**Romtraktaten** (engelsk: *Outer Space Treaty*, fransk: *Traité de l'espace* er en internasjonal avtale fra 1967 som regulerer rettslige spørsmål om rommet og fremmede himmellegemer.

Opprinnelig innhold
-------------------

Traktaten kom til under romkappløpet mellom USA og Sovjetunionen etter amerikansk initiativ og landsettingen av den ubemannede sovjetiske romsonden Luna IX på månen i 1966. Traktaten kan ses på som en fortsettelse av avtalen om forbud mot testing av kjernevåpen i rommet, atmosfæren og havet som USA, Storbritannia og Sovjetunionen undertegnet i august 1963, i tillegg til tre FN-resolusjoner om det ytre rommet (nr. 1721, 1884 og 1962. I traktaten slås det fast at utforskningen av det ytre rom skal skje «for hele menneskeheten» og at ingen stat kan gjøre territoriale krav eller forhindre en annen stats tiltredelse i rommet eller himmellegemer (inklusive månen). Traktatpartnerne er enige om å ikke åpne militære baser på månen eller andre himmellegemer, og å ikke plassere ut kjernevåpenbærere eller andre masseødeleggelsesvåpen i bane rundt jorden eller på himmellegemer. De undertegnende statene er videre ansvarlige for skader som oppstår ved romvirksomhet, også private som sådan, og lover å holde alle stasjoner og alle romfartøyer på månen og andre himmellegemer åpne for representanter fra andre stater som er tilsluttet traktaten.

Kompletteringer
---------------

Traktaten har senere blitt komplettert ytterlige med avtaler som gjelder virksomhet i ytre rom. Den 22. april 1968 ble *redningsavtalen* undertegnet, og 3. desember samme år trådte den i kraft. Denne omhandler unnsetning og tilbakesending av romfarere og etterlating av formål som sendes ut i det ytre rom. Romtraktatens artikler 6 og 7, som beskriver traktatstatenes skadeansvar, ble komplettert og presisert i konvensjonen 29. mars 1972 om internasjonalt ansvar for skade som forårsakes av romformål, *ansvarskonvensjonen*. I *registreringskonvensjonen* 14. januar 1975 ble det spesifisert hvordan stater ifølge traktatens artikkel 8 skal redegjøre for oppskutte formål til FNs romkomite i og for registrering i et offentlig register. En traktat fra 1979 om virksomhet på månen og andre himmellegemer har blitt undertegnet av tretten stater, dog ingen av de større romfartsnasjonene.

Referanser
----------

1. ↑  Bergman (2002), s. 19

Litteratur
----------

* Anna-Karin Bergman (2002). «Trender inom rymdrätten» (PDF) **(svensk)**. Juridiska fakulteten vid Lunds universitet. [*død lenke*]
* Nationalencyklopedin, bind 16 s. 112, oppslagsord *Rymdrätt*


| * v
* d
* r
Romfart |
| --- |
| Komponenter | 
* Bærerakett
* Romstasjon
* Romsonde
* Satellitt

 | Romfarer |
| Organisasjoner | 

|  |  |
| --- | --- |
| Statlige | 
* USAs flagg NASA
* EUs flagg ESA
* Russlands flagg Roskosmos
* Kinas flagg CNSA
* Japans flagg JAXA
* Canadas flagg CSA
* Indias flagg ISRO

 |
| Private | 
* SpaceX
* United Launch Alliance
* Virgin Galactic

 |

 |
| Romfartsprogrammer | 
* Vostok
* Sojuz
* Mercury
* Gemini
* Apollo
* Romfergen
* Shenzhou
* Artemis

 |
| Oppskytingssentre | 
* Kasakhstans flagg Bajkonur
* USAs flagg Cape Canaveral
* USAs flagg KSC
* Russlands flagg Plesetsk
* Fransk Guyanas flagg Kourou
* Kinas flagg Jiuquan
* Indias flagg Satish Dhawan

 |
| Kjente romfarere | 
* Laika
* Jurij Gagarin
* Alan Shepard
* John Glenn
* Neil Armstrong
* Yang Liwei

 |
| Begreper | 
* Romfarer
* Månelanding
* Romvandring
* Romkappløpet
* Romtraktaten

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NDL
 |