recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Miron Bronislaw Omenta** (født i Polen 1836, død i Trondheim 1884) var en polsk-norsk fotograf som virket i Trondheim fra 1864 til 1884.

 Brudebilde ca. 1870 av ukjent par. Påskrift på baksiden: Fru Sara Hall med en venlig hilsen fra originalene. Håber kontravisit. Fra Oslo Museums samlinger.
Omenta tok del i Januaroppstanden i Polen i 1863, og ble skadet for livet. Han mistet det ene beinet og måtte hinke omkring på trebein. Han hadde sitt første atelier i Kongens gate 15 i Trondheim. Den 26. november 1864 kunne en lese følgende avertissement i *Adresseavisen*: 

*«Mærk! Mærk! Mærk! Bønder af begge Kjøn i National- og Folkedragter, Arbeids- og Haandværksfolk i Deres Arbeidsdragt og med deres Redskaber, i Grupper og Enkeltvis, anmodes om at komme op i mit photographiske Atelier, hvor de vil blive aftaget og erholde et Exemplar af Billedet, uden nogen Betaling. NV: Frisøgning varer kun 1 Maaned. Kongens Gade, Bundtmager Wolters Gaard. Miron B. Omenta.» I 1866 reklamerte han for at «Fotografier af Udgravninger i Domkirken erholdes.»*
I 1870 kom han i kompaniskap med tidligere skuespiller og teaterleder Harald Nielsen, som hadde valgt å gå over til fotografyrket. De hadde atelier i «Stadthamborggaarden» i Dronningens gate 27, på hjørnet mot St. Olavs gate.

Allerede før Nielsen i 1876 valgte å flytte til Bergen hadde de skilt lag. Miron Bronislaw Omenta hadde nå skaffet seg atelier og egen forretning i Prinsens gate 21, og opptrådte også i kortvarig kompaniskap med en fotograf Christensen [= uidentifisert], under firmamerket «Christensen & Omenta». I 1878 finner vi en annonse hvor Omenta gjør kjent at han som fagmann trosset vær og vind: «Aftagningen foregaar i hvilketsomhelst Veir.»

Referanser
----------

1. ↑  Omenta kom samtidig med en håndfull andre polakker som alle ønsket å prøve lykken som fotograf. En av disse var den senere hoffotograf Ludwik Szacinski.

Litteratur
----------

* Bonge, Susanne: *Eldre norske fotografer; Fotografer og amatørfotografer i Norge frem til 1920*, Bergen 1980. ISBN 82-7130-014-8
* Røkke, Inger-Johanne Glasø: *Trondhjems første fotografer. Trondhjemske samlinger*, 1990.
* Preus museum: Upublisert materiale. Horten 2011.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda **·** Lokalhistoriewiki **·** Historisk befolkningsregister **·** NMFF **·** KulturNav
 |
Michaelis–Menten metning kurve for et enzym reaksjon som viser forholdet mellom underlaget konsentrasjon og reaksjonsevne pris.
**Michaelis–Menten kinetikk** er en av de mest kjente modeller av enzymkinetikk innenfor biokjemi. Den er oppkalt etter den tyske biokjemiker Leonor Michaelis og den kanadisk legen Maud-Menten. Modellen tar form av en ligning som beskriver raten av enzymatiske reaksjoner, ved å forbinde reaksjonsfarten  (rate for dannelse av produktet, {\displaystyle [P]}) til {\displaystyle [S]} som er konsentrasjonen av et substrat *S*. Formelen er gitt ved{\displaystyle }{\displaystyle }{\displaystyle }

{\displaystyle v={\frac {d[P]}{dt}}={\frac {V\_{maks}{[S]}}{k\_{\mathrm {M} }+[S]}}}{\displaystyle }
Denne ligningen kalles **Michaelis–Menten-ligningen**. Her er {\displaystyle }maksimal hastighet som oppnås i systemet, ved mette substrat konsentrasjon. Michaelis konstant {\displaystyle } er substrat konsentrasjonen når reaksjonshastigheten er halvparten av maksimal reaksjonshastighet{\displaystyle }. Biokjemiske reaksjoner som involverer et enkelt substrat er ofte antatt å følge Michaelis–Menten kinetikk, uten hensyn til modellens underliggende forutsetninger.

Referanser
----------

1. ↑  «Substrate Concentration (Introduction to Enzymes)».

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica
 |
Må ikke forveksles med Klosterenga.

**Klosterenget** er en blindvei ved Øya i Trondheim som går sørover fra Klostergata parallelt med Øysteins gate og Krogness gate. Den fungerer som adkomstvei til boligbebyggelse i området, som i hovedsak består av eldre eneboliger.

Veien var opprinnelig en eldre gårdsvei som ble navngitt i 2000 da det ble oppført flere boliger i området i 1990-årene. Den ble oppkalt etter eiendommen Klosterenget som ligger i enden av gaten i retning av Nidelva. Denne eiendommen oppstod da eiendommene Amager og Gustavsminde ble slått sammen i 1860-årene. Klosterenget bestod opprinnelig av et større hageanlegg med terrasser ned mot elven, hovedbygning og en sidebygning med tjenerbolig, stall og vognremisse. Hovedbygningen til Klosterenget ble oppført i 1865 etter tegninger av arkitekt Emil Victor Langlet (1824–1898).

Bygninger og annet langs Klosterenget
-------------------------------------

* **7**: Klosterenget, oppført 1865, i privat eie siden 1995.

Referanser
----------

1. ↑  Bratberg, Terje (2008). *Trondheim byleksikon* s. 291
2. ↑  Eldal, Jens Christian (1997). *Historisme i tre*. Oslo: J.C. Eldal. s. 153.

Litteratur
----------

* Bratberg, Terje T. V. (2008). *Trondheim byleksikon*. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 291–292. ISBN 978-82-573-1762-1.
* Støren, Wilhelm K. (1983). *Sted og navn i Trondheim*. Trondheim: Brun Bokhandels forlag. s. 165. ISBN 82-7028-471-8.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Sentralt stedsnavnregister
 |
Bilde av kasseområde i en Rema 1000 butikk i Tønsberg. Det ses mange ulike typer tyggis, halsdrops og lignende «godteri» hengende ved siden av kassen.Kasseområdet i en Rema 1000 butikk i Tønsberg, 2017. Foto: Wolfmann 
**Butikkmedarbeider** er et yrke innen varehandel som tar for seg generelle oppgaver innen butikkdrift. Vanlige oppgaver som må utføres i en dagligvarehandel er varepåfyll og rydding i hyller, sitte i kassen, hjelpe kunder, bestille varer, varetelling og vasking.

