Musiker som spiller på lutt.
**Cantigas de Santa Maria** («Sanger til jomfru Maria») er 420 dikt med musikalske noter, skrevet på en galisisk variant av galisisk-portugisisk i regjeringstiden til Alfonso X El Sabio (1221–1284), den lærde kongen av kongedømmet Castilla, og er ofte blitt tilskrevet ham.

Det er en av de største samlinger av monofonisk (solo) sanger fra middelalderen og er karakterisert av jomfru Maria nevnes i hver eneste sang, mens hver tiende sang er en salme.

Cantigas har blitt bevart i fire manuskripter: to kodekser ved El Escorial, et i Madrids nasjonale bibliotek, og et i italienske Firenze. E-kodeksen fra El Escorial illuminert med fargelagte miniatyrer som viser par med musikere som spiller et bredt mangfold av musikkinstrumenter. *Códice Rico* (T-kodeksen) fra El Escorial og det ene i Biblioteca Nazionale Centrale i Firenze (F-kodeksen) er rikt illuminert med fortellende vignetter.

Beskrivelse
-----------

Illustrasjon fra kodeks E av *Cantigas de Santa Maria*.
To musikere, framstiller kanskje en jødisk og kristen musiker?
Cantigas er skrevet på galisisk-portugisisk, som var på moten som et lyrisk språk i Castilla på denne tiden. Cantigas består av 420 dikt, 356 av dem er i et fortellende format som er relatert til mirakler knyttet til jomfru Maria; resten av dem, unntatt en introduksjon og to prologer, er av lærdom eller involverer jomfru Marias festivaler og høytidsdager. Cantigas framstiller jomfru Maria på et meget menneskelig vis og lar henne jevnlig ha en rolle jordiske episoder.

Forfatterne er ukjente, skjønt flere undersøkelser indikerer at galisiske poeten Airas Nunes kan ha vært forfatter til en større andel av diktene. Kong Alfonso X — her navngitt som *Affonso* — er også antatt å ha vært forfatter for en del av dem ettersom han refererer til seg selv i første person. Støtte for denne teorien kan bli funnet i prologen av Cantigas. Det er også flere kilder som krediterer Alfonso X for å ha påvirket andre verker innenfor den poetiske tradisjonen, inkludert hans introduksjon om religiøs sang. Selv kong Alfonsos forfatterskap, eller graden av den, er diskutabel, er det ingen tvil om hans innflytelse og påvirkning. Mens de andre betydelige verkene som kom fra Alfonsos kulturelle verksteder, inkludert historier og andre prosatekster, var skrevet på kastiljansk (forløperen til spansk), er Cantigas skrevet på galisisk-portugisisk. Det reflekterer populariteten ved hoffet i Castilla for andre poetiske verker og sjangre, som *cantigas d'amigo* og *cantigas d'amor* (kjærlighetspoesien for henholdsvis kvinnestemmer og mannsstemmer).

Metrikken er særdeles mangfoldig: 280 forskjellige formater for 420 cantigas. De mest vanlige er *virelai* og *rondeau*. Lengden på tekstlinjene varier mellom 2 og 24 stavelser. Den fortellende stemmen i mange av sangene, på trubadurens vis, beskriver et erotiske forhold med den guddommelige. Musikken er skrevet i noter som er lik måten benyttet for kirkesang, men inneholder også en del informasjon om lengden til tonene. Cantigas er jevnlig innspilt og framført av tidligmusiklaske grupper, *musica antiqua*, og en rekke CD-er med musikk fra Cantigas er tilgjengelig.

Kodekser
--------

Miniatyrer, *Cantiga* #35
Cantigas er bevart i fire manuskripter: **To** (*códice de Toledo)*, Biblioteca Nacional de España, MS 10069), **T** (Biblioteca de El Escorial, MS T.I.1), **F** (*códice de Florencia*, Firenze, Biblioteca Nazionale, MS b.r. 20) og **E** (*códice de los músicos*, Biblioteca de El Escorial MS B.I.2). 

