Søppeltømming enhet som er installert under en kjøkkenvask.
En **kjøkkenavfallskvern**, også kalt **matavfallskvern**, **avfallskvern** eller **kjøkkenkvern**, er en kvern som installeres under en kjøkkenvask mellom sluket og vannlåsen, og som kverner matrester i små nok biter (typisk mindre enn 2 mm i diameter) til at de kan passere gjennom avløpssystemet.

Kjøkkenavfallskvern er forbudt i noen norske kommuner. Bakgrunnen for dette er ofte hvorvidt avløpsanleggene er dimensjonert for slik bruk, men det finnes eksempler på kommersielle aktører som mener at dette ikke er tilfelle.

Ifølge LOOP - Stiftelsen for Kildesortering og Gjenvinning er avfallskvern forbudt i de fleste norske kommuner, og har utfordringer med at matrestene danner den giftige gassen hydrogensulfid som forvitrer gamle betongledninger med liten korrosjonsbeskyttelse, at matrestene gir forurensning ved flom, at det kan komme sedimenteringer i ledninger med lite fall og at det næringsgrunnlag for rotter.

Historie
--------

Kjøkkenavfallskvern en ble oppfunnet i USA av John W. Hammes i 1927, og det ble gitt et patent til hans selskap InSinkErator i 1935. Patenten er omstridt, ettersom General Electric begynte å selge kjøkkenavfallskvernen Disposall i 1935.

I 1930- og 1940-årene forbød mange byer i USA matavfall i kloakksystemene, men flere av disse forbudene har blitt fjernet med årene.

I New York var kjøkkenavfallskverner lenge forbudt, men forbudet ble opphevet i 1997 etter en 21-måneders studie gjennomført av NYC Department of Environmental Protection. I 2008 ble det foreslått et forbud i byen Raleigh (Nord-Carolina), men forbudet ble trukket tilbake etter en måned.

I 2009 hadde rundt 50 % av alle hjem i USA kjøkkenavfallskvern, sammenlignet med bare 6 % i Storbritannia og 3 % i Canada.

I Sverige har noen kommuner oppfordret om installasjon av kjøkkenavfallskvern for å øke produksjonen av biogass. I noen deler av Storbritannia har det blitt gitt subsidier til kjøp av kjøkkenavfallskverner for å redusere mengden avfall som går til deponi.

Motivasjon
----------

Matrester utgjør rundt 10-20 % av husholdningsavfall.

Å kvitte seg med matavfall via avløp med en kjøkkenavfallskvern kan være et alternativ til at matavfallet hentes med lastebiler og brennes. Matavfall brenner dårlig på grunn av høyt vanninnhold, og kan føre til at forbrenningen bruker mer strøm enn den generer. Et annet alternativ er å deponere matavfallet, men etterhvert som maten brytes ned vil det dannes metangass som er en klimagass.

Ved bruk av kjøkkenavfallskvern benytter man eksisterende infrastruktur i kloakk og renseanlegg. Moderne avløpsrensing er effektive til å prosessere organisk tørrstoff til gjødselprodukter, og avanserte anlegg fanger også metan til bruk som biogass til energiproduksjon.

Virkemåte
---------

Det brukes ofte elektrisk motor med høyt dreiemoment. Det brukes ulike motor teknologier, for eksempel børstede og børsteløse, og det er forskjeller på støynivå og slitasje. Vanligvis må man legge et lokk over sluket når kvernen kjører for å unngå at det spruter. Lokket kan også dempe støy. Harde gjenstander som metallbestikk kan skade kvernen.

Miljøpåvirkning
---------------

En australsk studie som sammenlignet kjøkkenkvern med kompostering i en livssyklusanalyse fant at kjøkkenkvernen gjorde det bra med hensyn på klimaendringer, forsuring og energibruk, men bidrog til eutrofiering (overgjødsling) og toksisitetspotensiale.

Kjøkkenkverner øker mengden organisk karbon som kommer til et renseanlegg, hvilket i sin tur øker forbruket av oksygen. Kjøkkenkverner kan resultere i økte energikostnader for levering av oksygen i sekundære operasjoner i renseanlegg. Det kan imidlertid ofte være mangel på karbon i slike prosesser, og dersom avløpsrensingen er godt kontrollert kan det organiske karbonet i maten bidra til å holde bakteriell nedbrytning i gang. Den økte mengden karbon fungerer som en billig og kontinuerlig kilde til karbon som er nødvendig for biologisk fjerning av næringsstoffer.

Matavfall i avløpsvann kan øke mengden biogass fra renseanlegg. En studie finansiert av EPA fant at det ble produsert tre ganger så mye biogass sammenlignet med vanlig avløp. Verdien av den økte biogassen kan i noen tilfeller overgå kostnadene ved konvensjonell avfallshåndtering (basert på et regnestykke for Los Angeles internasjonale lufthavn).

Energiforbruk
-------------

Kjøkkenkverner har vanligvis en effekt på 500-1500 W, hvilket kan sammenlignes med en elektrisk strykejern. Kvernen brukes dog i svært korte intervaller, og estimert strømforbruk tilsvarer cirka 3-4 kWh per husholdning per år.

Vannforbruk varierer, men tilsvarer vanligvis cirka 4 liter per person per dag, hvilket er sammenlignbart med å trekke ned et vannklosset. En undersøkelse om kjøkkenkverner fant en liten økning i husholdningenes vannforbruk.

