recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**«Mr Shoppy One»** var en svensk bilferge som i perioden 2008–2009 kjørte mellom Sarpsborg og Kålvik i Strömstad, og i perioden 2009–2010 mellom Tønsberg og Kålvik for Orvelin Group. Da skipet gikk mellom Tønsberg og Sverige, fikk ikke taxfree-butikken om bord lov til å selge alkohol, noe som medførte en kraftig nedgang av passasjerer, og fergeruten Sarpsborg/Tønsberg–Kålvik gikk til slutt i 2010 konkurs.

Historikk
---------

2001: Skipet ble bygd på Panagiotakis Bros i Hellas, og ble dermed døpt «Agios Andreas II» og trafikkerte ruten Pireus–Agina.

2004: Skipet ble leid ut til å gå mellom Sami og Neapolis i Hellas.

2005: Den 21. februar ble skipet solgt til Atlas V Shipping, trafikkerte ruten Kythira Island–Neapolis, i Hellas. Skipet gikk på grunn og måtte repareres ved Chalkisvarvet, men kom fort tilbake i fergetrafikk. Senere ble hun døpt om til «Andreas II» og trafikkerte Neapolis–Kythera.

2007: Skipet ble solgt til det svenske fergerederiet Orvelin Group AB og ble omdøpt til «Mr Shoppy One».

2008: I april startet skipet sin rute som harryferge mellom Sarpsborg og Kålvik i Strömstad.

2009: Fergen endrer bortehavn, og starter sin fergerute mellom Tønsberg og Kålvik. Denne gang uten tillatelse til å selge alkohol.

2009: Skipet pusser opp mellomdekket, slik at ytterligere 33 biler skal kunne få plass.

2010: Pga. forbudet mot å selge sprit om bord går fergen konkurs, og fergeruten Tønsberg-Kålvik blir lagt ned.

2011: Skipet blir solgt til Orvelin Shipping i Hellas og døpes om til «Aqua Spirit».

Referanser
----------

1. ↑  Sagen, Andreas (22. februar 2010). «Slutt for «Mr. Shoppy?»». *Tønsbergs Blad*. Besøkt 16. desember 2019.

Eksterne lenker
---------------

* (en) IMO 9212450 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) «Mr Shoppy One» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen Rediger på Wikidata
**Bjørn Erik Vige** (født 7. september 1952 i Kristiansand) er komponist, tekstforfatter og musiker bosatt på Jørpeland i Rogaland.

Tidlig på 1970-tallet samarbeidet han med Grete Salomonsen om EP-en *Bøyde aks* (1971), som ble gitt ut til inntekt for organisasjonen Misjon bak jernteppet. På 1970-tallet var han også aktiv i visegruppen Strandafolk.

Han var komponist på Ryfylke Visegruppes første LP *Før oljå kom*, som fikk Prøysenprisen i 1982. Han skrev også sangene til gruppens andre album, *Forlis,* som ble nominert til Spellemannprisen i 1983.

Vige er også kjent for å stå bak sangen *Raymond*, som ble en lokal slager i Strand i 1983, og ble utgitt som singel med gruppa «Strandafolk».

I 1986 ga han, i samarbeid med Sigvart Dagland, Rønnaug Foss Alsvik og Henning Sommero, ut LP-en *Ankomst Utstein kloster*, med salmetoner fra Ryfylke. I tillegg komponerte og skrev han tekst og musikk til *Alle mine tankar*, som vant Melodi Grand Prix 1993. «Alle mine tankar» ble fremført av Viges datter, Silje Vige.

Sammen med Bjørn Aslaksen var Vige tekstforfatter, komponist og produsent for Ryfylke Visegruppes album *Hjemma igjen* (2011) og *Ei striba med lys* (2012). Bjørn Vige var også produsent, komponist og musiker på CD-en «Preikestolensemblet» (2018). I 2022 gav han ut et album med tekster til Vilhelm Krag.

Diskografi
----------

### Bjørn Vige & Strandafolk

* 1986: *Raymond/Maskespill*

### Ryfylke Visegruppe

* 1981: *Før oljå kom*
* 1983: *Forlis*
* 2011: *Hjemma igjen*
* 2012: *Ei striba med lys*

### Deltar på

* 1971: Grete Salomonsen: *Bøyde aks*
* 1985: Kirkelig Kulturverksted: *Ankomst Utstein kloster*
* 1994: Silje Vige: *Alle mine tankar*
* 1996: MTG: *Takk ska' du ha*
* 1997: Jørpeland Kristelige Ungdomskor: *Funnet*
* 1998: Roar Engelberg: *Har en drøm*
* 2002: Løgnaslaget: *Utsolgt!*
* 2004: Quattro Musicanti: *Quattro Musicanti*
* 2010: Melodi Grand Prix: *Norsk Melodi Grand Prix gjennom 50 år*
* 2011: Plastic Strip: *Lukk opp kirkens dører – A Selection of Norwegian Christian Jazz, Psych, Funk & Folk 1970–1980*
* 2018: Preikestolensemblet: *Preikestolensemblet*

Referanser
----------

1. 1 2  «Bjørn Vige». *Rogalyd*. Besøkt 27. januar 2022.
2. 1 2  «Strandafolk : Visegruppe ledet av Bjørn Vige.». *Rogalyd*. Besøkt 27. januar 2022.
3. 1 2  «Preikestolensemblet». *Rogalyd*. Besøkt 27. januar 2022. «Preikestolensemblet er et prosjekt Bjørn Vige jobbet med i flere år, før albumet kom ut i 2018.»
Rembrandt, «Nattevakten» (1642), Rijksmuseum, Amsterdam. **«Nattevakten»**, nederlandsk tittel *De compagnie van kapitein Frans Banning Cocq en luitenant Willem van Ruytenburgh maakt zich gereed om uit te marcheren* (Kaptein Frans Banning Cocq og løytnant Willem van Ruytenburghs kompani gjør seg klare til å marsjere), er et maleri av den nederlandske kunstneren Rembrandt, malt i 1640-42. Det monumentale bildet, som ble malt på bestilling av kaptein Banning Cocq, fremstiller øyeblikket da hans skytterkompani får marsjordre. På grunn av at bildet hadde mørknet med tiden, fikk maleriet på 1800-tallet tilnavnet «Nattevakten».

En kopi av «Nattevakten» slik bildet var før beskjæringen i 1715.
Bildet er et av Rembrandts mest kjente malerier, og det er hovedverket i samlingen til Amsterdams Rijksmuseum. *Nattevakten* er berømt for sin dramatiske fremstilling av lys og skygge, i tillegg til sin dynamiske og originale komposisjon innenfor en tradisjonelt formell sjanger (en militær portrettscene). I tillegg til dette er bildet kjent for sin kolossale størrelse. *Nattevakten* målte opprinnelig ca. 500 x 387 cm. Etter flyttingen til det nye rådhuset ved *de Dam* i 1715 ble lerretet beskåret til 437 x 363 cm, for at det skulle passe inn mellom to vinduer.