I Norge
-------

### Utdanning

Det kreves ingen formell utdanning for å jobbe som butikkmedarbeider i Norge. De fleste butikker[hvilke?] krever likevel at butikkmedarbeideren fullfører et digitalt treningsløp som forteller om butikkjedens strategier, rutiner og regler. Selv om det ikke kreves utdanning, finnes likevel utdanninger både på videregående-nivå og fagskole-nivå som kan være aktuelle som butikkmedarbeider, eller som vil gi mer ansvar i butikken.[]

Salg, service og reiseliv er et videregående utdanningsløp som gir yrkeskompetanse og fagbrev innen salg og reiseliv eller service, sikkerhet og administrasjon.

Flere av de norske butikkjedene har egne, interne utdanningsprogram. Dersom en butikkmedarbeider skal bli kjøpmann, eller assisterende butikksjef må man i mange tilfeller gjennomgå et slikt internt opplæringsløp. Et eksempel på et slikt opplæringsløp er Rema 1000s talentprogram.

Referanser
----------

1. ↑  «Karriereveien». *www.kiwi.no*. Besøkt 20. mai 2021.
2. ↑  «Hvilken utdanning kreves for å jobbe i butikk?». *www.ung.no*. Besøkt 20. mai 2021.
3. ↑  «MENY Masters - MENYs eget | Meny.no». *www.meny.no* **(norsk)**. Besøkt 20. mai 2021.
4. ↑  «Salg, service og reiseliv | Videregående opplæring - vilbli.no». *vilbli.no - Videregående opplæring*. Besøkt 20. mai 2021.
5. ↑  «Ønsker du å drive egen butikk?». *REMA 1000* **(norsk)**. Besøkt 20. mai 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (no) Beskrivelse av butikkmedarbeider på utdanning.no
* (no) Lær om yrket butikkmedarbeider på yrkesnorsk.no Arkivert 20. mai 2021 hos Wayback Machine.
* (no) Les om yrket butikkmedarbeider på karrierestart.no
*Se også Bute (andre betydninger)*

---

Bute
**Bute** (skotsk gælisk: *Siorrachd Bhòid*), tidvis også kjent som *Buteshire*, er et tradisjonelt grevskap i Skottland, som fortsatt benyttes for statistiske årsaker (omtalt da som registration county). Det besto av flere øyer i Firth of Clyde, hvorav de viktigste var Bute, Arran og Great Cumbrae. I 2001 hadde området en befolkning på 13 720. Administrasjonssenteret var Rothesay. 

Grevskapet er i dag delt mellom regionene Argyll and Bute og North Ayrshire.

Bilder
------

* Rothesay CastleRothesay Castle
* Brodick CastleBrodick Castle
* Kilmory Castle, nå inkorporert i Meikle Kilmory Farm, ButeKilmory Castle, nå inkorporert i Meikle Kilmory Farm, Bute
* Machrie Moor Stone CircleMachrie Moor Stone Circle
* Isle of ArranIsle of Arran
* Kerrycroy Bay, ButeKerrycroy Bay, Bute
* Ardbeg, ButeArdbeg, Bute

Referanser
----------

1. ↑   «County of Bute», Encyclopædia Britannica (1878), 9. utg. bind IV, New York: Charles Scribner's Sons, s. 579–581.
2. ↑   «Land Register Counties», Leaflets Arkivert 7. juli 2013 hos Wayback Machine. Registers of Scotland.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Vision of Britain **·** GeoNames
 |
Edelkreps
Signalkreps
**Krepsepest** (*Aphanomyces astaci*) er en sykdom som rammer edelkreps. Den er forårsaket av eggsporesopp (eggsporesopp er forøvrig ikke en sopp, men hører til under protistene). Sykdommen stammer opprinnelig fra Nord-Amerika hvor de lokale krepseartene er motstandsdyktige.

Sykdommen førte mellom 1971 og 1991 til at store deler av edelkrepsbestanden på Østlandet ble utryddet. Soppen angriper ikke mennesker eller andre dyr. Først og fremst har Glomma-, Halden-, Store Le- og Vrangselv-vassdragene blitt angrepet her i landet.

Spredningsfaren har ført til en rekke tiltak fra Mattilsynet, som stenging av sluser, restriksjoner på flytting av utstyr mellom vassdrag, og forbud mot krepsing.

Signalkreps ble satt ut i stort antall i Sverige for å erstatte stammene av edelkreps, med det resultat at signalkrepsen fortrengte edelkrepsen, og i tillegg ga krepsepesten en permanent vert som ikke dør fra den. Spredning av signalkreps er i dag den største trusselen mot den norske edelkreps-bestanden.

I Fremmedartslista 2018 er krepsepest vurdert til *svært høy risko* på grunn av stort invasjonspotensial og høy økologisk effekt.

Kilder
------

* Brosjyre om «Kreps og krepsing», Direktoratet for naturforvaltning / Mattilsynet Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.
* «*Aphanomyces astaci*». *Fremmedartsbasen 2018*. Artsdatabanken. Besøkt 4. februar 2020.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon
 |
**Alex Peter Schmid** (født 3. november 1943) er en forsker fra Nederland som studerer terrorisme. Han har tidligere vært Officer-in-Charge ved *Terrorism Prevention Branch* i FN. I 2006 ble han utnevnt til professor i internasjonale relasjoner ved St. Andrews University samtidig som han etterfølger Magnus Ranstorp som direktør ved *Centre for the Study of Terrorism and Political Violence* (CSTPV).