Referanser
----------

1. ↑  Shpiner, Ron. "The Effect of Domestic Garbage Grinding on Sewage Systems and Wastewater Treatment Plants". Submitted to the Senate of the Technion – Israel Institute of Technology, January 1997
2. ↑  «Kjøkkenavfallskvern - Kristiansand kommune» (PDF).
3. ↑  «Forskrift om forbud mot bruk av matavfallskverner, Skedsmo kommune, Akershus - Lovdata». *lovdata.no*. Besøkt 18. august 2021.
4. ↑  «Norsk Vann - Ofte stilte spørsmål om avløp». *www.norskvann.no*. Arkivert fra originalen 18. august 2021. Besøkt 18. august 2021.
5. ↑  «Sandefjord: - forbud mot kverner ?». *www.kverna.no*. Besøkt 18. august 2021.
6. ↑  Gjenvinning, LOOP-Stiftelsen for Kildesortering og (9. juli 2018). «kjøkkenavfallskvern». *Store norske leksikon*. Besøkt 18. august 2021.
7. ↑  Denise DiFulco (23. august 2007). «Grist for the Daily Grind». *The Washington Post*. Besøkt 22. oktober 2009.
8. ↑
9. ↑  «General Electric History 1935–1945». Arkivert fra originalen 11. januar 2016. Besøkt 23. mai 2013.
10. ↑   *Kitchen Grinder for Waste Displaces Garbage Pail*,  ; see hand written note at top of page of archive edition
11. ↑  Oliver, Myrna (24. juni 1999). «Robert Cox; Popularized Use of Garbage Disposers». *Los Angeles Times* **(engelsk)**. ISSN 0458-3035. Besøkt 23. juli 2018.
12. ↑  «The Impact of Food Waste Disposers in Combined Sewer Areas of New York City» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 24. mai 2011. Besøkt 23. april 2011.
13. ↑  «Local Law 71 of 1997». Arkivert fra originalen 15. november 2004.
14. ↑  «City of Raleigh | Council Approves Ban On New And Replacement Garbage Disposals». Raleigh-nc.org. Arkivert fra originalen 10. desember 2008. Besøkt 23. april 2011.
15. ↑  «Disposals to Grind on in Raleigh». *WRAL.com*. Capitol Broadcasting Company. 15. april 2008.
16. ↑  American Housing Survey (U.S. Census Bureau, 2009)
17. ↑  Leo Hickman (21. august 2006). «Leo Hickman: Is it OK ... to use a food waste disposer | Money | The Guardian». Money.guardian.co.uk. Besøkt 23. april 2011.
18. ↑  «Water Canada – Everything but the Kitchen Sink». Arkivert fra originalen 2. mars 2016.
19. ↑  Anna Gustafsson. «Slopad avgift för avfallskvarn | Stockholm | SvD». Svd.se. Besøkt 23. april 2011.
20. ↑  Brat, Ilan (27. februar 2008). «Going Global By Going Green». *Wall Street Journal*. ISSN 0099-9660. Besøkt 3. mars 2017.
21. ↑  «Municipal Solid Waste in the United States: 2009 Facts and Figures» (PDF). United States Environmental Protection Agency. Besøkt 26. mai 2011.
22. ↑  «Greenhouse Gases and the Role of Composting: A Primer for Compost Producers» (PDF). US Composting Council. Arkivert fra originalen (PDF) 23. februar 2019. Besøkt 23. februar 2019.
23. ↑  Zito, Kelly (24. juli 2009). «Food waste helps power wastewater plant». Articles.sfgate.com. Besøkt 23. april 2011.
24. ↑  «Sumter Water & Wastewater Plants and Maintenance». Sumtersc.gov. Arkivert fra originalen 8. juni 2009. Besøkt 23. april 2011.
25. ↑  Home Depot's web site Arkivert november 9, 2016, hos Wayback Machine lists 1⁄3, 1⁄2, 5⁄8, 3⁄4, and 1 hp models.
26. ↑  Kirby Palm. «Garbage Disposal power on». Nettally.com. Besøkt 23. april 2011.
27. ↑  «Noise from universal motors vs. induction motors at howstuffworks.com». Home.howstuffworks.com. Besøkt 23. april 2011.
28. ↑  «Trash-Talking The Garbage Disposal: Examination Of A Not So Green US Export». TreeHugger. Arkivert fra originalen 12. september 2011. Besøkt 23. april 2011.
29. ↑  Tchobanoglous, G. F. Burton. 1991 *Wastewater Engineering – Treatment, Disposal, and Reuse*. 3rd. Edition, Metcalf & Eddy.
30. ↑  Rosenwinkel, K.-H. and D. Wendler. Institute for Water Quality and Waste Management, University of Hanover (ISAH). "Influences of Food Waste Disposers on Sewerage System, Wastewater Treatment and Sludge Digestion".
31. ↑  «Archived copy» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 28. september 2011. Besøkt 22. oktober 2010.
32. ↑  Hernanadez, Gerald L. Kenneth R. Redd, Wendy A. Wert, An Min Liu, and Tim Haug. "Hyperion Advanced Digestion Pilot Program".
33. ↑  Karlberg, Tina and Erik Norin. VA-Forsk Report, 1999-9. "Food Waste Disposers – Effects on Wastewater Treatment Plants. A Study from the Town of Surahammar".
34. ↑  New York City Department of Environmental Protection. June 1997. "The Impact of Food Waste Disposers in Combined Sewer Areas of New York City".
35. ↑  Hickman, Leo (8. august 2006). «Is it OK ... to use a food waste disposer». *The Guardian*. Besøkt 3. mai 2010.
36. ↑  Karlberg, Tina and Erick Norin. VA-Forsk Report, 1999-9. "Food Waste Disposers – Effects on Wastewater Treatment Plants. A Study from the Town of Surahammar".

Eksterne lenker
---------------

* Kjøkkenavfallskverner for håndtering av matavfall – betydning for avløp og slam – Vannforeningen

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** LCCN
 |