Eksterne lenker
---------------

* rijksmuseum.nl «Nattevakten» i ultrøhøy oppløsning, 717 gigapiksel

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Dexterfe
**Dexter** er en irsk kurase, og den minste av de europeiske krøtterartene, omtrent halvparten i størrelse av eksempelvis tradisjonell herefordkveg. Dexter ble betraktet som en sjelden kurase, men er i dag vurdert som ute av faresonen av organisasjonen Livestock Conservancy.

Historie og utbredelse
----------------------

Dexter har sin opprinnelse sørvest i Irland. De første skriftlige kilder om rasen er fra 1845. Rasen ble innført til England i 1882, og i 1892 ble et eget avlslag opprettet. De siste 25-30 har rasen fått stor popularitet, og er etablert i flere land. I Norge finnes det cirka 70 kyr av rasen.

Utseende og egenskaper
----------------------

Dexter er en veldig liten rase. Gjennomsnittlig vekt for kyr er 300 kg med høyde på 90-110 cm. Rasen brukes både som melkekyr og som ammekyr til kjøttproduksjon. Gjennomsnittlig årsavdrått er 2300 kg. I forhold til fôrinntaket er kjøtt- og melkeproduksjonen god. Rasen finnes i en rekke fargevarianter, med svart som dominerende.

Referanser
----------

1. ↑   «American Livestock Breeds Conservancy Priority Watch List», se beskrivelse Dexter Cattle

Se også
-------

* Ku
* Liste over kuraser

Eksterne lenker
---------------

* Norsk Dexter Forening
* The Dexter Cattle Society

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
***What's His Name*** er en amerikansk stumfilm fra 1914, regissert av Cecil B. DeMille.

Handling
--------

Harvey fra Blakeville er veldig populær blant de unge kvinnene i nabolaget. Harvey gifter seg med Nellie, bakerens datter, mot ønskene til Harveys onkel. Etter tre som ektepar kommer et musikk-show til byen, og Nellie slår seg sammen med dem. Når de skal reise videre til New York, velger Nellie, Harvey og Phoebe, den lille jenta deres, å reise videre sammen med dem.

Under en forestilling i New York blir Nellie en stor suksess, og vekker også interessen til Fairfax - en millionær fra storbyen. Men senere tar Fairfax kontakt med Harvey, og tilbyr ham en stor sum penger hvis han går med på å ta ut skilsmisse fra Nellie. Men en rasende Harvey slår ned Fairfax, hvorpå sistnevnte slår ham.

Rolleliste
----------

* Max Figman som Harvey.
* Lolita Robertson som Nellie.
* Sydney Deane som Onkel Peter.
* Merta Carpenter som en venninne av Nellie.
* Fred Montague som Fairfax.

Referanser
----------

1. ↑  What’s His Name
2. ↑  WHAT'S HIS NAME

Eksterne lenker
---------------

* (en) *What's His Name* på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) *What's His Name* på AllMovie Rediger på Wikidata

* (en) *What's His Name* på American Film Institute Rediger på Wikidata

* (en) *What's His Name* på Silent Era Rediger på Wikidata
**Batterijakten** er en skolekonkurranse for 4. klasser i Norge som arrangeres hvert år av Miljøagentene. Konkurransen går ut på å samle inn flest mulig brukte batterier fra private husholdninger til gjenvinning. Konkurransen har blitt avholdt hvert år siden 2013. I 2022 var over 800 klasser påmeldte, og totalt ble over 120 tonn batterier samlet inn. 
I Batterijakten er konkurransen, som varer over en periode på 3 uker, et sentralt element. I tillegg til konkurransen, består Batterijakten av ukesoppdrag og undervisningsopplegg knyttet til temaer som omhandler miljø. Eksempler på tidligere temaer er gjenvinning, miljøvennlige oppfinnelser og grønn energi.

Formålet med konkurransen er at barn skal få engasjere seg i miljøspørsmål på en morsom og lærerik måte. Alle fjerdeklasser i hele Norge blir invitert til å være med.

Samarbeidspartnere
------------------

Batterijakten arrangeres av Miljøagentene i samarbeid med Clas Ohlson, Varta og Batteriretur.

Innlevering av batterier
------------------------

Alle som er med i Batterijakten kan levere brukte batterier hos Clas Ohlson. Dersom det er langt til nærmeste Clas Ohlson-butikk, eller den er stengt, kan man levere batteriene hos en gjenvinningsstasjon eller miljøstasjon.

Kåring av vinnere
-----------------

### Regler

Vinnerne blir kåret basert på antall kilogram batterier samlet inn per elev, samt poeng samlet inn fra ukesoppdragene. Man kan maksimalt oppnå en poengsum på 2000 poeng. Dersom flere klasser oppnår denne poengsummen, blir vinneren trukket.

### Liste over tidligere vinnere

#### 2022

* 1. premie: 4A på Foldnes skule
* 2. premie: 4. klasse på Rosmælen skole
* 3. premie: 4. klasse på Harstad Montessoriskole

#### 2021

* 1. premie: 4. klasse på Lyngstad og Vevang skole
* 2. premie: 4. klasse på Imsland skule
* 3. premie: 4. klasse på Hempa skole

#### 2020

Kåringen ble avlyst på grunn av den pågående Covid-19-pandemien.

#### 2019

* 1. premie: 4C på Vigernes skole
* 2. premie: 4. klasse på Vardenes skole
* 3. premie: 4. klasse på Eide Barneskole

#### 2018

* 1. premie: 4. klasse på Flå skole og barnehage og 4A på Nypvang skole

Referanser
----------

1. ↑  «Om Batterijakten». *batterijakten.no*. Batterijakten. Besøkt 29. november 2022.
2. ↑  «Spørsmål og svar». *batterijakten.no*. Batterijakten. Besøkt 29. november 2022.
3. ↑  «Regler-og-premier». *batterijakten.no*. Batterijakten. Besøkt 29. november 2022. «Her kan du se hvem som har vunnet Batterijakten tidligere! NB. Reglene og vinnerkriteriene har hatt små justeringer siden Batterijakten startet i 2013.»

Eksterne lenker
---------------

Batterijaktens hjemmeside
**Nacogdoches** er en by som ligger i fylket Nacogdoches County i Texas, USA. I år 2000 hadde byen en befolkning på 29 914 beboere.[]

Nacogdoches har et totalt areal på 65,5 km² hvorav 0,2 km² er vann.[] Byens sentrum ligger rett nord for vegskillet mellom dalene LaNana og Banita.

