recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Grynocharina*** er en slekt av gnagbiller som lever i død ved, på råtnende plantedeler, i lagrede matvarer eller på sopp. Larvene er rovdyr.

Utseende
--------

En liten (3 millimeter), avlang, halvblank, mørk gnagbille, snau. Kroppsformen er mer eller mindre avlang og flat. **Hodet** er temmelig stort og bredt, med små fasettøyne som sitter langt fram på hodet og kraftige, fremoverrettede kjever. Antennene er 10- eller 11-leddete med en svak, tre-leddet kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er mye bredere enn lant, med rundede sider, framhjørnene er litt framskytende. Sidekantene er nokså bredt avsatt. **Dekkvingene** er sterkt punktert, med litt opphøyde lengdelister. **Beina** er slanke og forholdsvis korte, med fem-leddete føtter. **Larvene** er sylindriske, tynnhudete, marklignende, lyse på farge. Framkropp (thorax) leddene har tydelige, mørke ryggplater (tergitter), hodekapselen er også mørk.

Levevis
-------

Man regner med at larvene til disse billene er rovdyr, og de kan finnes i mange ulike habitater. De har svært kraftige kjever og kan gnage ganger i ganske hard ved eller andre materialer. De finnes i død vegetasjon, død ved, i sopp (særlig poresopper), også noen arter på tørre, lagrede matvarer. Disse billene er brede og flate og når de klekkes etterlater de seg karakteristiske, flate flygehull (som en myntinnkast-slisse lagt på siden). I dag er de utryddingstruet fordi moderne skogbruk har ødelagt de fleste av deres levesteder.

Utbredelse
----------

Arten er beskrevet fra Myanmar.

Systematisk inndeling
---------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia
			* Overfamilien gnag- og maurbiller, Cleroidea
				+ Familien gnagbiller, Trogossitidae (=Ostomidae)
					- Underfamilien **Lophocaterinae** Crowson, 1964 - noen ganger regnet som en egen familie
						* Gruppen Lophocaterini
							+ Slekten ***Grynocharina*** Reitter, 1877
								- *Grynocharina peltiformis* Reitter, 1877

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 10. oktober 2020. Besøkt 10. oktober 2020.
2. ↑  «Artsdatabankens navneopplysninger med artstre». Artsdatabanken. 10. oktober 2020. Besøkt 10. oktober 2020.

Kilder
------

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*
**Rebecca Louise Angus** er en engelsk kvinnelig fotballspiller fra Redcar utenfor Middlesbrough i Nord-England. Hun begynte sin fotballkarriere i Marton Ladies FC i Middlesbrough, før hun dro til Carson Newman College i Tennessee i USA, der hun spilte på collegelaget Carson Newman Lady Eagles i South Atlantic Conference. Angus ble, sammen med lagkamerat Claire Ramsdale, valgt ut av Kolbotn, og kom med laget i januar 2007. Angus viste seg som en god målscorer, men det var i en annen posisjon hun fikk mest oppmerksomhet. Norges Fotballforbund lot ikke Kolbotn få dispensasjon ettersom de manglet målvakt, og Angus fikk da den oppgaven. Angus ble etter hvert dømt for viljehands utenfor sekstenmeteren, en avgjørelse som var kontroversiell. Avgjørelsen ga rødt kort til Angus, og det påfølgende frisparket gikk i mål. Imidlertid kom hun sterkt tilbake i løpet av sesongen, og var med på å sikre en andreplass for Kolbotn bak Røa. Angus ble med 11 mål lagets tredje mestscorende spiller.

  

I 2008 gikk det dårlig for Angus som slet med skader i begge anklene. 2009-sesongen var bedre for henne, og i begynnelsen av 2010 ble hun beskrevet som «ei ekte Kolbotn-jente» på klubben sin side. Imidlertid ble sesongen hennes siste for Kolbotn. Den endte med en tredjeplass på tabellen, og 10 mål for Angus, som deretter dro til Jitex BK. I Jitex fikk hun mye spilletid, startet i 14 kamper og kom inn i tre. Likevel ble det bare tre mål på henne. Den 14. november ble hun presentert som Vålerenga-spiller.

Angus ble tatt ut til det engelske U23-landslaget, og den 11. februar 2008 scoret hun i en kamp mot USA.

Meritter
--------

**Med Kolbotn**

* Cupmester 2007

**Med Carson Newman Lady Eagles**

* Toppscorer 2004, 2005, 2006 og 2007
* SAC Athlete of the year 2004 og 2007
* SAC Footballer of the year 2005 og 2007
* Players' Player of the year 2005, 2006 og 2007
* Carson-Newman athlete of the year 2007

Referanser
----------

1. ↑  Samtlige mål fra tiden i Norge er toppseriemål
2. ↑  2005 South Atlantic Conference Women's Soccer All-Conference Teams and Award Recipients Announced[*død lenke*] South Atlantic Conferences hjemmeside
3. ↑  Rebecca knust over rødt kort[*død lenke*]
4. ↑  Rebecca Angus klar for Vålerenga[*død lenke*] - Vålerenga Damers hjemmeside
5. ↑  Footballcrazy Arkivert 11. mai 2009 hos Wayback Machine.

Kilder
------

* Profil på altomfotball.no
* Cup final joy for tees lass in Norway – Evening Gazette

Eksterne lenker
---------------

* (en) Rebecca Angus – Soccerway Rediger på Wikidata

* (no) Rebecca Angus – Norges Fotballforbund Rediger på Wikidata

* (de) Rebecca Angus – Soccerdonna Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
Solum kirke
**Solum prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Skien prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Solum sogn i Skien kommune i Telemark fylke, og hovedkirken var Solum kirke.

Solum prestegjeld og dets sogn er nå tilknyttet Skien kirkelige fellesråd og Skien prosti.

Historikk
---------

*Sóleimar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Solum antas å være lagt under Skien prestegjeld i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 26. juni 1738 ble Skien prestegjeld delt, ved at Solum sogn med Mælum anneks ble utskilt som eget sognekall. Solum sogn fikk med årene endrede grenser, den 2. desember 1763 ble Vestre Porsgrunn skilt ut fra Solum i kirkelig sammenheng.