Schmids har sammen med Albert J. Jongman utformet en definisjon av terrorisme:

> En fryktinngytende metode for gjentatt voldelig aksjon, utøvd av (semi-)hemmelige minus individer, grupper eller statsagenter, av idiosynkratiske, kriminelle eller politiske årsaker der – i motsetning til mord – de direkte målene for volden ikke er de endelige målene. De umiddelbare menneskelige voldsofrene velges enten tilfeldig (mulige mål) eller selektivt (representanter eller symbolske mål) i en populasjon av mål og fungerer som medium for budskapet. Trusler og voldelig kommunikasjon mellom terrorister eller terroristorganisasjoner, (mulige) ofre og mål brukes for å manipulere de endelige målene (publikum), ved å gjøre dem til et mål for terror, et mål for krav eller et mål for oppmerksomhet, avhengig av om hovedhensikten er skremsel, tvang eller propaganda.
> 
> 
>

Referanser
----------

1. ↑   catalogo.pusc.it[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NKC **·** BNE
 |
| Den andre indisk-pakistanske krig |
| --- |
| Konflikt: Indo-pakistanske kriger  Den kalde krigen (indirekte) |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | August - 23. september 1965 |
| Sted | Kashmir, India/Pakistan og India-Pakistan-grensa |
| Resultat | Våpenhvile forhandlet fram av De forente nasjoner; ingen permanente territoriale endringer. |

 |
| Stridende parter |
| Indias flagg India | Pakistans flagg Pakistan |
| Kommandanter og ledere |
| Indias flagg Lal Bahadur Shastri  Indias flagg Joyanto Nath ChaudhuriIndias flagg Harbaksh Singh Indias flagg Arjan Singh  Indias flagg Gurbaksh Singh | Pakistans flagg Ayub KhanPakistans flagg Musa Khan Pakistans flagg Tikka Khan  Pakistans flagg Nur Khan  Pakistans flagg Nasir Ahmed Khan |
| Tap |
| ~3000-3264 døde og  8623 sårede  175+ stridsvogner  59-110 fly | ~3800+ døde  Ukjent antall sårede 200-280 stridsvogner  20-73 (av ~150) fly |
|  |

**Den andre indisk-pakistanske krig** (hindi: भारत पाकिस्तान के बीच द्वितीय युद्ध), også kjent som **den indisk-pakistanske krigen i 1965** (urdu: پاک بھارت جنگ 1965ء) og **den andre Kashmirkrigen**, var en konflikt mellom India og Pakistan, og høydepunktet i og slutten på en serie trefninger fra april til september 1965. I krigen kjempet India og Pakistan for kontrollen over den omstridte området Kashmir, slik de hadde gjort i den første indisk-pakistanske krig i 1947. 

Krigen begynte etter Pakistans mislykkede *operasjon Gibraltar*, som gikk ut på å infiltrere styrker inn i og starte et antiindisk opprør i de indiskkontrollerte områdene av Kashmir. Den fem uker lange krigen påførte begge sidene tap på flere tusen soldater, og endte endelig med en våpenhvile forhandlet fram av De forente nasjoner 23. september og den følgende Tasjkent-erklæringen undertegnet av de to landene 10. januar 1966. 

Mye av krigen ble utkjempet av de to landenes landstyrker i Kashmir og langs den internasjonale grensa mellom India og Pakistan. Krigen førte til at det samlet så mange soldater i Kashmir som det ikke hadde vært siden delingen av India i 1947 og som siden bare har blitt overgått av konfrontasjonen mellom India og Pakistan i 2001-2. Mange av trefningene ble utkjempet mellom infanteri- og stridsvognenheter støttet av fly- og flåtestyrker. Mange detaljer fra denne krigen, som fra de andre indisk-pakistanske krigene, forblir uklare. 

| Indo-pakistanske kriger og konflikter |
| --- |
| 
 Kashmir-konflikten **·**  Krigen i 1947 **·**  Krigen i 1965 **·**  Krigen i 1971 **·**  Siachen-konflikten **·**  Operasjon Brasstacks **·**  Operasjon Rakshak **·**  Kargilkrigen **·**  Atlantique-hendelsen **·**  Operasjon Parakram 
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** NKC
 |
**Gimlevang** er en grunnkrets og et boligområde som er del av delområdet Lund/Sødal i Kristiansand, tidligere i Oddernes kommune. Området ligger mellom Gimlemoen og Torridalsveien og består av veiene Arenfeldtsvei, Major Laudalsvei, Oberstløytnant Omdals vei, Bernt Holms vei og Ingerthas vei. Stedet ble utbygget i årene etter krigen 1940-45 med eneboliger, tomannsboliger, rekkehus og firemannsboliger. Terrenget er for en stor del plant med hager rundt husene. Det er anlagt lekeplasser for barn, og de første tiårene var stedet preget av barnefamilier og mange skolebarn. Terrenget er nær Jegersberg og Sødal hvor det er turterreng og badeplasser.

Hærens leir på Gimlemoen rommet skoleavdelinger, først en tid befalsskole for infanteriet og senere krigsskole. I leirportene var det vaktpost, og ved vestre port mot Gimlevang var det mulig å følge med i vaktskiftet hver kveld, med marsjerende og avløsende soldater. I leiren vaiet det norske orlogsflagget. I en periode hadde Biltilsynet kontrollstasjon for førerkort og kjøretøyer i en stasjon som ble bygget ved vestre port, noe som skapte en del trafikk i et ellers avgrenset boområde.

Fra bysentrum går trafikken til stedet i Gimleveien og Arenfeldtsvei. Gimlevang ligger på en høyde i forhold til Nedre Lund. Stedet kan også nås langs vei fra Torridalsveien to steder, gjennom Gimlemoen og over Kokleheia fra Sødal.

Kokleheia var et nærliggende turområde, men ble utbygget med veier og boliger noen år etter at Gimlevang ble bebygget. Sentralt i området på Gimlevang ble det regulert plass til en butikk, og der har det vært kolonialbutikk siden 1955.
**Erling Halvor Westgaard** (født 1. april 1911 på Notodden, død 12. januar 2002) var en norsk professor i elektromaskinbygging og prorektor ved NTH.

Etter eksamen ved NTH i 1937 på elektrolinjen, fortsatte han ved NTH til 1939 som vitenskapelig assistent. Årene 1939–53 var han ansatt i NEBB, han ble overingeniør i 1942 og var ett år ved Brown Boveri i Sveits. Etter studieopphold i Sveits og USA 1953–54 kom han til NTH som professor i elektromaskinbygging. Fra 1954 var han professor i Elektroteknikk ved NTH, med fagområde elektriske maskiner. Han var viserektor ved NTH i periodene 1957–58 og 1968–69 og prorektor samme sted fra 1969–72. Han var også styreformann i SINTEF fra 1963 til 1964. I perioden 1979–84 var han generalsekretær i Norges Tekniske Vitenskapsakademi.

Westgaard var fast medlem av Trondheim bystyre 1964–67 (Høyre)

Referanser
----------

1. 1 2 3   www.flickr.com[Hentet fra Wikidata]
2. ↑  Undeland, Tore; Faanes, Hans H.; Holen, Arne T.; Nilssen, Robert (5. februar 2002). «ERLING WESTGAARD». *Adresseavisen*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Wikistrinda
 |
**Michael J. Bird** (født 31. oktober 1928, død 11. mai 2001) var en engelsk forfatter og manusforfatter som i hovedsak har arbeidet med TV.