Historie
--------

Nacogdoches er den eldste byen i Texas.[] Det har blitt funnet spor etter bosetning på det samme stedet som strekker seg 10 000 år tilbake.[] Det var området til en caddo-bosetning som startet rundt 700 år f.Kr. og en av de første europeiske bosetninger i regionen skjedde her.

Byen har vært under flere flagg enn staten Texas, det er påstått opptil ni ulik flagg.[] I tillegg til Texas' seks flagg, har byen vært under disse flaggene: Magee-Gutierrez-republikken, Den lange republikken og Fredonia-republikken.

Dagens by
---------

I dag er Nacogdoches anerkjent som en progressiv by[] og hvor Stephen F. Austin State University er lokalisert. Institusjonen har omtrent 11 000 studenter.[]

Nacogdoches var i mediebildet i februar 2003 som det stedet i det østlige Texas som mottok mye av restene fra ulykken med Space Shuttle Columbia som brant opp på vegen ned mot Jorden.

Befolkning
----------

Beboerne består av 65,98 % hvite, 25,06 afrikanske-amerikanere, 9,34 % opprinnelige amerikanere, 1,13 % asiatisk, 0,11 % fra stillehavsøyene, 5,84 % fra andre raser og 1,55 % fra to eller flere raser.[] 10,82 % av befolkningen er spanske eller latinske.[]

20,2 % av befolkningen er under 18 år, 30,9 % er mellom 18 og 24 år, 22,3 % er fra 25 til 44 år, 15,4 % er fra 45 til 64 år, og 11,1 % er 65 år eller eldre.[] Gjennomsnittsalderen er 24 år.[] For hver 100 av hunkjønn er det 87,7 av hankjønn. For hver 100 av hunkjønn på 18 år eller eldre er 84,2 av hankjønn.[]

Referanser
----------

1. ↑  United States. Bureau of the Census (2016) (på en), *2016 U.S. Gazetteer Files*, Washington D.C.: Bureau of the Census, Wikidata Q32859555,
2. ↑  United States. Bureau of the Census (2010) (på en), *2010 U.S. Gazetteer Files*, Washington D.C.: Bureau of the Census, Wikidata Q107569809,

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Nacogdoches, Texas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** GeoNames **·** MusicBrainz **·** GNIS **·** GNIS
 |
Nachos med svinekjøtt, bønner, og ost.
Nachos på en tallerken
**Nachos** (spansk, [ˈnatʃos]) er harde tortillachips, det vil si harde og tynne maisbrød av latinamerikansk type, skårne biter. De anvendes som matrett eller tillegg og har sitt opphav i det meksikanske kjøkken og tex-mex-kjøkkenet.

Nachos er oftest triangelformede. De kan i europeisk tappning være baket på hvetemel. Smakene kan variere, men de er ofte gratinert med ost eller dekket med ostesaus og ofte med jalapeños som tilbehør. Mange varianter finnes, men de serveres ofte med noen chilisaus, guacamole og bønner, men også kjøttfarse.

Referanser
----------

1. 1 2  "Nachos".
2. ↑  Andreas (2013-02-03): "Vad är nachos egentligen?". Arkivert 15. april 2016 hos Wayback Machine. inthekitchen.se.
3. ↑  Andreas (2013-02-03): "Vad är nachos egentligen?". Arkivert 15. april 2016 hos Wayback Machine. inthekitchen.se.
4. ↑  Kitchen Daily (2012-08-31): "Ignacio Anaya: The Real Inventor Of Nachos". huffingtonpost.com.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Nachos – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | TasteAtlas
 |
**Nadab** (hebraisk: נָדָב; «Gavemild/Sjenrøs») var den andre kongen av det nordlige israelittiske tistammeriket Israel. Han var sønn og etterfølger av kong Jeroboam. Basjas historie er fortalt i kapittel 15 i *Første Kongebok* i den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente).

Nadab ble konge av Israel i det andre året til Asa, konge av Judea. William F. Albright har datert Nadabs kongedømme til 901-900 f.Kr, men Edwin R. Thiele mener han var konge i 910-909 f.Kr.

I det andre året av Nadabs kongedømme, mens de beleiret den filistiske byen Gibbeton i sørlige Dan, brøt det ut en sammensvergelse i hæren til Nadab. Han ble drept av en sine egne kapteiner, Basja, som deretter gjorde seg selv til konge av Israel. Den bibelske standardkommentaren for denne skjebnen er at «Nadab gjorde det som var ondt i Herrens øyne», men årsaken var kanskje heller at en krangel internt i hæren, og Nadab ble betraktet som ikke handlekraftig nok, noe Basja åpenbart var. Da Basja først var blitt konge, sørget han for at hans autoritet ikke skulle bli utfordret av noen fra Nadabs slekt, og utryddet også den: «... slo han i hjel hele Jeroboams hus. Han lot ikke en levende sjel bli igjen av kongeslekten, men utryddet den fullstendig.»

Referanser
----------

1. ↑  Easton, Matthew George (1897): «Biblical Meaning for 'Nadab'» i: *Eastons Bible Dictionary*.
2. ↑  Thiele, Edwin (1951): *The Mysterious Numbers of the Hebrew Kings*, (1. utg.; New York: Macmillan, 1951; 2. utg.; Grand Rapids: Eerdmans, 1965; 3. utg.; Grand Rapids: Zondervan/Kregel, 1983). ISBN 0-8254-3825-X, 9780825438257
3. ↑  Nettbibelen: *Josvas bok* 19:40-44[*død lenke*]; Gibbeton nevnes blant byene i Dans land.
4. ↑  Nettbibelen: *Første Kongebok* 15:25-28[*død lenke*]
5. ↑  *Første Kongebok* 15:29

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forgjenger:**Jeroboam** | **Konge av Israel**(909 f.Kr.–886 f.Kr.) | Etterfølger:**Basja** |

Portal: Litteratur
**Frankrikes orienteringsforbund** (fransk: **Fédération Française de Course d'Orientation**) (FFCO) er det nasjonale orienteringsforbundet i Frankrike. Det er fullstendig medlem i Det internasjonale orienteringsforbundet.

Historie
--------

Frankrikes orienteringsforbund ble stiftet i 1970, og ble medlem i det internasjonale orienteringsforbundet samme år.Frankrike deltok i Verdensmesterskapet i orientering for første gang i 1976. VM i orientering 1987 ble arrangert i Gérardmer, Frankrike, og VM i orientering 2011 i departementet Savoie.

I 1992 ble verdensmesterskapet i skiorientering avholdt i Pontarlier, og i 2002 ble VM i mountainbikeorientering arrangert i Fontainebleau.