Solum prestegjeld dannet grunnlaget for Solum formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 21. august 1970 ble Solum prestegjeld delt, ved at Nenset sogn ble utskilt som eget Nenset prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1971.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

Kirkesogn
---------

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:

* Solum
* Skotfoss
* Kilebygda
* Mælum

Referanser
----------

1. ↑  Rygh, Oluf (1914). *Norske Gaardnavne*. Fabritius. s. 139.
2. ↑  Dietrichson, L. (Lorentz) (1888). *Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden*. Malling. s. 54.
3. ↑  Hole, Ivar (1950). *Hosanger kyrkje og Hosanger prestegjeld gjennom 200 år*. s. 18-19.
4. ↑  Prestegjeld og sogn i Telemark, arkivverket.no
5. ↑  «Solum». *Solum bygds historie. 1 : Bygdehistorie*. Kommunen. 1965. s. 21.
6. ↑  *Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring*. no#: Statens forvaltningstjeneste, Seksjon Statens trykking. 1992. s. 364-70. ISBN 8258302612.
7. ↑  Deling av Solum prestegjeld, lovdata.no
8. ↑  *Nenset kirke 50 år*. no#: [Gimsøy og Nenset menighetskontor]. 2011. ISBN 9788230318799.
9. ↑  Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet (20. desember 2011). «Endringer i gravferdsloven og kirkeloven». *Regjeringen.no* **(norsk)**. Besøkt 5. mars 2023.
10. ↑  «Kirkelig enheter og endringer i prosti og menigheter». *docplayer.me*. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS. 2009. Besøkt 5. mars 2023.
**Link 16** er et militært taktisk datalink nettverk som brukes av NATO og land som er tillatt av MIDS International Program Office (IPO). Spesifikasjonen er en del av familien av taktiske datalinker.

Med Link 16 kan militære fly, skip og landstyrker utveksle sitt taktiske bilde i nær sanntid. Link 16 støtter også utveksling av tekstmeldinger, bildedata og gir to kanaler med digital stemme (2,4 Kbit/s eller 16 kbit/s i en hvilken som helst kombinasjon). Link 16 er definert som en av de digitale tjenestene til JTIDS / MIDS i NATOs *Standardiseringsavtale* STANAG 5516.

Tekniske egenskaper
-------------------

Link 16 er jammesikret, høyhastighetsdigital dataforbindelse som opererer i radiofrekvensbåndet 960-1,215 MHz. Dette frekvensområdet begrenser utvekslingen av informasjon til brukere innenfor synslinje av hverandre, selv om det i dag er mulig å sende Link 16-data over langdistansprotokoller som TCP/IP ved hjelp av Mil-STD 3011 (JREAP) eller STANAG 5602 (SIMPLE). Den bruker overføringsegenskaper og protokoll, konvensjoner og meldingsformater med fast eller variabel lengde som er definert i MIL-STD 6016 og STANAG 5516 (tidligere JTIDS' tekniske grensesnittdesignplan). Informasjon blir vanligvis sendt med en av tre datafrekvenser: 31,6, 57,6 eller 115,2 kbits/s, selv om radioen og frekvenshoppings bølgeformen selv kan støtte gjennomføringsverdier godt over 1 Mbit/s.

Norske forhold
--------------

Forsvaret anskaffet Link 16 i 2003 og brukes blant annet på Sjøforsvarets fartøyer, Luftorsvarets fly og NASAMS.

Referanser
----------

1. ↑  «MIDS-LVT Link 16 Tactical Airborne Terminal».
2. ↑  «Mer data i Forsvaret». *Tu.no*. 26. juni 2003. Besøkt 13. november 2023.
3. ↑  Norwegian Ministry of Defence (Mars 2018). «Future acquisitions for the Norwegian Defence Sector 2018–2025» (PDF). Besøkt 13. november 2023.

Eksterne lenker
---------------

* TADIL J guide
* USAF GCIC hjemmeside
* 653rd Electronic Systems Wing hjemmeside
**Chelsea Embankment** er navnet på en veistrekning langs Themsens nordlige bredd mellom Chelsea Bridge i øst og Battersea Bridge i vest. Strekningen er på om lag 1600 meter, og ble bygget i 1874 for å stabilisere elvebredden, unngå flom og utvide bredden for å gi plass til vei og fortau. Chelsea Embankment er en del av Thames Embankment.

Byggingen av Chelsea Embankment i 1874 var en av datidens store ingeniørbragder. Elvebredden ble forandret for alltid. Et pittoresk landskap forsvant, men det gjorde også sykdommer, flom og vond lukt. Det kostet om lag 270 000 pund å bygge Chelsea Embankment. De nybygde granittveggene reduserte Themsen til en lik bredde på om lag 213 meter. Dekorative hager utformet av Joseph Bazalgette ble bygget på den nye elvebredden. Disse fungerte som gjennomfartsårer, i tillegg til at de dekket over kloakksystemer i Vest-London. Delen av Chelsea Embankment som ligger mellom Battersea Bridge og Albert Bridge ble fredet i 1969.

Se også
-------

* Victoria Embankment

Referanser
----------

1. ↑  «Chelsea Embankment, Kensington and Chelsea». Arkivert fra originalen 18. april 2021. Besøkt 15. november 2014.
2. ↑  Chelsea Embankment, British History Online
3. ↑  Fredning, English Heritage Arkivert 29. november 2014 hos Wayback Machine.
**Dalen Idrettslag** (stiftet 27. desember 1921) er et idrettslag fra Gansdalen og Enebakkneset i tidligere Fet kommune, nå Lillestrøm, som driver med allidrett, basketball, fotball og innebandy.

Idrettslaget drev i starten hovedsakelig med fotball, friidrett, orientering og skiidrett, men har senere også hatt idretter som boksing, bordtennis, håndball, skihopping, sykling og taekwondo.

Klubben har historisk hatt en rekke gode lag og idrettsutøvere, både med NM-medaljer, cuptriumfer i Norway Cup og Dana Cup, kretsmesterskap og internasjonale premier.

Idretter
--------

### Fotball

A-laget i fotball for menn har de siste årene spilt i NFF Akershus' lavere divisjoner.

#### Tabellen (2021)

| # | Lag | K | S | U | T | Mål | ± | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Gjelleråsen 3 | 8 | 7 | 0 | 1 | 50–15 | 35 | **21**  |
| 2 | Fet 3 | 8 | 5 | 2 | 1 | 27–14 | 13 | **17**  |
| 3 | Frogner | 8 | 5 | 0 | 3 | 42–28 | 14 | **15**  |
| 4 | Rælingen 2 | 8 | 5 | 0 | 3 | 35–22 | 13 | **15**  |
| 5 | Skogbygda | 8 | 4 | 2 | 2 | 34–28 | 6 | **14**  |
| 6 | Raumnes & Årnes 3 | 8 | 4 | 1 | 3 | 18–18 | 0 | **13**  |
| 7 | Sand 2 | 8 | 2 | 0 | 6 | 18–39 | −21 | **6**  |
| 8 | Eidsvold Turn 3 | 8 | 1 | 1 | 6 | 14–30 | −16 | **4**  |
| 9 | Dalen | 8 | 0 | 0 | 8 | 13–57 | −44 | **0**  |
|  | ~~Løvenstad 2~~ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0–0 | 0 | **0**  |
| Kilde  **·**  Rediger |

Kjente utøvere
--------------

* Oscar Aas Haugen, friidrett og langrenn

Referanser
----------

1. ↑  «Klubbens historie». dalenil.no. Besøkt 7. januar 2024.

