"Chinese Customs"  
Hart karikert i *Vanity Fair*, 27. desember 1894
**Robert Hart** (født 20. februar 1835 i Portadown i Armagh, død 20. september 1911 i Great Marlow i Buckinghamshire) var en ledende britisk embedsmann i den kinesiske administrasjons tjeneste. Dom generalinspektør for Det keiserlige maritime tollvesen bldro han sterkt til den kinesiske stats modernisering.

Bakgrunn
--------

Hart ble født i en metodistisk familie i Ulster, i 1835. Hans far, Henry Hart (1806–1875), arbeidet i distilleriene, og giftet seg med en bondedatter, Ann Edgar, i 1834. 

Hart ble utdannet ved en wesleyansk skole i Taunton i Somerset, deretter ved Wesley Connexional School i Dublin, og så fra 15-årsalderen ved Queen’s University i Belfast, hvorfra han tok slutteksamen i 1853. Ette sin pensjonering ble han pro-kansler ved Queen's University.

Virke i Kina
------------

I 1854 ble han ansatt som tolkeelev ved det britiske visekonsulat i Ningbo. Han tjenestegjorde i 1858 som sekretær hos den fransk-britiske kommisjon som under okkupasjonen av Guangzhou utøvde styringsmyndighet der. 

I 1859 ble han med i det nyorganiserte keiserlige tollvesen og ble dets generalinspektør og sjef i 1863. Under Harts ledelse ekspanderte dette vesenet sterkt, og sjøtollinntektene ble det kinesiske statsverks sikreste innkomstkilde.[] Han virket også for å spre kunnskap om den vestlige verden i Kina.

Hart var i en lang periode under Qing-dynastiet den eneste vesterlending som innehadde en ledende embedspost i den kinesiske hovedstad, en stilling som gav ham daglig tilgang til de ledende embedsmenn i Storrådet og i utenriksbyrået Zongli Yamen, blant annet den innflytelsesrike Prins Gong.[]

Det diplomatiske korps i Beijing benyttet ham ofte som rådgiver om kinesiske forhold. Selv har han gitt uttrykk for sine innsikter bl.a. i sin bok *These from the land of Sinim*.

Hart ble i 1896 generalinspektør for hele det kinesiske tollvesen (også innenlandstollen) og for postvesenet. Under bokseropprøret deltok han aktivt i forsvaret av legasjonsområdet i Beijing, og under opprøret ble hans hjem brent ned. Etter opprøret fikk han i 1901 i oppdrag å organisere tollvesenet i de nye traktathavnene. 

I 1908 dro Hart på permisjon til Storbritannia. Tanken var å vendte tilbake til Kina, men han døde i England i 1911.

Verk
----

* Robert Hart: *These from the Land of Sinim: Essays on the Chinese Question*, Chapman & Hall, 1901

Litteratur
----------

* Alfred James Broomhall: *Hudson Taylor & China’s Open Century Volume Three: If I Had a Thousand Lives*; Hodder and Stoughton and Overseas Missionary Fellowship, 1982.
* S F Wright: *Hart and the Chinese Customs*, William Mullen and Son for Queen's University, Belfast.
* Jonathan D. Spence: *Western Advisers in China, 1620-1960*, Harmondsworth and New York: Penguin Books, 1980.

Referanser
----------

1. 1 2   Encyclopædia Britannica Online, oppført som Sir Robert Hart, 1st Baronet, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Sir-Robert-Hart-1st-Baronet, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   Dictionary of Irish Biography, Dictionary of Irish Biography-ID 003832[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Autorités BnF, BNF-ID 102409882[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Social Networks and Archival Context, oppført som Sir Robert Hart, 1st Baronet, SNAC Ark-ID w6w381jj, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   The Peerage[Hentet fra Wikidata]
6. ↑
7. ↑  «Alumni: Sir Robert Hart». Besøkt 24. april 2007.  [*død lenke*]
8. ↑  Bell, Stanley (1985). *Hart of Lisburn Northern Ireland*. Lisburn Historical Press. ISBN 0-948391-00-6.

Eksterne lenker
---------------

* The Irish Contribution to Joseon Korea - OhmyNews International at English.ohmynews.com
* Sir Robert Hart Collection at Queen's University, Belfast
* Chinese Maritime Customs project at the University of Bristol
* Sir Robert Hart Memorial Primary School
* Sir Robert Hart at Bumali Broject

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Dictionary of Irish Biography **·** Prabook **·** Deutsche Biographie **·** Encyclopædia Universalis **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** WikiTree **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** NLA **·** NDL **·** BBC Things
 |