Se også
-------

* Franske orienteringsløpere

Referanser
----------

1. ↑   Arkivert 18. juni 2008 hos Wayback Machine. Besøkt 27. november 2016

Litteratur
----------

* *Orienteringsidretten i Norge gjennom 90 år*. Rud: Norges orienteringsforbund. 1987.

Eksterne lenker
---------------

* Forbundets hjemmeside

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
***Nacht en ontij***, eller *ugudelige timer* på norsk, er det fjerde albumet gitt ut av den nederlandske artisten Boudewijn de Groot. Sangene er skrevet av Boudewijn de Groot og Lucien Duzee. Sangen «Heksen-sabbath», som ble delt i to for å få plass på plata, er en blanding mellom et fortalt eventyr og en sang. Tanken bak var å lage en slags "hørefilm", noe som førte til stor bruk av forskjellige lydeffekter som man vanligvis forbinder med animasjonsfilm og hørespill. Sangen omhandler en heksesabbat og er full av mytiske skikkelser, alt fra hekser, satan, alkymister og troll. 

Sangene «Aeneas nu» og «Wie kan me nog vertellen» ble lagt til som bonusspor under pressing og er derfor ikke å finne på alle eksemplar av plata.

Sporliste
---------

### A-side

1. «Babylon» 4:01
2. «Heksen-sabbath deel 1» 8:56

### B-side

1. 
2. «Heksen-sabbath deel 2» 16:19

Bonusspor
1. 
2. «Aeneas nu» 3:50
3. «Wie kan me nog vertellen» 5:19

Kilder
------

* Boudewijn de Groots hjemmeside

Fotnoter
--------

1. ↑  Ikke på alle plater

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz
 |
**Rosario Parmegiani** (født 12. mars 1937 i Napoli, død 13. juni 2019) var en italiensk vannpolospiller som deltok i de olympiske leker i 1956 i Melbourne, 1960 i Roma og 1964 i Tokyo. 

Parmegiani ble olympisk mester i vannpolo under Sommer-OL i 1960 i Roma. Han var med på det italienske laget som vant vannpoloturneringen foran Sovjetunionen og Ungarn. Italias resultat i finalerunden, som besto av fire lag, de beseiret Sovjetunionen 2–0 og Jugoslavia 2–1, og de spilte uavgjort 3–3 mot Ungarn. Parmegiani spilte seks kamper i OL-turneringen og scoret sju mål.

Under Sommer-OL i 1964 i Tokyo, da Italia kom på fjerdeplass, spilte han seks kamper.

OL-medaljer
-----------

* 1960 Italias flagg Roma - Gull **Gull** i vannpolo, Italias flagg Italia

Referanser
----------

1. ↑   «Addio a Rosario Parmegiani, oro olimpico a Roma '60», verkets språk italiensk[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Rosario Parmegiani – Olympics.com Rediger på Wikidata

* (en) Rosario Parmegiani – Olympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Rosario Parmegiani – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Rosario Parmegiani – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (it) Rosario Parmegiani – Italias olympiske komité Rediger på Wikidata

* (en) Rosario Parmegiani – FINA Rediger på Wikidata
Batterseaskjoldet. London, British Museum.
**Batterseaskjoldet** er et skjold laget av bronseplater. Det er datert til 1. århundre f.Kr. eller begynnelsen av 1. århundre e.Kr.. En tidligere dato er en mulighet, med forslag på datering helt tilbake til 300 f.Kr.. 

Skjoldet ble funnet i 1857 i Themsen ved Battersea i London, og man antar at det hadde blitt ofret som en rituell gave til en guddom eller elveånder. Andre gjenstander av bronse og jern, samt menneskeskaller, har blitt funnet i Themsen og andre britiske elver. Skjoldet ville antagelig ikke vært brukbart i kamp, og kan være laget som en seremoniell gjenstand. Det trekkes frem som et viktig eksempel på kultisk aktivitet i Londonområdet før grunnleggelsen av romersk Londinium. 

Skjoldet er dekorert med repoussering, det vil si relieff som er banket ut fra baksiden. Den består av sirkler og spiraler i keltisk stil. Det er stilt ut på British Museum.

Eksterne lenker
---------------

* Bilder fra British Museum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND
 |
**Vestlandets kunstakademi** var et kunstakademi i Bergen. Det ble opprettet i 1973 som et privat tilbud om høyere utdanning innen billedkunst i regi av Bildende Kunstneres Forening i byen. I 1981 ble akademiet statlig.

Vestlandets kunstakademi skulle være et alternativ til studiet ved Statens kunstakademi i Oslo. Akademiet skulle være annerledes og modernistisk. I begynnelsen holdt akademiet til på flere steder i Bergen, blant annet på Bryggen. Akademiet flyttet i 1984 til C. Sundts gate 53 og alt ble samlet under samme tak. 

Opptak til studiet var kun basert på kunstneriske begavelser og kreativitet. Opptaket var todelt, der første del var innsendelse av noen egne arbeider, disse ble vurdert og noen av søkerne kom videre til en praktisk prøve over en uke. Denne opptaksprøven hadde flere ulike oppgaver som måtte løses. Årlig tok akademiet inn om lag 10 til 20 studenter. Det første studie året var tverfaglig, mens de neste var spesialiserte innen de tradisjonelle fagområdene maleri, tekstil eller grafikk. Studentene hadde stor frihet og grensene mellom fagområder i kunsten var ikke så markante. Det ga seg uttrykk blant annet i installasjoner, performance, happening og videokunst. Akademiet var tidlig ute med en organisert teoriundervisning og hadde utstrakt bruk av gjestelærere. Studiet var fire-årig og uten en avsluttende eksamen. 

Vestlandets kunstakademi ble slått sammen med Statens høgskole for kunsthåndverk og design til Kunsthøgskolen i Bergen (KHiB) i 1996 .

Referanser
----------

1. 1 2 3  Malterud, Nina; Astri Kamsvåg. "Intervjuet av Morten Krohg. Et kunstakademi må være godt plantet i samtida" Kunsthøgskolen i Bergen, KHiB årbok 2009.

Litteratur
----------

* Haarberg, Johan A. Krohg, Morten. "Vestlandets kunstakademi, Bergen". Bergen, Akademiet, 1987. 32 s. ill.
* Malterud, Nina; Astri Kamsvåg. "Intervjuet av Morten Krohg. Et kunstakademi må være godt plantet i samtida" Kunsthøgskolen i Bergen, KHiB årbok 2009.