**E** inneholder det største antallet sanger (406 cantigas, pluss introduksjon og prolog); den har 41 omsorgsfylte og detaljerte miniatyrmalerier og mange illuminerte bokstaver. **To** er den eldste samlingen og inneholder 129 sanger. Selv om den ikke er illustrert er den rikt dekorert med blomstrende initialer og stor omsorg har blitt benyttet i dens konstruksjon. Manuskriptene **T** og **F** er søsterbind. **T** inneholder 195 bevarte cantigas (8 mangler grunnet tap av folioer) som løselig er i samsvar med de første to hundre i **E'**, hver sang er illustrert med enten 6 eller 12 miniatyrmalerier som av bilder scener fra cantiga. **F** følger det samme formatet, men har kun 111 cantigas, og hvor 7 ikke har noen teksten, kun miniatyrer. Disse er hovedsakelig et undersett av de som er i andre halvdel av **E**, men er presentert her i en helt forskjellig orden. **F** ble aldri fullført, og derfor er det ikke blitt lagt til musikk Kun tomme linjer viser at det var lagt opp til å legge til musikalske noter ved en senere anledning. Det er vanligvis antatt at kodeksene ble konstruert i Alfonsos levetid, **To** kanskje på 1970-tallet, og **T/F** og **E** tidlig på 1280-tallet fram til tiden for kongens død i 1284.

Musikken
--------

De musikalske formene innenfor Cantigas, og det er mange, er fortsatt studert. Det har vært mange falske føringer, og det er lite utover toneleie som er pålitelig. Mensuralnoteskrift er i særdeleshet et problem i Cantigas, og de fleste forsøk på å bestemme meningsfull rytmiske skjemaer har tendert, med noe unntak, å være lite tilfredsstillende. Notene inneholder ingen indikasjoner for melodiske betoninger. Dette har forblitt et emne for livlig debatt og studier. Pågående progresjon har uansett vært betydelig de siste tjue årene.

Referanser
----------

1. ↑   The Oxford Cantigas de Santa Maria database
2. ↑   Petersen, Suzanne H.: «Alfonso X, el Sabio 1221-1284», University of Washington
3. ↑   Parkinson, Stephen (2015): *Alfonso X, the Learned, 'Cantigas de Santa Maria': an Anthology*, Modern Humanities Research Association
4. ↑   Eksempler: «The Newberry Consort», *Boston Eraly Music Festival*; *a Lira d’Espéria II: Galicia Danças, Cantigas & Cantos da terra*
5. ↑   Mettmann, Walter (1986–1989): *Alfonso X. el Sabio: Cantigas de Santa Maria*, Clásicos Castalia, Madrid.
6. ↑   Duffin, Ross W. (2000): *A Performer's Guide to Medieval Music*, Indiana University Press. Boken inneholder 40 essayer som betoner problematikken med framføring av Cantigas
7. ↑   «Using the music transcriptions», *Cantigasdesantamaria.com*
8. ↑   Werf, Hendrik van der: Accentuation and Duration in the Music of the Cantigas de Santa Maria, University of Rochester, Eastman School of Music

Bibliografi
-----------

* (1987): *Studies on the «Cantigas de Santa Maria»: Art, Music, and Poetry: Proceedings of the International Symposium on the «Cantigas de Santa Maria» of Alfonso X, el Sabio (1221–1284) in Commemoration of Its 700th Anniversary Year–1981*. Israel J. Katz & John E. Keller (red.); Hispanic Seminary of Medieval Studies, Madison. ISBN 0-942260-75-9
* (2000): *The Songs of Holy Mary by Alfonso X, the Wise: A Translation of the Cantigas de Santa Maria.* Oversatt av Kathleen Kulp-Hill. Arizona Center for Medieval and Renaissance Studies, Tempe. ISBN 0-86698-213-2
* (2000): *Cobras e Son: Papers on the Text Music and Manuscripts of the «Cantigas de Santa Maria».* Redigert av Stephen Parkinson. European Humanities Research Centre, University of Oxford, Modern Humanities Research Association. ISBN 1-900755-12-2
* (2002): Pena, Xosé Ramón, *Historia da litratura medieval galego-portuguesa*, Santiago de Compostela, s. 199-210.

Se også
-------

* Musikk i middelalderen

Eksterne lenker
---------------

* (en) Cantigas de Santa María – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Cantigas de Santa Maria – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Faksimiler, illumasjoner, lenker til avskrifter
* Cantigas de Santa Maria for Singers, full tekst med markeringer for stavelser, retningslinjer for uttale og konkordans
* Alfonso X «el Sabio» (1221 - 1284) - A discography of attributed works, en omfattende database av utgitt innspillinger av Cantigas
* Centre for the Study of the Cantigas de Santa Maria of Oxford University
* MIDI-filer basert på Anglés-transkripsjoner; fransk nettsted, med tekster, men med OCR-feil og mange manglende bokstaver
* Free scores by Alfonso X of Castile hos *International Music Score Library Project*
* Free scores from Cantigas de Santa Maria hos *Choral Public Domain Library* (ChoralWiki)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF **·** BNF (data) **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE
 |