Bird skrev flere romaner, men er kanskje best kjent for dramaseriene han skrev for BBC. Han skrev flere serier med handling i middelhavsområdet: *The Lotus Eaters* og *Who Pays the Ferryman?* foregår på Kreta mens *Gåten på Afroditeøya* er satt til Kypros og *The Dark Side of the Sun* foregår på Rhodos. Hans siste serie for BBC, *Malstrøm*, foregikk derimot på Sunnmøre i Norge.

I tillegg til å lage egne serier, skrev Bird også følgende TV-serier *Danger Man*, *Special Branch*, *The Onedin Line*, *Arthur of the Britons* og *Secret Army*.

Bibliografi
-----------

Han skrev en del romaner i sin tidlige karriere, og en del av hans TV-serier har også blitt gjort om til romaner.

* *Foreign Office Confidential: True adventures of the ‘Silver Greyhounds’* (1961)
* *The Town that Died* (1962)
* *The Secret Battalion* (1965)
* *Bedazzled* (1968)

Referanser
----------

1. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 17130140f[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Internet Speculative Fiction Database, ISFDB forfatter-ID 127952, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Early Writing Career

Eksterne lenker
---------------

* (en) Michael J. Bird på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (en) Michael J. Bird hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* Michael J. Bird, hyllest

Portal: Litteratur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
**Great Brickhill** er en landsby i Milton Keynes i England. Den ligger omkring 4 km sørøst for Fenny Stratford, like i nærheten av Little Brickhill, 6 km nord for Leighton Buzzard, 18 km nordøst for Aylesbury, og 10 km sørøst for sentrale Milton Keynes. Den ligger omtrentlig 140 moh.

I henhold til folketellingen i 2011 bor det 817 innbyggere i landsbyen.

Historie
--------

Sognekirken
«Cromwell's Cottages»
Navnet *Brichill*, som den deler med Bow Brickhill og Little Brickhill, består av det brytoniske *breg* og angelsaksiske *hyll*, som begge betyr «ås». Siden man på 1100-tallet la til *great* for å skille den fra de to andre landsbyene har Little Brickhill vokst og blitt den største av de tre. 

Innbyggerne i landsbyen har vært skeptiske til utviklingen av Milton Keynes, og frykter at de skal bli slukt opp i byen; hittil ligger alle de tre Brickhill-landsbyene i utkanten og har beholdt sine særpreg. 

Great Brickhill Manor var frem til 1937 sete for Duncombefamilien. Det står igjen en lang mur som gikk rundt eiendommen, men ellers er alt borte. Familien bor fortsatt i landsbyen og eier den 280 000 m² store parken

Sognekirken, viet til jomfru Maria, er erklært verneverdig (*grade II*). Den er fra 1200-tallet, med sørskip og kapell fra 1460 og nordskip og kapell fra ca. 1500. Den ble restaurert i 1865, og gjennomgår pr. 2005 en ny restaurering. Den er blant annet kjent for en uvanlig dekorasjon; i nordvinduet i koret er det innfelt en steinfisk i muren. Det er ukjent hvor gammel den er, men det er mulig at den er fra 1200-tallet. Fisken er et av de eldste kristne symboler, se ichthys.

I 1643, under den engelske borgerkrigen, slo parlamentarianerne under jarlen av Essex leir ved landsbyen, som var et strategisk viktig sted ved Watling Street. Det var aldri noen trefninger der. En del av soldatene skal ha bodd i en gammel låve i sentrum av Great Brickhill, som nå er kjent som «Cromwell's Cottages». Det var ingen slag eller trefning her.

Det er bare en butikk i Great Brickhill. Den lokale puben, «Old Red Lion», er i en bygning fra 1700-tallet.

Dagens landsby eksisterer grunnet tilknytningen til Milton Keynes. Ekspansjonen til byen kommer nærmere dørstokken til Great Brickhill hvert år og allerede har deler av dets sogn blitt underlagt byen.

Referanser
----------

1. ↑   Great Brickhill Parish Council, april 2011
2. ↑  Neighbourhood Statistics 2011 Census Arkivert 18. oktober 2015 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

(en) Great Brickhill – kategori av bilder, video eller lyd på Commons


* High Ash Church of England Combined School

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
Grunnplan over karavanserai
Karavanserai i Karaj i Iran
Et **karavanserai**, også skrevet **karavane-serai**, (tyrkisk: *karvansary*, persisk كاروانسرا; i arabisktalende land kalt *khan* eller *funduq*) var et vertshus og herberge for karavaner av kjøpmenn. Karavanseraiene var viktige sentra for utveksling av varer og informasjon langs handelsrutene i Asia, Afrika og Sørøst-Europa. Ordet *serai* er av persisk opprinnelse (سرا), og betyr «bolig» eller «palass».

Vanligvis består et karavanserai av en ringmur omkring en åpen plass, og med en port som er stor nok til å ta imot kameler med tung oppakning. Langs innsida av muren er det bygd staller, nisjer og rom for dyr og reisende.

Karavanseraiene forsynte dyra med vann og fôr, og de reisende med mat og vaskemuligheter. De hadde også butikker der de reisende kunne proviantere for neste etappe, og eventuelt få solgt varer.

Referanser
----------

1. ↑  (no) Karavanserai i Store norske leksikon

Litteratur
----------

* Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0

Eksterne lenker
---------------

* UNESCOs sider om karavaneseraier

Portal: Arkitektur

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN
 |
**Karbamazepin** er et legemiddel i kategorien antiepileptika. Karbamazepin markedsføres i Norge under varemerkene *Tegretol* og *Trimonil*.

Bruksområder
------------

I tillegg til behandling av epilepsi, er medikamentet i Norge godkjent for bruk ved trigeminusnevralgi, alkoholabstinens, sentralt betinget diabetes insipidus, symptomatisk ved diabetisk nevropati, akutt mani og forebyggende ved bipolar lidelse. Det har også vært benyttet ADD/ADHD og schizofreni.

Virkningsmekanisme
------------------

Karbamazepin er en natriumkanalblokker. Det binder seg fortrinnsvis til spenningsstyrte natriumkanaler i deres inaktive konformasjon, noe som forhindrer gjentatt og vedvarende avfyring av et handlingspotensial. Karbamazepin har effekter på serotoninsystemer, men relevansen for dets antisizieeffekter er usikker. Det er bevis for at det er et serotoninfrigivende middel og muligens til og med en serotoninreopptakshemmere.