Eksterne lenker
---------------

* Kort historikk[*død lenke*]

Portal: Kunst


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Bergen byleksikon **·** VIAF **·** Forvaltningsdatabasen
 |
**Albert John «Bert» McCaffrey** (født 11. april 1894, død 15. april 1955) var en canadisk ishockeyspiller som deltok under vinter-OL 1924 i Chamonix.

McCaffery ble olympisk- og verdensmester i ishockey under vinter-OL 1924 i Chamonix. Han spilte på Toronto Granites som representerte Canada under OL-turneringen. Det canadiske laget vant turneringen overlegent, de vant alle fem kampene. De vant sine tre kamper i gruppespillet med sammenlagt 85-0; Tsjekkoslovakia 30-0, Sverige 22-0 og Sveits 33-0. I semifinalen beseiret de Storbritannia med 19-2 og i finalen USA med 6-1. OL-turneringen i ishockey var også verdensmesterskapet i ishockey. Spillerne på Canadas OL-lag (Torono Granites) var Cyril Slater, Reginald Smith, Harry Watson, Harold McMunn, Dunc Munro, Beattie Ramsay, Jack Cameron og Ernie Collett.

OL-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Gull **Gull** i ishockey (Canada)

VM-medaljer
-----------

* 1924 Frankrikes flagg Chamonix - Gull **Gull** i ishockey (Canada)

Referanser
----------

1. ↑   www.sports-reference.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Caledon Enterprise, www.caledonenterprise.com[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Albert McCaffery – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – National Hockey League (NHL) Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – Eurohockey.com Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – Hockeydb.com Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – Hockey-Reference.com Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – Legends of Hockey Rediger på Wikidata

* (en) Albert McCaffery – Eliteprospects.com Rediger på Wikidata
Denne artikkelen omhandler lydlig samsvar mellom ord.  For rimfrost, se Frost.  For kvinnenavnet, se Rim (navn).
**Rim** er et litterært virkemiddel som består i en lydmessig samklang mellom visse ord. Rim spiller en stor rolle innen poesi. De vanligste formene for rim er *fullrim*, *assonans* og *allitterasjon*. Se også metrikk.

Fullrim
-------

*Fullrim* eller *helrim* er den typen man vanligvis forbinder med dikt med rim og fast rytme. Et fullrim innebærer lydlikhet mellom to (eller flere) ord fra og med vokal og etterfølgende trykksvake stavelser. Man har vanligvis enstavelses, tostavelses, eller trestavelses rim; rim med flere stavelser er en stor sjeldenhet. Et eksempel på et enstavelses fullrim (også kalt «mannlig rim») er *katt* og *hatt*, et eksempel på tostavelses (eller «kvinnelig rim») er *aske* og *naske*, og et eksempel på trestavelses er *skumrende* og *slumrende*.

Ord som rimer på papiret, men ikke lydmessig, f. eks. «skipet» og «stripet», kalles *papirrim*. 

«Sammensatte rim» er situasjoner hvor et ord rimer på to eller flere ord eller hvor to eller flere ord rimer på to eller flere ord, som for eksempel «For å si det som **sant, er**/Det var smått med kont**anter**» (trad) eller «Jeg har eid mange biler i mitt **syndige liv**/Med og uten aksept fra min **yndige viv**/Fra banken har jeg fått mange **myndige skriv**/...» (Øystein Sunde).  

Denne varianten av rim dukker som regel opp når det dreier seg om rim med tre eller flere stavelser.

Assonans
--------

*Se også Assonans*
*Assonans* eller *halvrim* ligner på fullrim, men er ikke så gjennomført. Det kan være vokalisk eller konsonantisk. Et eksempel på vokalisk assonans er *mor* og *sol* og et eksempel på konsonantisk er *last* og *blest*.

Allitterasjon
-------------

*Se også Allitterasjon*
*Allitterasjon* (av latin *ad*, «til» og *litera*, «bokstav») eller *bokstavrim* kjennetegnes ved at visse trykksterke ord eller stavelser begynner på lyder som klinger sammen på en iørefallende måte. Konsonantisk allitterasjon består i at de begynner på *samme* konsonant, eller i det minste på konsonantlyder som ligner hverandre. Som vokalisk allitterasjon betrakter man vanligvis trykksterke ord med *forskjellig* vokal. I norrøn diktning brukes en særlig form for allitterasjon som kalles stavrim.

Rimstilling
-----------

Når rimordene er plassert i slutten av verselinjene, snakker vi om *enderim*. *Midtrim* er når et ord midt i verselinja rimer med et ord midt i en annen linje. Ei verselinje kan også ha *innrim*, ved at et ord inne i verset rimer med utgangen av verset.

I strofer med enderim skiller en mellom flere typer rimstilling, hvorav følgende typer er de vanligste:

* Parrim: aabb
* Kryssrim: abab
* Balladerim: 0a0a (0 – ikke rim)
* Kiastiske (omsluttende) rim: abba
* Kjederim: aba bcb cdc
* Sekvensrim, Kombineret Parrim: aab ccb
* Fletterim: abcabc
* Tiraderim: aaaa

Se også
-------

* Sonett

  

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
| Medaljeoversikt |
| --- |
| Konkurrerte for Ukrainas flagg Ukraina |
| Langrenn/Skiskyting |
| Paralympiske vinterleker |
| Sølv | 2014 Russlands flagg Sotsji |  4x2,5 km stafett langrenn |
| Para-VM |
| Sølv | 2013 Sveriges flagg Sellefteå |  Stafett langrenn  |

**Jurij Utkin** (født 3. august 1990 i Kharkov i Sovjetunionen, i dagens Ukraina) er en ukrainsk handikappidrettsutøver som konkurrerer i skiskyting og langrenn. Han konkurrerer i klassen B3 for synshemmede utøvere. Han har stafettsølv i langrenn fra VM i 2014 og Paralympiske vinterleker 2014 som fremste internasjonale meritter. 

Han er født med synshemming, og begynte med langrenn i 2003.

Idrettskarriere
---------------

Utkin deltok i sitt første VM ved VM i skiskyting og langrenn for funksjonshemmede 2009 i Vuokatti i Finland. I skiskyting kom han på 8.-plass på 3,6 km jaktstart, og 9.-plass på 12,5 km. I langrenn kom han på 8.-plass på 20 km klassisk stil og 12.-plass på 10 km fristil. 

Han deltok ved Paralympiske vinterleker 2010 i Vancouver i Canada. Her fikk han to 9.-plasser i skiskyting; på 3 km jaktstart og på 12,5 km. I langrenn fikk han 8.-plass på 10 km klassisk stil og 12.-plass på sprinten. Året etter deltok han ved VM i skiskyting og langrenn for funksjonshemmede 2011 i Khanty-Mansiysk i Russland, der han fikk 5.-plass på 20 km langrenn som beste resultat. Han kom for øvrig på 10.-plass på 10 km og 12.-plass på langrennssprinten. I skiskyting kom han på 10.-plass på 12,5 km og 11.-plass på 3 km og 7,5 km. 