Eksterne lenker
---------------

* *Artikkelen mangler oppslag i Wikidata*
* *Artikkelen er ikke koblet til Wikidata*

| * v
* d
* r
8. divisjon fotball for menn, Akershus Fotballkrets, 2020 |
| --- |
|  | 
* Dalen
* Eidsvold Turn 3
* Fet 3
* Frogner
* Gjelleråsen 3
* Løvenstad 2
* Raumnes & Årnes 3
* Rælingen 2
* Sand 2
* Skogbygda

 | Norges flagg |
**Munnharpe** er et lite musikkinstrument der tonen frembringes ved at man tapper med en finger på en elastisk metall- eller bambustunge som er festet til en ramme. Instrumentet holdes inntil munnen mot tennene (eller mot leppene for å unngå tannskader) slik at munnen fungerer som resonanskasse.

Tonen som frembringes kan ikke varieres, men ved å forme munnen på forskjellig måte kan musikeren fremheve ulike overtoner og dermed spille melodier. Disse kan på grunn av munnharpens funksjon bare bestå av naturtoner. 

Moderne munnharpe

Historie
--------

Meget tyder på at instrumentet stammer fra Asia, og at de eldste versjonene var av tre (bambus). Det eldste historiske belegg synes å være på en kinesisk tegning fra det 4. århundre f.Kr. som viser en musiker som synes å spille på munnharpe. I Europa er de eldste funnene fra Frankrike. I 1868 fant man fem munnharper av bronse nær Rouen, antagelig stammer de fra gallisk-romersk tid (5. til 7. århundre).

Munnharpen i Norge
------------------

Noen kjente norske munnharpespillere er:
Bjørgulv Straume, Ånon Egeland, Hallgrim Berg, Jon Elling Buen Garnås og Sigurd Brokke.

Verdens største munnharpe befinner seg derimot i Østerike.

Munnharpen er et svært populært instrument i fylkene Telemark og Vestfold, i tillegg til distriktet Setesdal i Agder. Valle i Setesdal regnes som oftest som munnharpemusikkens episenter i Norge. I tillegg til Valle er munnharpemusikken også populær i Vinje og Bø i Telemark, og Re i Vestfold.

Se også
-------

* Liste over vinnere av landskappleiken på munnharpe

Referanser
----------

1. ↑

Litteratur
----------

* Leonard Fox: *The Jew's Harp: A Comprehensive Anthology.* Bucknell University Press, Lewisburg 1988, ISBN 978-0838751169
* Regina Plate: *Kulturgeschichte der Maultrommel*; Orpheus-Verlag; ISBN 3-922626-64-5

Eksterne lenker
---------------

* DigitaltMuseum: Søk: 'munnharpe'
* Molln jaw harp Østerike

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Österreichisches Musiklexikon **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data)
 |
«Kåfjord (Alta)» har flere betydninger.
Kåfjord
**Kåfjord** (samisk *Njoammelgohppi*, kvensk *Kaavuono*) er ei bygd og en grunnkrets ved Kåfjorden i Alta kommune, 15 km vest for kommunesenteret. Grunnkretsen har 149 innbyggere (2012).

Veien opp til nordlysobservatoriet på Haldde starter i Kåfjord.

Steinalder
----------

Ytterst i Kåfjorden, ved Eide, er det store felter med bergkunst, som viser at det var bosetting her for mer enn 4000 år siden.

Kopperverk
----------

Kåfjord kobberverk i 1852.
Kopperverket i Kåfjord ble drevet i periodene 1826-1878 og 1896-1909. Den første perioden var med engelske eiere, den andre perioden med svenske.

Se også: Kåfjord kobberverk

Tirpitz
-------

Under andre verdenskrig hadde Kåfjord tyskernes hovedkvarter for all krigføring i Nordvest-Russland, «Gebirgsjäger-Korps Norwegen». Slapskipet «Tirpitz» lå oppankret her fra mars 1943 til oktober 1944 som en trussel mot konvoifarten fra Skottland til Murmansk, bare avbrutt av en ekspedisjon til Svalbard i september 1943. Skipet ble skadet etter en miniubåtoperasjon og flere flyangrep støttet av norske spioner, og ble kort tid senere senket i Tromsøsundet.

Tirpitz Museum er et krigsmuseum som ligger i Kåfjord utenfor Alta og omfatter historien til det tyske slagskipet 
«Tirpitz». 

Museet ble åpnet sommeren 2005 av Even Blomkvist og har en av verdens største samlinger av Tirpitz-fotos samt en omfattende samling av gjenstander fra Tirpitz. Even Blomkvist fikk Alta kommunes kulturpris i 2005 for sin innsats gjennom mange år å ha samlet viktig kulturhistorisk materiale for Alta og Finnmark.

Referanser
----------

1. ↑  SSB
2. ↑  Alta Museum om helleristningene i Kåfjord[*død lenke*]
3. ↑  «Fotografier fra Kåfjord "da og nå"». Arkivert fra originalen 20. desember 2007. Besøkt 2. juni 2008.
4. ↑  «Tirpitz Museum Alta». Arkivert fra originalen 3. april 2008. Besøkt 17. mai 2008.

Eksterne lenker
---------------

* «Kopperverket i Kåfjord», fra Alta museum

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Skydekke** er et uttrykk for hvor stor del av himmelen som er dekket av skyer. Vanligvis blir skydekket uttrykt i åttedeler.

Observasjoner
-------------

Vanligvis er det en værobservatør som observerer skydekket i forbindelse med observasjoner av andre parametre som temperatur, nedbør, lufttrykk, osv. Skydekket er vanligvis et visuelt estimat, og det krever litt erfaring for å observere skydekket riktig. Likevel vil det bare være omtrentlige verdier som blir observert. Hovedproblemet er at om sikten er dårlig, som i tåke, vil det være svært vanskelig å få riktig skydekke. Da blir vanligvis den synoptiske koden som betyr "Skyene ikke synlig" (9) brukt i stedet (se de synoptiske kodene nedenfor). 