Bivirkninger
------------

Karbamazepin har en rekke bivirkninger. Uspesifikke bivirkninger fra sentralnervesystemet som trøtthet, svimmelhet og hodepine er mest vanlig, men disse er ofte forbigående. Mer fryktet er alvorlige hematologiske komplikasjoner og pasienter som bruker karbamazepin bør derfor følges opp med jevnlige blodprøver.

Interaksjoner
-------------

Karbamazepin er en potent induktor av flere leverenzymer. Dette fører til at nedbrytningen av en rekke legemidler som metaboliseres i leveren går mye raskere, noe som kan resultere i lavere legemiddelnivåer i kroppen enn forventet. For eksempel kan effekten av p-piller bli redusert så mye at annen prevensjon må benyttes.

Eksterne lenker
---------------

Norsk legemiddelhåndbok om karbamazepin[*død lenke*]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica
 |



| * v
* d
* r
Helsemessige forbehold |
| --- |
| Helsenotis | Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
Karbonadedeig
**Karbonadedeig** er et næringsmiddelprodukt som tidligere var underlagt Mattilsynets krav til definerte kjøttråvarer. Dette ble gjort for at forbrukerne skulle ha en definert kvalitetsstandard å forholde seg til for å kunne sammenlikne produkter, kvalitet og priser.

Tradisjonelt var karbonadedeig fremstilt av kvernet, renskåret kjøtt av storfe. Siden kjøttet var renskåret, fikk man en ren råvare med maksimalt 6% fett, mens tradisjonell kjøttdeig kunne innholde opptil 14% fett.

Karbonadedeig skal etter tradisjonen inneholde:

* kjøtt fra storfe
* maks 6% fett
* maks 1% salt
* maks 5% is eller isvann

Is eller isvann ble tilsatt under industriell produksjon for å holde temperaturen nede, og dermed begrense bakterieveksten.

Karbonadedeig var ikke tilsatt krydder, stivelse eller spedd med væske ut over de tillatte 5% is/isvann. Den hadde en grovere konsistens enn en farse som gjerne er finhakket.
Karbonadedeig ble brukt bl.a som råvare for karbonader og hamburgere.

I dag markedsføres blandingsdeiger med svine- og kyllingkjøtt som karbonadedeig og det finnes ikke lenger spesifikke kvalitetskrav til råvarene.

Eksterne lenker
---------------

* Om karbonadedeig hos opplysningskontoret for kjøtt

| * v
* d
* r
Kjøttdeig- og farseprodukter |
| --- |
| Kjøttdeig **·** Karbonadedeig **·** Kjøttfarse **·** Medister **·** Medisterfarse |
**Karbonatisering** er en prosess med en kjemisk reaksjon mellom herdet betong og karbondioksid. Prosessen foregår i all betong som er eksponert for karbondioksid, det vil si at reaksjonen ikke foregår på betong under vann eller betong påført et lufttett sjikt.

Betong er et svært basisk materiale med et pH-nivå på 11–13. Karbonatiseringen fører til at pH-verdien i betongen synker. Reaksjonen begynner ved betongoverflaten og arbeider seg innover i betongen. Det sjiktet i betongen hvor pH-verdien er 9,5 kalles karbonatiseringsfronten. Hastigheten på karbonatiseringsfronten avhenger av betongkvaliteten, og er vanligvis noen millimeter pr tiår. Den er størst de første årene og avtar med tiden.

Det høye pH-nivået i betongen fører til at det dannes en oksidfilm på overflaten til armeringsstålet som ligger innstøpt i betongen. Oksidfilmen beskytter armeringen mot korrosjon. Hvis betongens pH-verdi synker til under 9,5 vil oksidfilmen forsvinne og armeringen utsettes for korrosjon. Et resultat av karbonatiseringen er nettopp at betongens pH-verdi synker til under 9,5. Karbonatisering er en av de viktigste årsakene, om ikke den aller viktigste årsaken, til skader på armert betong (betong eksponert for klorider (salter) fører til et raskere og mer alvorlig skadeforløp).

En positiv miljømessig konsekvens av karbonatiseringen er at betongen tar opp og binder CO2. Avhengig av hvordan betongen er eksponert for luft, kan opptil 70 % av den karbondioksiden som ble frigjort ved kalsineringen, bli tatt opp igjen i betongen. En nedknusing av betong, for eksempel ved riving, øker karbonatiseringshastigheten.

Referanser
----------

1. ↑   karbonatisering, *NAOB*

Eksterne lenker
---------------

* (en) Carbonatation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica
 |
**James (Jimmy) Patrick Murphy** (født 8. august 1910, død 14. november 1989) var en walisisk fotballspiller og senere fotballtrener.

Liv og virke
------------

Han var lenge assisterende trener for Matt Busby i Manchester United. I denne perioden trente og utviklet han spillere som Duncan Edwards og Bobby Charlton. Etter München-ulykken i 1958 tok han for en kort tid over som hovedtrener på Old Trafford etter at Matt Busby kom seg etter skadene. Jimmy Murphy var ikke på flyet i ulykken fordi han var opptatt med å trene landslaget til Wales på den tiden.

Selv om han fikk tilbud om å trene Brasil, Juventus og Arsenal fortsatt han som assisterende trener for Manchester United under Busby helt til 1971. Han spilte for landslaget til Wales i 30-årene og trente laget de året de nådde kvartfinalene i VM i fotball 1958. Dette er det eneste året Wales har hevdet seg på et slikt internasjonalt nivå.

I sin karriere som spiller spilte han for klubber som West Bromwich Albion FC og Swindon Town FC.

I 2011 ble portrettert av skuespiller David Tennant TV-filmen *United* fra BBC Two som fokuserte på Busby Babes og München-ulykken.

Referanser
----------

1. ↑  «David Tennant leads cast in epic new BBC Two film, *United*». BBC Press Office 12. november 2010.
2. ↑  «United (I) (2011)», IMDb

| * v
* d
* r
Wales' tropp – VM i fotball 1958 |
| --- |
| 
* 1 Kelsey
* 2 Williams
* 3 Hopkins
* 4 Sullivan
* 5 M. Charles
* 6 Bowen
* 7 Medwin
* 8 Hewitt
* 9 J. Charles
* 10 I. Allchurch
* 11 C. Jones
* 12 K. Jones
* 13 Vearnecombe
* 14 Edwards
* 15 C. Baker
* 16 Crowe
* 17 Leek
* 18 Vernon
* 19 Webster
* 20 Elsworthy
* 21 L. Allchurch
* 22 T. Baker
* Landslagstrener: Murphy

 | Flagget til Wales |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |
**Jimmy Reid** (født 9. juli 1932 i Govan i Glasgow i Skottland, død 10. august 2010) var en skotsk fagforeningsaktivist, politiker og journalist i Glasgow. Han var rektor ved University of Glasgow, og senere ble han journalist og programleder. 

Han stod til valg som medlem av kommunistpartiet i Storbritannia i East Dunbartonshire ved valget i 1970. Ved det neste valget, i 1974, stod Reid til valget for kommunistpartiet i distriktet Central Dunbartonshire, som ble dominert av byen Clydebank. Han stilte til valget mot den sittende Labour Party-medlem Hugh McCartney. Han fikk 18% av stemmene, noe som var det beste resultatet for en kandidat for det kommunistiske partiet i Storbritannia.[]

Reid forlot kommunistpartiet rundt 1975. I stedet ble han medlem av Labour Party. Han var Labours kandidat i det østlige Dundee ved valget i 1979, men han tapte til fordel for Gordon Wilson som var leder for Scottish National Party (SNP). Under den britiske gruvearbeiderstreiken i 1984-1985 var Reid sterkt kritisk til streiken og dets leder Arthur Scargill.[] Reids holdning førte til at han selv kom under sterk kritikk fra mange tidligere støttespillere innenfor arbeiderbevegelsen.[]

Den 10. august 2010, døde Reid mens han var innlagt på Inverclyde Royal Hospital i en alder av 78 år. Reid hadde lidd av hjerneblødning tidligere denne uken, og han hadde dårlig helse i flere år. Han ble begraved ved Govan Old Parish Church, den 19. august 2010. Han etterlot seg ved sin død, sin kone Joan, deres tre døtre og tre barnebarn.

Referanser
----------

1. ↑   news.stv.tv[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Gazetteer for Scotland **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC
 |
**Foulsham** er en landsby og verdslig sogn i distriktet Broadland i grevskapet Norfolk i England. Landsbyen ligger 31,5 km sørvest for byen Cromer, 28,5 km nordvest for Norwich, 15,1 km nord-nordøst for East Dereham og 192 km nordøst for London. Den nærmeste jernbanestasjonen er i Sheringham for selskapet Bittern Line som går mellom Sheringham, Cromer og Norwich. Den nærmeste flyplassen er Norwich internasjonale lufthavn. I henhold til folketellingen i 2011 har sognet og landsbyen en befolkning på 860 innbyggere.

Historie
--------

Landsbyens navn er avledet fra *sham* (som i *home*, «hjem») og *foul* i betydning «fugl». Foulsham ble omtalt *Domesday Book* for 1085.

Under den andre verdenskrig var basen RAF Foulsham vertskap for No. 100 Group RAF, en spesialenhet under RAF Bomber Command som drev elektronisk krigføring. 

Stedet fikk en del oppmerksomhet i 1990-årene for sin overdådige julebelysning. Dette førte til så mange besøkende at det ble kaos på veien, og lysene måtte fjernes.

Referanser
----------

1. ↑   OS Explorer Map 24: *Norfolk Coast Central*. ISBN 0-319-21726-4
2. ↑   «Civil Parish population 2011», *Neighbourhood Statistics*. Office for National Statistics
3. ↑   Hinde, Thomas, red.: *The Domesday Book, Englands Heritage, Then and Now*, ISBN 1-85833-440-3, kapittel Norfolk, s. 189

Eksterne lenker
---------------

(en) Foulsham – kategori av bilder, video eller lyd på Commons



  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
Fotskammel til kontorbruk for å få bedre blodsirkulasjon.
En **fotskammel** er et møbel som brukes for å heve foten eller hvile foten på. En enkel fotskammel kan ha form som en kort, firbent krakk. **Fotstøtte** eller **fothvile** kan vise til lignende innretninger med lignende funksjon.

Komfort
-------

En fotskammel kan brukes for å gi bedre komfort for avslappelse og komfort til en person som sitter, for eksempel i kombinasjon med en stol eller sofa.

Praktiske formål
----------------

Til arbeid og praktisk bruk kan en fotskammel ved å heve beina hjelpe til med å bedre blodsirkulasjonen, som kan være nyttig til for eksempel kontorarbeid eller langvarig bruk av maskineri. Blodsirkulasjonen vil økes på grunn av at føttene heves slik at det kommer mindre press fra stolen mot undersiden av låret.[] Høye stoler som barstoler og frisørstoler har ofte integrert fotstøtte. Barn eller lave personer kan noen ganger få en fotskammel i tilfelle de ikke når gulvet fra der de sitter slik at føttene kan hvile komfortabelt. På biler er det vanligvis en fothvile til venstrefoten til venstre for de andre pedalene. En enkel fotstøtte i form av et rør finnes på noen motorsykler, BMX-sykler og kajakker.

* En ottomansk puffEn ottomansk puff
* Selvportrett av William Notman (med ene foten på en fotskammel)Selvportrett av William Notman (med ene foten på en fotskammel)
* Pedaler i en Subaru Legacy, fra venstre: Fotstøtte, clutch, brems, gass.Pedaler i en Subaru Legacy, fra venstre: Fotstøtte, clutch, brems, gass.

Se også
-------

* Puff
* Trapp

Referanser
----------
**Krakking** (engelsk *Cracking*) er en prosess som gjøres med restene etter raffinering av råolje. Det omfatter alle petrokjemiske prosesser der formålet er å omforme store molekyler til mindre molekyler. Dette foregår ved termisk krakking, katalytisk krakking eller katalytisk hydrokrakking.

Tung olje med store molekyler varmes opp, i noen tilfeller under høyt trykk. Dette fører til at molekylene kolliderer hardere og oftere med hverandre enn ved normale forhold. På denne måten river de hverandre i stykker, og det dannes nye molekyler med kortere molekylkjeder.

Ved termisk krakking spaltes store organiske molekyler til mindre gjennom oppvarming, og dobbelt- og trippelbindinger brytes slik at forbindelsene mettes. Det er vanlig å holde temperaturen ~800 o og trykket også høyt.

Krakking produserer mer av de lette oljefraksjonene, som nafta og bensin. Prosessen etterlater også kull i fast form, såkalt petroleumskoks, som brukes til produksjon av industrielle anoder, eller som brennstoff i industrien. Produktene er oftest svært svovelholdige, og inneholder også ofte andre miljøgifter.