To år senere fikk han sin første VM-medalje, da Ukraina kom på 2.-plass på 4 x 2,5 km stafett i langrenn. Individuelt kom han på 5.-plass på 10 km, 6.-plass på sprinten og 10.-plass på 20 km. I skiskyting fikk han to 4.-plasser, på 7,5 km og 15 km, og 6.-plass på 12,5 km.

Han representerte Ukraina igjen ved de paralympiske vinterlekene 2014 i Sotsji, der Ukraina kom på 2.-plass på 4 x 2,5 km stafett langrenn, åpen klasse. I langrenn individuelt kom han på 7.-plass på 20 km klassisk og 11.-plass på 10 km fri teknikk, mens i skiskyting kom han på 4.-plass på både 7,5 km og 15 km, og 5.-plass på 15 km.

Utmerkelser
-----------

* Master of sport (Ukraina)

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Iurii Utkin – Paralympic.org Rediger på Wikidata

* (en) Iurii Utkin – FIS (langrenn) Rediger på Wikidata
* Profil hos IPC Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine. (biografi og resultater)
* Profil hos Sotsji 2014 Arkivert 19. mars 2014 hos Wayback Machine.
**Oldermann**, eller på dansk **oldermand**, er en tittel som særlig blir brukt om en formann i et håndverkslaug. Ordet ble tidligere brukt om ledelsen av det hanseatiske kontor i Bergen, men fra 1600-tallet om formennene i de gamle håndverkslaugene ellers i Norge. Oldermannen førte regnskap, skrev ut svennebrev og annet og stod ansvarlig for at medlemmene overholdt de faglige kravene til kvalitet. Oldermannen ble opprinnelig valgt av laugsmestrene, men ble siden ofte utpekt av magistraten. Vervet som oldermann gikk på omgang, og vanlig tjenestetid var to–tre år.

Ordet *oldermann* er lånt fra det middelnedertyske *olderman* eller *alderman*, som gammelengelske ealdorman, en politisk tittel som er kjent fra middelalderen og som gradvis utviklet seg via *alderman* til *oldermann*. Ordet ble tidligere også brukt om rådmann. Det engelske *alderman* var en folke- eller seinere kongevalgt høvding for et større distrikt hos angelsakserne. Etter 1882 var *eldermen* navn på den øverste fjerdedelen av et kommunestyre i England, Wales og Irland, og betegnelsen alderman er tatt i bruk i flere andre engelskspråklige land, bl.a. i USA.

*Aldermand* kunne på dansk bety «formann for bylaget». På svensk kan *ålderman* også brukes om *äldste*, det vil si «eldste». Eldste (på gresk *presbyteros*, fransk *anciens* og engelsk *elders*) er en urkirkelig æres- og embetstittel, overtatt fra jødedommen. Betegnelsen brukes også om en (valgt) formann for et gilde, laug eller gruppe av håndverksmestere.

Se også
-------

* Ealdorman
* Alderman
* Eldste
* Formann
* Losoldermann
* Oldfrue

Eksterne lenker
---------------

* Oppslagsordet «oldermann» i lokalhistoriewiki.no
* Oppslagsordet «oldermand» i *Ordbog over det danske sprog 1700-1950* (ordbakgrunn og betydning på dansk)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Gary Hart** (født **Gary Warren Hartpence** 28. november 1936 i Ottawa i Kansas) er en amerikansk demokratisk politiker. Han representerte Colorado i USAs senat 1975–1987.

Hart studerte teologi og jus ved Yale University. Han avla dessuten i 2001 doktorgrad ved University of Oxford.

Hart arbeidet som advokat i Denver i Colorado i perioden 1967–1974. Han beseiret den sittende senatoren Peter H. Dominick i senatsvalget 1974. Han beseiret republikanen Mary Estill Buchanan i senatsvalget 1980 med 51% av stemmene mot 49% for Buchanan.

Hart tapte i demokratenes primærvalg til Presidentvalget i USA 1984 mot Walter Mondale. Hart beseiret Mondale blant annet i California og i Florida. Han vant primærvalget i 26 delstater, mens Mondale vant i 22. På tross av dette fikk Mondale flere stemmer og flere delegater enn Hart takket være seire i blant annet New York, Illinois og Texas. Nominasjonen ble til slutt avgjort på demokratenes konvent i San Francisco. Mondale tapte senere selve presidentvalget mot den sittende presidenten Ronald Reagan.

Hart stilte ikke til valget til senatet i 1986. Han ble etterfulgt i januar 1987 som senator av Tim Wirth. Hart innledet etter dette sin kampanje for demokratenes nominasjon i Presidentvalget i USA 1988 som klar favorit. Han rakk ikke væra favoritt spesielt lenge. The Miami Herald publiserte den 3. mai 1987 artikkelen om Harts utenomekteskapelige forhold til fotomodellen Donna Rice. Hart meddelte allerede den 8. mai at han avbrøt sin kampanje. Han angret seg og meddelte på nytt i desember 1987 at han tross alt en kandidat og ville la folket bestemme sin skjebne. Hart fikk bare fire prosent av stemmene i primærvalget i New Hampshire og ga til slutt opp etter den såkalte supertirsdagen. Han returnerte etter dette til arbeidet som advokat.

Referanser
----------

1. ↑   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000017208, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   MAK, PLWABN-ID 9810948216605606[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6qr52q2, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. ↑   LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 16. februar 2006, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Gary Hart – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Gary Hart på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Gary Hart hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Gary Hart hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** NKC **·** NKC **·** US Congress **·** BNE **·** BBC Things **·** Munzinger (iba)
 |
**Jan Madsen** (født 1925) var en norsk sosialøkonom og embetsmann, uteksaminert som Cand Oecon fra Universitetet i Oslo i 1949.

Madsen ble konsulent i Økonomiavdelingen i Finansdepartementet i 1952, dvs rett etter avdelingens tilbakeflytting fra handelsdepartementet. Da *Planlegginsavdelingen* i Finansdepartementet ble opprettet i januar 1963, ble Madsen dens første byråsjef for arbeidet med Statsbudsjettet. Han fungerte som ekspedisjonssjef i *PA* korte perioder i 1969 og 1971, dvs mellom lederperiodene til Bjørn Larsen og Per Schreiner.

I 1971 ble Madsen utplassert som ekspedisjonssjef i Planleggingsavdelingen i Sosialdepartementet for å styrke langtidseperspektivet i sosialsektorens budsjett- og kostnadskontroll. Dette var i tråd med tidens filosofi i Finansdepartementet, hvor også Bjørn Larsen ble «utplassert» med samme formål – til Forsvarsdepartementet.