Satellitter kan derimot måle tallet på åttededeler mer nøyaktig, men det er enkelte problemer med denne metoden også. Dersom skyene er veldig tynne eller har liten horisontal utstrekning, kan de være bortimot usynlige for satellitter. Om natten bruker satellitter ofte den infrarøde strålingen fra skyene til å avgjøre skydekket. De måler altså temperaturen i skytoppen, og på den måten kan de danne et satellittbilde av skydekket. Hvis skyene er svært lave kan de derimot ha en temperatur som er nesten lik overflaten, og da kan de være vanskelige å se på et satellittbilde.

Rolle i klimasystemet
---------------------

Skyer er svært viktig for klimasystemet, særlig fordi de kan reflektere store mengder sollys ut igjen i verdensrommet og på den måten kjøle ned jordoverflaten. Dette kan balansere den økte mengden av drivhusgasser i atmosfæren, og føre til at oppvarmingen av Jorda ikke blir like stor som forventet. Samtidig kan skyene hindre varmestråling fra jordoverflaten i å forlate atmosfæren ved å sende tilbake varmestrålingen mot overflaten, og på den måten føre til at jordoverflaten ikke blir like mye avkjølt som i skyfritt vær. Særlig gjelder dette om natten da varmetapet er størst.

Synoptisk
---------

| Symbol | Kode | Norsk forklaring | Værvarslingssymbol |
| --- | --- | --- | --- |
|  | **0/8** | Skyfritt/Klart |  |
|  | **1/8** | Nesten skyfritt/Klart |  |
|  | **2/8** | Lettskyet |  |
|  | **3/8** | Lettskyet |  |
|  | **4/8** | Halvskyet |  |
|  | **5/8** | Halvskyet |  |
|  | **6/8** | For det meste skyet |  |
|  | **7/8** | Nesten overskyet |  |
|  | **8/8** | Overskyet |  |
|  | **9/8** | Skyene ikke synlige |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN
 |
**CoCom** er et akronym for *Coordinating Committee for Multilateral Export Controls*. CoCom ble etablert i 1947 under den kalde krigen for å gjennomføre en boikott av vestlige lands eksport til land i østblokken

Organisasjonen hadde 17 medlemsland: Australia, Belgia, Canada, Danmark, Frankrike, Hellas, Italia, Japan, Luxembourg, Nederland, Norge, Portugal, Spania, Storbritannia, Tyrkia, Tyskland og USA, i tillegg var det en rekke samarbeidsland som Finland, Irland, New Zealand, Sverige, Sveits og Østerrike.

CoCom ble oppløst den 31. mars 1994.

Brudd på reglene
----------------

Utdypende artikkel: KV-Toshiba-saken

I 1987 ble det avslørt at det japanske firmaet Toshiba Machine Company sammen med Kongsberg Våpenfabrikk hadde levert åtte datastyrte dreiebenker til Sovjetunionen mellom 1982 og 1984, en handel som krenket CoCom-regler. I USA ble det argumentert med at denne teknologien sterkt forbedret sovjetiske ubåters evne til å unngå å bli oppdaget, noe som igjen førte til betydelige kostnader for USA for å forbedre sin egen teknologi. I 1988 tok den amerikanske kongressen initiativ til å innføre sanksjoner mot Toshiba og forby import av Toshiba-produkter til USA. For Kongsberg Våpenfabrikk betød dette svekket tillit internasjonalt, noe som var med og bidro til navneskiftet i 1987.

Eksterne lenker
---------------

* Institutt for forsvarsstudier: Stille propell i storpolitisk storm: KV/Toshiba-saken og dens bakgrunn

Referanser
----------

1. ↑  Wrubel, Wende A. «The Toshiba-Kongsberg Incident: Shortcomings of Cocom, and Recommendations for Increased Effectiveness of Export Controls to the East Bloc» (PDF). *American University Journal of International Law and Policy*. 4 (1): 241–273.
2. ↑  «Norge hjalp Sovjet med å lage stillegående ubåter: – Saken har paralleller til Bergen Engines-salget». *e24.no*. 20. mars 2021. Besøkt 27. desember 2023.
3. ↑  «The Toshiba-Kongsberg case». King's College London.
4. ↑  «Toshiba-Kongsberg Incident». *www.globalsecurity.org*. Besøkt 27. desember 2023.
5. ↑  Børresen, Gjeseth, Tamnes, Jacob, Gullow, Rolf (2004). *Norsk forsvarshistorie, bind 5: Allianseforsvar i endring*. Eide forlag. s. 335, 336. ISBN 82-514-0622-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi
 |
Villa Mittag-Leffler

**Djursholm** er en del av Danderyd kommune i Uppland (Stockholms län). Det er et villastrøk nord for Stockholm med 8 856 innbyggere. Djursholm var i årene 1901-1970 en egen kommune, fra 1914 en by.

Historie
--------

Djursholms slott
Djursholm er en av de mest eksklusive områdene i Sverige.

Djursholms slott er nå kommunehus i Danderyd kommune.

Det siden middelalderen kjente godset Djursholm (navnet oppstod først 1432 og gjaldt da halvøya Gamla Djursholm) ble omdannet i 1889 under ledelse av finansmannen Henrik Palme til Djursholms AB.

I villasamfunnets begynnelse måtte godsets gamle hovedbygning Djursholms slott gi plass til såvel villakontor som apotek, post og skole. Forfattere som Viktor Rydberg og Verner von Heidenstam og kunstnere som Elsa Beskow og Alice Tegnér gav Djursholm høy status som villaby. Først i 1924 hadde alle ledningssystemer og samfunnsfunksjoner blitt overført til byen fra Djursholms AB.

Næringsliv
----------

Næringslivet og handelen i Djursholm hadde i store deler av 1900-tallet et mer lokalt preg, men er i dag – påvirket av nærheten til Stockholm og Danderyd og mer preget av kontorfirmaer og eksklusive butikker. Bibliotek, postkontor, banker, matbutikker, småbutikker og apotek finnes i området rundt Djursholms Torg.

Severdigheter
-------------

* Djursholms slott.
* Djursholms kapell, vigslet i 1902, er bygget på eget initiativ efter tegninger av Fredrik Lilljekvist. Altartavlen er malt av kapellets daværende pastor Natanael Beskow.
* Svalnäs. Fint parkmiljø mellom vannet og golfbanen.
* Djursholms Begravningsplats

Kommunikasjoner
---------------

Djursholms Ekeby og Djursholms Ösby er to jernbanestasjoner på den smalsporede Roslagsbanan. I tillegg finnes langs jernbanen også noen holdeplasser. Ösby var en gang Sveriges mest trafikkerte jernbanepunkt, med et tog som passerte omtrent hvert femte minutt store deler av dagen. Nå for tiden er det mer glissent mellom togene. Roslagsbanan var en periode truet av nedlegging, men har nå blitt rustet opp, og nå (2006) foreligger ingen nedleggingsplaner.