Eksterne lenker
---------------

* Information on cracking in oil refining
* Hydrocarbon Cracking – A Quick Summary for High School Students

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
Kralendijks plassering på øyen Bonaire
Kralendijk med Klein Bonaire i bakgrunnen
**Kralendijk** er den nederlandske øyen Bonaires hovedstad. Navnet har vært i bruk fra rundt 1840, og er avledet av *Koralendijk* (korallrevet) som ligger utenfor kysten. Blant den lokale befolkningen brukes også navnet *Playa*, som viser til stranden den ligger ved. Antall innbyggere er avhengig av hvor byens grenser legges og hvilke bydeler som regnes, ifølge folketellingen fra 2001 blir da antallet mellom 1216 og 9161. Kralendijks hovedspråk er papiamento, men takket være turismen er engelsk også et kjent språk.

6. september 1499 ble Bonaire oppdaget av den spanske oppdagelsesreisende Alonso de Ojeda. Området var da bebodd av arawakindianere, fra 1636 ble Kralendijk et av Det nederlandske vestindiske kompani handelssteder.

Kralendijk ligger på vestsiden av øyen, er liten, og har mange fargerike bygninger. I sentrum ligger en boulevard (*Kaya Craane*), en handlegate (*Kaya Grandi*) og torget *Plasa Wilhelmina* med historiske bygninger som *Customs House*, *Bestuurskantoor* og på sørsiden Fort Oranje og dets fyrtårn som i det 17. århundre ble bygget for å forsvare Bonaire. Langs boulevarden ligger turistenes yachter for anker. Videre befinner universitetsområdet til *Xavier University School of Medicine* seg i byen. Ved kysten ligger den ubebodde øyen Klein Bonaire, som fra 2001 er et ved lov beskyttet naturområde som dagturister og dykkere kan nå med båt.

Sør for byen ligger Bonaires flyplass, Flamingo International Airport (flyplasskode BON).

Bonaires eldste tettsted er Rincón som ligger lengre nord på øyen.

Referanser
----------

1. ↑  CBS Nederlandse Antillen Arkivert 12. januar 2012 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* Om Kralendijk
* Kart over Kralendijk
* Bilder fra Kralendijk
* Kralendijks universitet
* Avstanden Oslo - Kralendijk med fly

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Det Danske Klasselotteri**, eller simpelthen **Klasselotteriet**, er et dansk lotteri som eies av staten. Omsetningen var i regnskapsåret 2010–2011 på 694 millioner danske kroner.[]

Lotteriet ble opprettet under navnet *Det Kongelige Kjøbenhavnske Klasselotteri* 29. juni 1753 etter kongelig forordning av Frederik V. Frem til 1771 ble det drevet av Det Kongelige Opfostringshus – siden har det vært eiet av staten. Klasselotteriet ble omdannet til et statlig aksjeselskap i 1992.

Klasselotteriet er den form for hasardspill i Danmark som utbetaler den største andel av innskuddene i gevinster; hele 65 prosent.[] I Klasselotteriet er sjansen for en milliongevinst 4,7 ganger så stor som i de store ukentlige danske spill.[]

Årlig er der to lotterier, begynnende i april og oktober. Hvert lotteri oppdeles i månedlige fornyelser og trekninger, også kalt klasser. Der er daglige trekninger fra den 15. til 19. hver måned. Hvert år uttrekkes 108 milliongevinster og mere enn 210 000 mindre premier til en samlet premiesum på over 500 millioner kroner.[] Ultimo 2011 hadde lotteriet 440 000 loddnummere.[] Man kan kjøpe «megalodd» samt 1/1-, 1/2-, 1/4- og 1/8-lodd. Størrelsen på loddet avgjør premiens størrelse, men har ingen innflytelse på sannsynligheten for at loddet blir uttrukket.

Salget av lodd foregikk tidligere primært gjennom lotteriets salgskontor i København og et nettverk av ca. 500 forhandlere (kalt *kollektører*) over hele landet, men siden 1993 har man kunnet spille via BetalingsService og siden 2000 via internettet. Det er her lotteriet i dag selger størstedelen av sine lodd.[] Kollektører ble tidligere valgt etter sosiale kriterier slik at salget kunne supplere en beskjeden inntekt.[] I dag velger Klasselotteriet ikke lengre nye kollektører og antallet er således fallende. Ultimo 2011 var der under 100 tilbake.[]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi
 |
**Isidor** (opprinnelig navn: **Nikolaj Kiritsjenko** (født 25. mai 1941 i Veimarn i Leningrad oblast i Sovjetunionen, død 8. august 2020 i Krasnodar) var en russisk-ortodoks biskop, erkebiskop og metropolitt.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Etter videregående eksamen begynte kan ved det teologiske seminar i Leningrad, og deretter Leningrads teologiske akademi. Som fjerdeårsstudent avla han den 3. januar 1967 de evige munkeløfter for metropolitten av Leningrad og Novgorod, biskop Nikodem, og tok navnet Isidor til ære for St. Isidor Jurevskij.

### Prest

Den 5. februar 1967 ble han diakonviet, og den 7,. april samme år ble han prest.

Han virket i St. Aleksander Nevskij-kirken i Krasnystav-delen av Leningrad. Han ble sogneprest av Opphøyelsen av Herrens Kors i landsbyen Opolje i Kingisepp rajon, og ble i det embedet til mars 1970.

Han ble så sogneprest i menigheten Vår Frue av Kozja Goras vern. Etter ett år ble han overført til menigheten St. Georg i Staraja Russa. 

I 1973 ble han elevert til igumen. Fra september 1975 underviste han ved Leningrads teologiske akademi og hadde ansvar for akademikerenes kirke St. Johannes teologen.

### Biskop, erkebiskop, metropolitt

Den 12. juni 1977 ble han elevert til arkimandritt og utnevnt til biskop av Arkhangelsk-og-Kholmogory. Den høytidelige chirotonia ble holdt 19. juni 1977 i *St. Johannes teologen*. Fra 1985 var han biskop av Arkhangelsk-og-Murmansk. 

I 1987 ble han overført til Jekaterinodar-og-Kuban. Han ble der gjort til erkebiskop (1989) og metropolitt (2001), fra 3. april 2001 var han metropolitt av Jekaterinodar-og-Kuban.

### Død

Han døde i august 2020 som følge av komplikasjoner med COVID-19. Han ble begravet i Sta. Katarina-katedralen i Krasnodar..