Madsen avsluttet sin yrkeskarriere i Sosialdepartementet.

Referanser
----------

1. ↑  Einar Lie (1995). *Ambisjon og tradisjon: Finansdepartementet 1945-1965*. Oslo: Universitetsforlaget. s. 408. ISBN 8200226220.
2. ↑  Eivind Erichsen (1999). *Glimt fra et langt liv i Finansdepartementet*. [Oslo]: Finans- og tolldepartementet. s. 161. ISBN 8291092206.
Reimerswaals kommuneflagg
**Rilland** er et tettsted i Reimerswaal kommune i den nederlandske provinsen Zeeland, met 3008 innbyggere per 1. januar 2006. Rilland grenser til provinsen Noord-Brabant og ligger like ved Schelde-Rijn kanalen, sør for Riksvei A58. Ikke noe annet tettsted i Zeeland ligger lengre øst på Zuid-Beveland enn Rilland.
Omtrent 1 km utenfor tettstedet, i grenda *Stationsbuurt* ligger jernbanestasjonen Rilland-Bath. Denne er knyttet til jernbanelinjen Vlissingen-Roosendaal.

Historie
--------

Dagens tettsted er oppkalt etter en landsby, den største delen av denne forsvant under en springflo i november 1530. Bortsett fra dette ble kanalen *Hinkelinge* igjen dyp. Først i det 17. og 18. århundre begynte man igjen å ta tilbake landet vannet hadde tatt. I tiden rundt 1656 hadde zeeuwene tatt tilbake Oostpolder, Mairepolder og Valkenissepolder ved å anlegge diker og pumpe ut vannet ved hjelp av vindmøller (ned. *inpoldering* eller *indijking*).

I 1754 kom de første planene for å bygge diker rundt Reigersbergschepolder, men selve byggingen begynte ikke før i 1773. Byggingen ble utsatt på grunn av uenighet mellom den tidens lokale dommere (ned. *ambachtsheer*), og det var flere problemer i byggetiden. For eksempel streiket arbeiderne på grunn av for lave lønninger – og militæret måtte komme i mellom for å stoppe streiken. Rundt 300 arbeidere fra Oost-Friesland ble etter dette sendt hjem. 

Når denne polderen var tørr nok til at hus kunne bygges og man kunne bo der, ble den nye landsbyen Rilland grunnlagt. I 1782 hadde den en smie, en vognmaker, et herberg, en skole og ti arbeidersboliger.

Fra 1811 – 1816 og 1878 – 1970 var Rilland sammen med Bath en egen kommune, denne ble i 1970 slått sammen med Krabbendijke, Kruiningen, Waarde og Yerseke til den nye kommunen Reimerswaal.

Referanser
----------

1. ↑  .

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GeoNames
 |
**D'Hondts metode** er en metode for å fordele mandater ved ulike former for valg. Metoden er oppkalt etter belgieren Victor d'Hondt (1841–1901). Norske formannskap og fylkesutvalg som velges med forholdstallsvalg, bruker d'Hondts metode. Danmark, Finland, Island, Brasil, Japan, Spania og Sveits er blant mange land som bruker d'Hondts metode ved nasjonale valg. Ved stortingsvalgene i Norge ble metoden brukt fra 1919 til 1949.

Eksempel
--------

Metoden er, i likhet med Sainte-Laguës metode, en divisormetode, men er ikke fullt så proporsjonal som denne. De to metodene har ulike divisorer. Etter at alle stemmene er blitt telt opp, blir suksessive kvotienter regnet ut for hver liste. Formelen for kvotienten er {\displaystyle {\frac {V}{s+1}}}, der *V* er det totale antall stemmer partiet har fått, og *s* er antallet seter partiet har fått så langt. Det partiet som nå har den høyeste kvotienten får neste sete, og dette partiets kvotient blir kalkulert på nytt, siden de nå har et nytt antall seter så langt. Delingstallene blir derfor først 1, så 2, 3, 4, 5 og så videre. Prosessen fortsetter til alle seter er blitt delt ut.

Under ser vi et eksempel på hvordan dette kan foregå i praksis. Samme eksempel er brukt i artikkelen om St. Laguës metode, så man kan se hvordan samme stemmefordeling kan gi ulikt resultat avhengig av valgordning.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Parti A** | **Parti B** | **Parti C** | **Parti D** | **Parti E** |
| **Stemmer** | 340,000 | 280,000 | 160,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 1** | 340,000 | 280,000 | 160,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 2** | 170,000 | 280,000 | 160,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 3** | 170,000 | 140,000 | 160,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 4** | 113,333 | 140,000 | 160,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 5** | 113,333 | 140,000 | 80,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 6** | 113,333 | 93,333 | 80,000 | 60,000 | 15,000 |
| **Sete 7** | 85,000 | 93,333 | 80,000 | 60,000 | 15,000 |
|  |  |  |  |  |  |
| **Totalt antall plasser** | **3** | **3** | **1** | **0** | **0** |

Referanser
----------

1. ↑  VALG AV FORMANNSKAP/FYLKESUTVALG
2. ↑  Kleven, Øyvin (11. mai 2017). «Stemmeberettigede, valgordninger og valgdeltakelse siden 1815». *ssb.no* **(norsk)**. Besøkt 20. juni 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Nationalencyklopedin
 |
Utsnitt av *Amfitrite, bølgen og havfuglene*.
Utsnitt av *Amfitrite, bølgen og havfuglene*. 
***Amfitrite, bølgen og havfuglene*** er en skulptur av den norske kunstneren Jørleif Uthaug, som i mai 1985 ble avduket i Porsgrunn av daværende kulturminister Lars Roar Langslet.

Verket består av en 4 meter høy bølgeform, en svevende kvinneskikkelse, oppkalt etter den greske gudinnen Amfitrite og to fugler i flukt, foran kvinnen. Verket ble skapt i 1977 i forbindelse med en lukket konkurranse utlyst av Porsgrunn kommune til utsmykning av Nordenplassen i byen, og juryen foretrakk Uthaugs forslag framfor utkast fra Per Furuvand og Fritz Røed. Juryen sa om verket at «Symbolikken om skulpturen er god og vil etter juryens mening egne seg godt i en by som Porsgrunn med dens maritime historiske bakgrunn. Den dristige og fantasifulle løsning virker original […] og kontrasten mellom de store plan og figurene er løst på en heldig måte.»

Uthaug hadde ikke laget mange tilsvarende skulpturer med figurative elementer tidligere, men hadde laget flere arbeider med tilknytning til sjø og sjøfart, blant annet som dekorasjoner på cruiseskip. 