Det finnes også noen busslinjer som forbinder Djursholm med tunnelbanestasjonene Danderyd sjukhus og Mörby i den sørvestlige delen av kommunen. En av busslinjene går fra Djursholms torg via Solna til Bromma.

Bilder
------

* Villa Pauli (Ragnar Östberg)Villa Pauli (Ragnar Östberg)
* Villa Lagerkrantz 1910Villa Lagerkrantz 1910
* Villa Snellman (Gunnar Asplund)Villa Snellman (Gunnar Asplund)
* Villa Lorride 1896Villa Lorride 1896

Litteratur
----------

* Holmquist, Mikael, *Djursholm : Sveriges ledarsamhälle*, Bokförlaget Atlantis Stockholm, 2015 ISBN 9789173537728

Eksterne lenker
---------------

* Danderyd kommune

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** NKC **·** GeoNames **·** MusicBrainz
 |
Dryadene var en type nymfer som ikke var fjellnymfer eller vannymfer men skogsnymfer. Hvis treet til dryaden døde, døde også dryaden. 

*The Dryad* av Evelyn De Morgan.
**Dryader** var skognymfer som i gresk mytologi bodde i trær. Hvert tre hadde sin egen dryade, der eiken var hellig for Zevs, oliventreet for Athene, poppelen for Herakles, laurbærtreet til Apollon og myrten for Afrodite.

Noen dryader var bundet til et bestemt tre, vanligvis det høyeste i en skog, eller et tre i en hellig lund. Fjellfuruens dryader ble kalt **orader**, fjellaskens dryader var **meliae**, **hamadryadene** tilhørte eiketrær, og frukttrærne ble påpasset av **meliader**. 

Dryader og guder straffet den som skadet trærne. Dryadene var vakre kvinner, ofte kledd i grønt eller brunt. I håret bar de blomster, planter, løv og kvister, alt etter hva slags skog de kom fra.

Fjellaskens dryader, meliae, var Gaias døtre som hun unnfanget da Uranus ble kastrert, og blodet derfra sprutet utover jorden. Meliae giftet seg med sølvalderens menn og ble mødre til bronsealderens befolkning, menneskehetens tredje generasjon. De næret sønnene sine med asketrærnes honning-harpiks (gresk: *meli* = honning) og bevæpnet dem med spyd av trevirke fra ask (gresk: *melia*). Bronsebefolkningen var svært krigersk, og vakte Zevs' vrede i en slik grad at han utslettet dem i en syndflod. Trolig var meliae de «honning-nymfene», Ida og Adrasteia, som var Zevs' ammer da han som nyfødt ble etterlatt på fjellet. Både asketreets harpiks og bienes honning ble kalt *meli* og regnet som gudenes føde som regnet ned fra himmelens stjerner. I *Theogonien* av Hesiod ble meliae født i lag med erinyer (som skulle hevne den kastrerte Uranus) og giganter. De sistnevnte fremstår som kuretene, de som voktet spedbarnet Zevs.

Ordet «dryade» kommer av det greske ordet *drus* (genitiv *druos*) som betyr eik, avledet av protoindoeuropeisk *\*deru-* eller *\*dreu-* (= fast, solid), opphav til ord som «durum», navn som Dante, norsk «tre» og «trau», samt latin *durus* (= hard), opphav til engelske ord som *during* (= i løpet av) og *to endure* (å holde ut).

Referanser
----------

1. ↑  «dryad», *Mirriam-Webster*
2. ↑  Ulike typer dryader
3. ↑  *New Larousse Encyclopedia of Mythology* 23 opplag 1987 side 162
4. ↑  «meliae»
5. ↑  «dryad», *etymonline*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**Per Asbjørn Martinsen** (født 31. juli 1966) er en norsk musiker fra Tromsø som opererer under artistnavnet **Mental Overdrive** i sjangeren elektronika/techno. Han er også del av duoen Frost sammen med sin kone Aggie Peterson.

Han har vært aktiv i det norske musikk-miljøet siden tidlig på 80-tallet. Hans første utgivelse som Mental Overdrive var singelen *12000 AD* fra 1990. Fem år senere kom hans første album, *Plugged*, under samme navn. Som Mental Overdrive har han gitt ut seks album og en rekke EP-er og singler, og han har samarbeidet med blant andre Nils Petter Molvær og Anneli Drecker på utgivelsene. Han vant Spellemannprisen 2014 i klassen elektronika/dancemusikk for albumet *Everything is Connected*. Han var i tillegg nominert for albumet *Cycls* i samme klasse samme år og har også vært nominert for albumene *Ad Absurdum* (1999), *You Are Being Manipulated* (2008) og *Epilogue* (2017). 

Med albumet *Melodica* i 2002 påbegynte Martinsen et samarbeid med Aggie Peterson som del av duoen Frost. 

Martinsen har også vært medlem av duoen Illumination sammen med Nicholas Sillitoe.

Diskografi
----------

**Mental Overdrive**

* *Plugged* (1995)
* *Unplugged* (1996)
* *Ad Absurdum* (1999)
* *083* (2004)
* *The Phuture That Never Happened* (2005)
* *You Are Being Manipulated* (2008)
* *Cycls* (2013)
* *Everything is Connected* (2014)
* *Epilogue* (2017)

Referanser
----------

1. ↑  «Disse kan vinne Spellemann 2017». *ballade.no*. 9. januar 2018. Besøkt 27. januar 2018.

Eksterne lenker
---------------

* Mental Overdrive på MySpace
* Biografi fra Norsk pop- og rockleksikon

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** KulturNav **·** MusicBrainz **·** MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Birger Svihus** (født 1966) er en norsk landbruks- og ernæringsforsker. Han er professor ved Institutt for husdyr- og akvakulturvitenskap ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet.

Svihus tok en doktorgrad om bygg i fôret til kyllinger i 1997. Siden 2005 først og fremst hatt humanernæring som forskningsfelt. Han har utgitt flere bøker om ernæring og matproduksjon. I sin bok fra 2016, *Spiselig - En fortelling om maten og mennesket*, drøftet fortrinn med moderne industrielt landbruk og argumenterte for at motstand mot moderne driftsformer (som motstand mot genmodifisering og tiltro til økologisk mat) var basert på en form for luddisme. Svihus har argumentert for at økt vektlegging av god smak og kokkekunst kan ha ført til at oppmerksomhet om hvor sunn mat er blir fortrengt: Kokkene har blitt *«løftet opp fra en beskjeden tilværelse svettende bak lukkede dører i restaurantenes kjøkken, til et slags hedonistisk presteskap med stor innflytelse over folks oppfatninger om sunn og god mat.»*

Referanser
----------

1. ↑   www.birthday.se[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Birger Svihus *Våtlagring og vannbehandling av bygg : virkning på kjemisk sammensetning og næringsverdi for slaktekylling* Avhandling: Avhandling (dr. scient.) - Norges landbrukshøgskole, Ås, 1997
3. ↑  «Ja til moderne industrilandbruk». Besøkt 4. juli 2016.
4. ↑  Aasne Jordheim (20. mai 2016). «Rendyrket om mat - Boka for den som vil bli slank, sunn, klimavennlig – og litt utfordret». Forskerforum.
5. ↑   .  Manglende eller tom `|tittel=` (hjelp)

Bibliografi
-----------

* (no) Publikasjoner av Birger Svihus i BIBSYS
* (no) Publikasjoner av Birger Svihus i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
* 2007 *Fedmefaktor. Nøkkelen til mat og vektbalanse*
* 2008 *Slank med fedmefaktor - 7 nye og virkningsfulle råd*
* 2016 *Spiselig - En fortelling om maten og mennesket* ISBN 978-82-03-29588-1

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** BIBSYS **·** VIAF **·** ISNI **·** ORCID **·** CRIStin
 |
En spannkjede samarbeider om å tømme et lager etter jordskjelvet i Haiti i 2010.
**Spannkjede**, også kalt **bøtterekke**, er en metode for å transportere flytende eller faste gjenstander fra en (vanligvis) stasjonær person til neste. Navnet på metoden kommer fra eksemplet hvor man sender bøtter med vann fra en vannkilde til et brannsted eller en pumpe, ved slukking av brann. Personene står da gjerne om hverandre med en avstand på omtrent en meter, og det sendes fulle bøtter den ene veien og tomme bøtter den andre.

Spannkjedeprinsippet ble også brukt for å transportere murstein under riving og rydding i ruiner i Tyskland etter andre verdenskrig. Når sandsekker brukes for å bygge flombarrierer pleier man gjerne å bruke den samme måten ved flytting av de fylte sekkene mellom transportmiddelet og stedet sekkene skal brukes. Spannkjedeprinsippet brukes også i gravemaskintypen kalt paternosterverk.

Historie
--------

Spannkjede var en viktig metode for brannslokking før man fant opp håndopererte brannpumper, men også med disse første pumpene måtte man bruke spannkjede for å fylle opp tanken til brannpumpen. Spannkjeder ble dermed brukt helt frem til man fikk sentral vannforsyning og brannhydranter, eller maskinell pumping direkte fra vannkilde. Spannkjeder brukes fortsatt som teknikk for å flytte gods i situasjoner hvor det ellers er krevende å gjennomføre flytting av for eksempel vann, forsyninger, med mer. Metoden krever imidlertid ofte veldig mange deltakere for å kunne dekke avstanden.

Verdensrekord
-------------

Verdensrekorden for lengste spannkjede ble satt 23 juli 2011 i Pfullingen i Tyskland under 40-årsjubileet til den lokale ungdomsbrannbrigaden. 5239 deltakere transporterte total 869.2 liter vann over en avstand på 4589.75 meter.

Som en metafor
--------------

Spannkjeder brukes ofte innen teknologi som en forklaringsmodell, for eksemepl for å beskrive virkemåten til en CCD-sensor. Spannkjedeprinsippet var også en inspirasjon for BBD-sensorer (Bucked Brigade Device).

Spannkjede kan også brukes som metode for plukking av ordrer i distribusjonssentre. Da vil kundens ordre sendt fra en ansatt til den neste. Når sistemann i linjen har pakket ferdig en ordre går de tilbake i rekken og får rollen som nest-sistemann til å plukke, og så videre, inntil det er deres tur til å gå for å plukke en ny bestilling. Lignende idéer finnes også for produksjonslinjer.

Se også
-------

* Elektrontransportkjeden
* Manngard

Referanser
----------

1. ↑  BARTHOLDI, John J. III. «Bucket Brigades: Self-Organizing Assembly Lines». Arkivert fra originalen 9. mars 2009. Besøkt 9. mars 2009.

Eksterne lenker
---------------

* KLM sketsj: Vår ære og vår vannmakt, marinen demonstrerer "fjordflytting" med spannkjede for å forvirre fienden
**Bjarne Solbakken** (født 18. mai 1977 i Ålesund) er en norsk tidligere alpinist som kjørte for Stranda IL. I løpet av karrieren vant han ett verdenscuprenn – et super-G-renn i Beaver Creek 7. desember 2003. Han hadde i tillegg ytterligere tre pallplasseringer: andreplass i utfor i Beaver Creek 5. desember 2003, andreplass i super-G i Kvitfjell 7. mars 2004 samt tredjeplass i storslalåm i Flachau 3. januar 2004. Han la opp etter 2008-sesongen.

I OL 2002 oppnådde han femte, sjette og tolvteplass i henholdsvis super-G, storslalåm og utfor. Han deltok også i OL 2006 i Torino.

Solbakken kommenterer alpint i NRK.

Verdenscupseire
---------------

| Nr. | Dato | Sted | Øvelse |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 7. desember 2003 | USAs flagg Beaver Creek | Super-G |

Referanser
----------

1. ↑  «Bjarne Solbakken legger opp». VG. 26. mai 2008.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Bjarne Solbakken på Internet Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Bjarne Solbakken – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Bjarne Solbakken – FIS (alpint) Rediger på Wikidata

* (en) Bjarne Solbakken – ski-db.com Rediger på Wikidata
En tysk brannstasjon
Brannstasjoner har gjerne en brannstang
En **brannstasjon** er en bygning som er tilholdssted for et brannvesen og deres utstyr. Der finnes forskjellige typer brannstasjoner alt etter om det er en stasjon for full- eller deltids brannkonstabler, eller det er en mindre brannstasjon.

Der er typisk garasjeanlegg hvor brannbilene står klar til utrykning, samt forskjellige former for oppholdslokaler. Hvis stasjonen er døgnbemannet har man dessuten lokaler til matlavning, hvile og omkledning. Herutover er ofte også kontorer til administrasjonen. På større stasjoner kan man tillike finne verksteder, vaskehaller og vaktsentral.

En *hjelpebrannstasjon* er en liten brannstasjon hvor der kun er få kjøretøyer, som ved behov får hjelp fra en fjernere liggende stasjon som så huser den store utrykningsstyrke. Denne løsning velges ofte i områder med lav aktivitet, da det er mere økonomisk enn å etablere en stor stasjon hvor der kan være langt mellom utrykningene.

Visse mindre stasjoner deler arealer og bygninger med for eksempel en lokal virksomhet eller rådhus, hvor man så kan deles om utgiftene til bygningene, men hvor mannskapet så arbeider meget tett på.

Se også
-------

* Redningsstasjon
* Politistasjon

Eksterne lenker
---------------

* (en) Fire stations – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Fire station – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** LCCN **·** LIBRIS **·** NKC **·** KulturNav
 |
Dyrepasseren er ferdig med mating av bjørnen Rugg  Foto: C. Hill, 2012 
Deler av bjørneinnhegningen  Foto: C. Hill, 2012 
**Bjørneparken**, tidligere **Vassfaret Bjørnepark**, er en dyrepark med norske rovdyr, ville hjortedyr og husdyr. Parken er på 267 mål og ligger rett ved Flå i Hallingdal, like ved Vassfaret. Parken har også aktiviteter som hinderløype, lekeapparater og en nyåpnet berg-og-dal-bane. Innendørs finnes det et stort lekerom med klatrestativ, et rovdyrsenter og Norges største krokodilleland. Våren 2020 åpnet en ny stor utstilling med Amurleoparder, verdens mest utrydningstruede kattedyr. Bjørneparken involverer seg i bevaring av dette kattedyret i naturen.

Bakgrunn
--------

Bjørneparken ble anlagt i 1997 etter at Kristen Gandrud og Magne Trøstheim ga bort deler av gårdsbruket til å etablere en bjørnepark.[]

Binna Nora ammer to av sine unger  Foto: C. Hill, 2012 
Bjørneparken besøkes årlig av ca 80 000 besøkende, og er med dette Norges nest største dyrepark.

Per 2020 lever de fire bjørner i Bjørneparken. Den opprinnelige og gamle bjørnen Rugg, binnen Nora, halvbrødrene Trym og Anton. Bjørneparken produserer ikke bjørneunger, og oppfostrer ikke barn på dyrene med mindre det foreligger en plan for deres videre liv.

Bjørneparken har også gaupe, elg, hjort, rådyr, rødrev og gårdsdyr som sau, geit, gris og alpakka. Bjørneparken har fôringsprogram som tar de besøkende med på runder i parken hvor de får være med på fôringene av dyrene.

Våren 2016 åpnet Bjørneparken en ny utstilling - "Krokodilleland" - med 30 krokodiller, anaconda, mindre slanger, krokodillevaran og 12 aldabraskilpadder.

Parken ledes av direktør Kees Oscar Ekeli.

Rovdyrene i Bjørneparken har sitt naturlige habitat i områdene rundt parken. Innhegningene er store, og holdes så naturlige som mulig. 

I tillegg til å være en natur- og dyrepark, ivaretar Bjørneparken lokal natur- og kulturhistorie ved å bevare eldre hus fra setre og plasser i Flå. I en av bygningene kan man se hvordan skogsdrift foregikk i gamle dager.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Bjørneparken
* (no) Besøksrekord i dyreparkane[*død lenke*]
* (no) Femlingbjørnene tar første skritt ut av hiet

  


| * v
* d
* r
Olav Thon Gruppen |
| --- |
| 
* **Olav Thon**
* **Olav Thon Eiendomsselskap ASA**1

 |
| Thon Hotels 2 | 
* Bristol
* Vettre
* Nidaros
* Trondheim

 |
| Kjøpesentre | 
* Arkaden
* Bergen Storsenter
* Gunerius
* Jessheim Storsenter
* Lagunen Storsenter
* Triaden kjøpesenter
* Molde Storsenter
* Nordby Shoppingcenter
* Oasen Storsenter
* Sandvika Storsenter
* Sartor Storsenter
* Ski Storsenter
* Storo Storsenter
* Strømmen Storsenter
* Sørlandssenteret
* Vestkanten (Bergen)
* Åsane Storsenter

 |
| Annet | 
* Norsk Underholdningsspill
* Bjørneparken
* Conrad Langaard AS
* Saras Telt

 |
| Relaterte artikler | 
* Amfi Eiendom

 |
| 1 Børsnotert selskap eid av Olav Thon. 2 Før 2005 kalt «Rainbow Hotels» |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF
 |
Gisundbrua  Foto: Peter Broz 
**Gisundet** (navnet betyr *det krokete sundet*) er et ca. 35 km langt sund i Troms og Finnmark fylke, omkranset av et bølgende kulturlandskap. Særlig på østsiden er det gode jordbruksområder. Sundet strekker seg fra Solbergfjorden i sør til Malangen i nord og skiller øya Senja fra fastlandet. Gisundet trafikkeres av Hurtigruten og utgjør hovedleia for skipstrafikken innenskjærs mellom Harstad og Tromsø. Flere steder gjør sundet krappe svinger, og ved Leiknesodden må skipene langt ut fra land på grunn av en endemorene som stikker ut i sundet. Dette har gjort at det har vært mange grunnstøtinger i Gisundet, og det er nå laget en plan hvor det skal brukes 130 millioner kroner for å mudre en del av de vanskeligste områdene fra 2009 til 2014.

Det har vært bro over sundet, mellom Finnsnes og Silsand siden 1972. Gisundbrua krysser Gisundet like nord for Finnsnes. Den er 1147 meter lang og har et hovedspenn på 142,5 meter. Det var dessuten fergeforbindelse mellom Bjorelvnes og Gibostad fram til 1985.

Referanser
----------

1. ↑  *35 millioner til Finnsnesrenna* - Artikkel i Troms Folkeblad 13. mars 2009[*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Om Gisundet hos Troms fylkeskommune.
* Bilde av Gibostad i den nordre enden av Gisundet[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GeoNames
 |
***Prosopocoilus dubernardi*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende
--------

En middelsstor, avlang, mørkt brunrød hjortebille. Hannen har kraftige, krumme, rødbrune kjever som har en kraftig tann noe innenfor midten og og flere tenner nær spissen. Små hanner har enkle kjever som er fint sagtakkede i hele lengden. Hodet er litt lengre enn bredt, med to spisse, mørke knøler i midten, en markert vik mellom dem. Forkanten, sidene og en midtstripe er brunsvarte. Antennene har en tre- eller fire-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, forkanten, sidene og en midtstripe er smalt brunsvarte. Dekkvingene er glatte og nokså blanke med mørk søm og en mørk flekk ved "skuldrene". Beina er for det meste rødlige. Hunnen er mye mindre enn hannen, blankere, uten forstørrede kjever, kroppsformen bredere, hodet tett og kraftig punktert. De mørke partiene er større enn hos hannen, men mønsteret er ganske likt.

Levevis
-------

Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

Utbredelse
----------

Arten er kjent fra det sørlige Kina (Yunnan).

Systematisk inndeling
---------------------

Arten blir ofte plassert som en underart av *Prosopocoilus (Metopodontus) astacoides*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
			* Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
				+ Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
					- Stammen *Cladognathini*
						* Slekten *Prosopocoilus* Westwood, 1845
							+ Underslekten *Metopodontus* Westwood in Hope, 1845
								- ***Prosopocoilus (Metopodontus) dubernardi*** Planet, 1899

Eksterne lenker
---------------

* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*
* (en) Prosopocoilus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


1. ↑   Planet, L. (1899). Description d’une nouvelle espèce de Lucanide de la famille des Cladognathinides. *Bulletin De La Société Entomologique De France* 1899:35-37.
Meze

Meze (også stavet mezze eller mezé) er en rekke småretter som serveres sammen, og som er laget for å deles. Meze er en tradisjonell måte å spise i mange land i Middelhavsregionen, inkludert Hellas, Tyrkia, Syria, Libanon, Egypt, Israel og Iran.

Ordet "meze" kommer fra det tyrkiske ordet "meze" som betyr "forrett". Meze er imidlertid mer enn bare forretter. Det er en måte å spise på som er sosial og hyggelig. Meze er ofte en del av en fest eller et sosialt sammenkomst.

Meze-retter kan være både kjøttretter, grønnsaksretter, salater og dipper. Noen vanlige meze-retter inkluderer:

* Hummus (en kremet kikertersaus)
* Baba ganoush (en røkt auberginepuré)
* Tzatziki (en yoghurtsalat med agurk, hvitløk og dill)
* Saganaki (en rett med stekt ost)
* Lahmacun (en type tynn pizza med kjøttdeig)
* Pide (en type smultring med fyll)
* Moussaka (en gryterett med kjøttdeig, bechamel og poteter)
* Dolmades (fylte vinblader)
* Baklava (en søt kake med filodeig, nøtter og sirup)

Meze kan serveres som en forrett før hovedretten, eller som en helaftens matopplevelse. Hvis du bestiller meze som en helaftens matopplevelse, er det lurt å bestille minst 10-12 retter.

Meze i Norge

Meze har blitt stadig mer populært i Norge de siste årene. Det er flere restauranter som serverer meze, og det finnes også flere oppskrifter på meze tilgjengelig på nettet.

Noen restauranter i Norge som tilbyr meze inkluderer:

* Meze Restaurant i Stavanger
* Mezza Bar i Oslo
* La Cucina di Mamma i Oslo
* Sofra i Oslo
* Istanbul i Oslo
**Rødgran** (*Picea rubens*) er et bartre i furufamilien som vokser i østlige Nord-Amerika.

Den blir opptil 40 m høy med en stammediameter på 100 cm. Krona er smalt kjegleformet. Barken er gråbrun eller rødbrun. Nålene er 0,8–2,5 cm lange og firkantet i tverrsnitt. Konglene er 2,3–4,5 cm lange.

Rødgran vokser i rene bestander som danner store skoger. Den kan også vokse sammen med andre trær som balsamedelgran, svartgran, papirbjørk, weymouthfuru, kanadahemlokk, sukkerlønn, amerikabøk, gulbjørk, tuja, kvitgran og rødlønn. Vanlige busker er blant annet bærlyng, *Viburnum lantanoides*, roselyng, gråor (susp. *rugosa*), bringebær, *Gaultheria hispidula*, krypberglyng, *Lonicera canadensis*, arter i ripsslekta, virginiatrollhassel, tresøtmispel, nebbhassel og canadabarlind. Trevirket er likt andre granarter og brukes til trelast og papirmasse.

Arten er utbredt fra De kanadiske kystprovinser og Saint-Pierre og Miquelon sørvestover til Maine, sørlige Québec, sørøstlige Ontario, sentrale New York, østlige Pennsylvania, nordlige New Jersey og Massachusetts. Spredte forekomster finnes videre sørover i Appalachene: helt vest i Maryland, øst i Vest-Virginia, nord og øst i Virginia, vest i Nord-Carolina og øst i Tennessee.

Referanser
----------

1. ↑  A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). *Trær i skog og hage*. Tiden. s. 134. ISBN 82-10-01282-7.
2. ↑  «*Picea rubens*». The Gymnosperm Database. Besøkt 19. mai 2017.
3. 1 2  «*Picea rubens*». Flora of North America. Besøkt 19. mai 2017.
4. 1 2  B.M. Blum. «Red Spruce». *Silvics of North America*. Besøkt 19. mai 2017.

Eksterne lenker
---------------

Rødgran i Vest-Virginia
* (en) *Rødgran* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Rødgran* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Rødgran* hos ITIS Rediger på Wikidata

* (en) *Rødgran* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Rødgran* hos The International Plant Names Index Rediger på Wikidata

* (en) *Rødgran* hos Tropicos Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Picea rubens* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* (en) *Picea rubens* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Picea rubens* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | LCCN
 |
**Systemdynamikk** er en mengde konseptuelle verktøy som muliggjør forståelse av strukturen og dynamikken i komplekse systemer. Eksempel på slike systemer kan være global befolkningsutvikling, klimaendringer, store organisasjoner, etc. Et fokus i systemdynamikk er tilbakekobling i systemene og hvordan dette kan bryte med beslutningstagernes intuisjon. Modellene brukes også gjerne til å vise hvordan svingninger i for eksempel pris eller produktivitet, som gjerne tilskrives eksterne forhold, for eksempel børs og lønnsoppgjør, egentlig kan forklares utfra systemets indre dynamikk.

Systemdynamikk brukes ofte i utviklingen av formelle datamodeller for simulering av tiltak og langsiktig utvikling i komplekse systemer. Ut ifra dette vil systemdynamikk kunne oppfattes som et verktøy for langsiktig læring og testing av strategier i en simulert, og således risikofri verden. Dette omtales ofte som en «management flight simulator».

I tillegg til matematiske formuleringer benyttes «Stock and Flow» diagram som gir en god oversikt over modellers struktur. Dette gjør dynamiske modeller tilgjengelige for folk som strever med matematikken. Et fåtall symbol er tilstrekkelige til å illustrere all dynamiske system. Dette gjør systemdynamikk til et godt pedagogisk verktøy og det gjøre det enklere å samarbeide og formulere tverrfaglige modeller.

Fagfeltet har sin opprinnelse fra Massachusetts Institute of Technology i USA, hvor Jay Forrester anses å være fagfeltets grunnlegger. Begrep og verktøy er beslektet med ingeniørfaget kontrollteori, også kalt kybernetikk.

I Norge tilbys det en mastergrad i systemdynamikk ved Universitetet i Bergen.

Eksterne lenker
---------------

* Systemdynamikk-sider hos Universitetet i Bergens

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** NKC
 |