Referanser
----------

1. ↑  www.patriarchia.ru Преставился ко Господу митрополит Екатеринодарский и Кубанский Исидор. 8. august 2020, lest 8. august 2020.
2. ↑  Умер митрополит Екатеринодарский и Кубанский Исидор // Комсомольская правда. — 08.08.2020.
3. ↑  «Состоялось отпевание митрополита Екатеринодарского и Кубанского Исидора / Новости / Патриархия.ru». *Патриархия.ru*. Besøkt 10. august 2020.
**Johannes Mathias Sejersted** (født 13. mars 1797 i Stjørdal i Nord-Trøndelag, død 2. august 1886 i Vang i Hedmark) var en norsk kavalerioffiser, gårdeier og lokalpolitiker.

Han ble født inn i embedsmannsslekten Sejersted som sønn av oberst Fredrik Christian Sejersted og Dorthea Catarina Klingenberg samt nevø av generalløytnant Johannes Klingenberg Sejersted. Johannes Mathias Sejersted giftet seg i 1820 med Frederikke Dorthea Heyerdahl, datter av sogneprest og eidsvollsmann Hieronymus Heyerdahl i Stjørdal. Johannes Mathias Sejersted var tippoldefar til professor Francis Sejersted.

Johannes Mathias Sejersted ble født på gården Mæle i Stjørdal, hvor faren skal ha vært den første til å dyrke poteter. Faren eide også gården Nossum på Skogn, men hadde sitt hovedvirke som oberst i Trondhjemske dragonregiment. Sønnen ble senere kadett ved Krigsakademiet i København, fikk ingeniørutdannelse, og tjenestegjorde en tid som pasje ved kong Frederik VI av Danmark og Norges hoff. I 1814 var han offiser i Danske Livregiment, men ble innvilget avskjed i mai samme år. Han trosset utreiseforbudet for norske offiserer, og dro via Grimstad til Christiania. Av sin onkel ble han fremstilt for kong Christian Frederik, og fikk tjenestegjøre i Søndenfjeldske dragonregiment.

Etter krigen var han premierløytnant i Skognske eskadron fra 1818, secondrittmester fra 1828, eksadronsjef (rittmester) fra 1835 og etterhvert major. Sejersted eide Rustgården på Levangernesset mellom 1838 og 1853. Fra 1853 var han sjef for Oplandske kavalerikorps med oberstløytnants grad. Sejersted var Skogns ordfører 1840–1843, og ledet utarbeidelsen av en reguleringsplan for Levanger etter bybrannen i 1846. Byplanen er i det vesentlige fulgt frem til i dag, og kjennetegnes av kvartaler. Sejersted ledet også utgravningen av et nytt løp for Levangerelven i 1843 og utbyggingen av en ordnet vannforsyning samme år. Dessuten var han byggeleder, bestyrer og regnskapsfører under byggingen av amtssykehuset i Levanger 1840–1843.

I 2002 ble Øvre park i Levanger omdøpt til Sejersteds park til hans ære.

Referanser
----------

1. ↑   Genealogics[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4 5  Eklo, Asbjørn D.K. (2002). «Sejersteds Park, Levanger. Hvem var mannen bak parkens navn?» (PDF). Levanger kommune. Arkivert fra originalen (PDF) 30. mars 2015. Besøkt 27. november 2012.
3. ↑  Helland, Anja H. (29. juli 2005). «Francis i Sejersteds park». *Trønder-Avisa*.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |
**Johannes Nørgaard** (født 1916, død 1977) var en dansk organist, musikkhistoriker og komponist. Han ble utdannet ved det Kongelige Danske Musikkonservatorium hvor han tok organisteksamen i 1940 med lærere som Georg Fjelrad og Finn Viderø. I 1942 tok han magistergraden ved Københavns Universitet. 

Han var organist i Dragør. Han underviste i musikkteori og musikkhistorie og Nørgaard var også musikkmedarbeider og musikk-kritiker i Kristeligt Dagblad. Han skrev mye om klassisk musikk i avisene, ikke minst om de store vokalverker, som han også stod for oppførelse av i Århus domkirke i 1940-årene og 1950-årene.

Komponist
---------

Samlingen «Koraler til Kirkeåret» stammer fra september 1975 og ble utgitt i Holstebro på «Ecclesia» i februar 1987. Den er tilegnet tidligere domorganist i København, Niels Henrik Nielsen, som også har spilt dem inn på LP. Flere andre av hans koralpreludier finnes i samlingen «44 Danish Chorale Preludes» fra 1994.

Kilder
------

* Opplysninger gitt av organist Knud Svendsen i Århus Domkirke 10. januar 2012.
* Om Johannes Nørgaard i John Henderson: *A Directory of Composers for Organ*, second edition, 1999 ISBN 0952805014 side 436

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN
 |

Portal: Danmark
**Johannes Johnsen Nordback** (født 9. mai 1866 i Nordli i Nord-Trøndelag, død 29. november 1938) var en norsk husmann, jeger, fangstmann og lokalpolitiker.

Han var sønn av John Johnsen Sandvig, og giftet seg i 1893 med Oline «Mina» Olafsdatter fra Bohuslän. Han var far til Birger, Osvald og Agnar Nordback, som var oppnevnt til ordførere under den andre verdenskrig. Johannes Nordback var husmann på Heggvollen i Sandvika, men også en vidkjent jeger og fangstmann, og en meget benyttet tolk og grenselos for utenlandske jegere. Han var poståpner og bestyrer av telefonsentralen i Sandvika.

Nordback skjøttet flere kommunale verv, i perioden 1915–1916 som varaordfører i Nordli herred.

Johannes Nordback og hustru med barn, ca. 1900–1910.  Foto: Lars Larsen Ingulfsvand/Levanger Museum

Referanser
----------

1. ↑  «Folketelling 1910 for 1737 Lierne herred. Johannes Nordbak». Digitalarkivet. Besøkt 23. september 2015.
2. ↑  «Ministerialbok for Lierne prestegjeld, Nordli sokn 1882-1902 (1737Q). Johannes Johnsen». Digitalarkivet. Besøkt 23. september 2015.
3. ↑  «Folketelling 1900 for 1737 Lierne herred. Johannes Nordbak». Digitalarkivet. Besøkt 23. september 2015.
4. ↑  Sandhaug, Otto (1972). *Bygda bak dei blide blånar. Lierne i Nord-Trøndelag*. Trondheim. s. 16 og 41. ISBN 978-82-523-0000-0.
5. 1 2  «Dødsfall». *Inntrøndelagen*. 42 (141): 2. 2. desember 1938.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Historisk befolkningsregister
 |