> Bølgen er unik i Jørleifs produksjon. Den er en sammensmeltning av to stilarter - den abstrakte figurasjon og den frie form. Her møtes Jørleif som billedskaper og Jørleif som konstruktør. […] Det ser ut som om kvinnen svever fritt, bare på ett punkt er hun sveiset fast til den bærende hovedformen der hun synes å utfordre selve loven om tyngdekraften.
> 
> 
> Geir Uthaug
> 
> 

På grunn av flere forhold, i særlig grad at Jørleif Uthaug ble utsatt for en trafikkulykke i 1981 og delvis invalidisert for en periode, tok det tid før verket ble fullført, og senere kunne avdukes i Porsgrunn 11. mai 1985. 

Skulpturen ble først plassert på Nordentorget. Den hadde senere flere ulike plasseringer i byen, før den fikk sin nåværende plass på Strandpromenaden.

Referanser
----------

1. ↑  Øistein Parmann. *Jørleif Uthaug : robust, praktglad, primitiv, raffinert*. Dreyer, 1981. ISBN 82-09-01919-8. Side 74-75
2. ↑  Geir Uthaug. *På vei mot form, Jørleif Uthaug - et portrett*. Koloritt forlag, 2011. ISBN 978-82-92395-86-8. Side 269-278; sitatet er fra s 275
3. ↑  uthaug.net *Hovedverk, 1* Arkivert 22. desember 2015 hos Wayback Machine.
**Jan Lasowski** (født 1917 i Sośnica ved Lviv, død 16. mai 2011 i Crépy-en-Valois) var en polsk soldat fra andre verdenskrig. Han utmerket seg i slaget om Narvik i 1940 og ble tildelt Krigskorset med sverd for sin innsats.

Bakgrunn
--------

Lasowski vokste opp i en landsby ved Lviv, som da tilhørte Polen. I 1938 fikk han arbeid på en gård i Frankrike. Da andre verdenskrig brøt ut med Tysklands og Sovjetunionens okkupasjon av Polen i september 1939 meldte han seg først til fransk tjeneste, men ble sendt videre til avdelingen den polske regjeringen satte opp i Frankrike. Han gjennomgikk trening i Coëtquidan i Bretagne og ble i mars 1940 overført til Den selvstendige Podhalebrigaden.

Slaget om Narvik
----------------

Etter det tyske angrepet på Norge 9. april 1940 ble det bestemt å sette avdelingen inn i en alliert operasjon for å møte den tyske invasjonen. Den 20. april 1940 ble Lasowskis avdeling skipet ut fra Brest og sendt til Norge via Skottland. Lasowskis avdeling ble satt inn i Ankenesfjellet ved Narvik. Under en framrykning i slaget om Narvik 28. mars 1940 ble han skutt i hodet og tapte synet.

Kampinnsatsen hans ble lagt merke til. Da Lasowski i desember 1940 ble tildelt den polske Ordenen Virtuti Militari av general Władysław Sikorski, nådde nyheten førstesiden av *The Canberra Times* i Australia. I norsk statsråd 20. mars 1942 ble Lasowski og elleve andre medlemmer av Den selvstendige Podhalebrigaden hedret med det norske Krigskorset med sverd.

Fra Narvik ble Lasowski evakuert til Storbritannia, der han fikk opplæring som snekker og ble værende til krigens slutt. I 1946 ble han gjenforent med sin polske kone i Frankrike og ble fransk statsborger.

Utmerkelser
-----------

I tillegg til Krigskorset mottok Lasowski flere andre utmerkelser. Han ble i 1952 utnevnt til ridder av Æreslegionen og i 1991 forfremmet til offiser. I 1995 ble Lasowski tildelt den norske Deltagermedaljen.

Referanser
----------

1. ↑  *Aftenposten*, morgen, 21. mai 2011, del 2, s. 19.
2. ↑  Bjørn Bratbak: «Roser fra Narvik», *Norges forsvar*, nr. 5, 2000, s. 28–32.
3. ↑  Bjørn Bratbak: The fate of some of the young Polish soldiers who participated in the battle in Norway and what happened to them after the end of II World War Arkivert 12. april 2016 hos Wayback Machine. International Historic Conference on Norwegian Campaign and Polish force’s participation, Nowy Sącz, June 5th 2010, s. 24, 26.
4. ↑  «BLINDED AT NARVIK. Polish Soldier Decorated», *The Canberra Times*, 11. desember 1940, s. 1. Se også «Highest War Honour For Blinded Pole», *The Singapore Free Press and Mercantile Advertiser*, 21. desember 1940, s. 15.
5. ↑  Erik Gjems-Onstad (red.): *Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren*, Oslo: Grøndahl Dreyer, 1995, s. 49.

Eksterne lenker
---------------

* Foto i samlingene til Imperial War Museums

Portal: Andre verdenskrig
|  |
| --- |
| artikkelen inngår i**«serien om tamhunden»** |
|  |
| Andre artikler om hunder |
| Generelle artikler |
| Artikler om brukshundtyper |
| Artikler om hundegrupper |
| Artikler om hunderaser |
| Artikler om hundesport |
| Artikler om hundeforeninger |
| Artikler om hundeskoler |
| Lister over hunderaser |
| Alfabetisk raseliste |
| Gruppevis raseliste |

**Crufts Dog Show**, også kalt bare **Crufts**, er en stor internasjonal hundeutstilling som har fått navn etter sin grunnlegger, *Charles Cruft*. I 2005 var det påmeldt ca. 21 000 hunder og ca. 120 000 besøkende overvar den fire dager lange begivenheten. I tillegg hadde utstillingen mer enn 400 utstillere av utstyr og tilbehør til hunder.

Crufts, som trolig verdens mest prestisjefylte hundeshow, gikk av stablen for første gang, under Charles Crufts ledelse og eierskap, ved *Royal Agricultural Hall* i Islington, England, i 1891. Da Charles Cruft døde i 1938, tok enken over og ledet Crufts inntil hun solgte rettighetene til The Kennel Club noen år senere. I så måte var Crufts i 1948 det første under deres ledelse.

Den første Best in Show konkurransen fant sted i 1928 og ble vunnet av greyhounden *Primley Sceptre*. I årene 1940–1947 ble det ikke avhold noen konkurranser, på grunn av andre verdenskrig. I 2002 vant den norske storpuddelen *Nord. Ch. Topscore Contradiction*, eid av familien Glenna, den prestisjefylte konkurransen.

Referanser
----------

1. ↑  Crufts Best in Show Winners since 1928 Arkivert 30. oktober 2016 hos Wayback Machine.. *The Kennel Club*. Besøkt 2016-10-30

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Crufts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata