick
* Tipperary
* Waterford

 |
| Leinster | 
* Carlow
* Dublin
* Kildare
* Kilkenny
* Laois
* Longford
* Louth
* Meath
* Offaly
* Westmeath
* Wexford
* Wicklow

 |
| Ulster | 
* Antrim \*
* Armagh \*
* Cavan
* Donegal
* Down \*
* Fermanagh \*
* Londonderry \*
* Monaghan
* Tyrone \*

 |
| \* Grevskap i Nord-Irland (andre grevskap er i Irland)ISO 3166-2:IE |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |