|  |
| --- |
| Kinas historieKinas historie **Tidstavle over kinesisk historie** |
| **Sanhuangwudi-perioden (mytologisk)** |
| **Xià-dynastiet** |
| **Shāng-dynastiet** |
| Det vestlige Zhōu-dynasti | **Zhōu** |
| Vår- og høstannalenes tid | Det østlige Zhōu |
| De stridende staters tid |
| **Qín-dynastiet** |
| Vestlige Hàn-dynasti | **Hàn** |
| Xīn |
| Det østlige Hàn-dynasti |
| **De tre rikers tid**  |
| Vestlige Jìn | **Jìn** |
| **16-kongerikene** | Østlige Jìn |
| **Nord- og Sør-dynastienes tid** |
| **Suí-dynastiet** |
| **Táng-dynastiet**(avbrutt av Andre Zhōu) |
| **Liáo** | De fem dynastier og ti kongedømmer |
| Sòng-dynastiet | **Sòng** |
| **Jīn** | **Vest Xià** | Sørlige Sòng |
| **Yuán-dynastiet** |
| **Míng-dynastiet** |
| **Qīng-dynastiet**  |
| **Republikken Kina**  |
| **Folkerepublikken Kina**1949-19761976-19891989-20022002- | **Republikken Kina** (Táiwān) |
| * Tidstavle over kinesisk historie
* Kinas historie
* Kinas militærhistorie
 |

**Suidynastiet** (kinesisk: 隋朝 pinyin: *Suí cháo*) var det dynastiet som gjenopprettet keiserdømmet Kina etter en lang tid med indre stridigheter. Dynastiet hadde makten fra 581 til 618. 

Sui-dynastiet, som ble grunnlagt av Keiser Wen (Yang Jian), hadde Chang'an (dagens Xi'an) som sin hovedstad. Det forente det nordlige og det sørlige Kina. Under dette kortvarige dynastiet gjennomførte man store kanalprosjekter (fra 604 til 610 ble Keiserkanalen bygd) og økonomien gjorde store framskritt. Keiserne Wen og Yang foretok en rekke reformer: En utjevning av eiendomsretten til jordbruksland bidro til å minske avstanden mellom fattig og rik og til en økning av landbruksproduksjonen. Forsvaret ble styrket, og Den kinesiske mur ble forlenget. Regjeringsmakten ble sentralisert, og myntsystemet ble standardisert. Det nominelt og offisielt konfucianske keiserstyre fremmet spredningen av buddhismen i landet. 

Suidynastiets provinser
Dette dynastiet er ofte blitt sammenlignet med det tidligere Qin-dynastiet. Det var også et kortvarig dynasti, og det gjennomførte sine reformer med stor hensynsløshet. Det ble igangsatt storslåtte reformprosjekter, men de kostet penger og innsats. Sui-dynastiets raske sammenbrudd er blitt tilskrevet dets diktatoriske og hensynsløse krav overfor folket, som ble pålagt tunge skattebyrder og mobilisert til tungt pliktarbeid, både med bygging av kanal og forsvarsmur. 

Bru i Zhaozhou, bygd under Sui-dynastiet
Under keiser Yangdi kom det til tre dårlig ledede felttog not det nordkoreansk-mandsjuiske Goguryeo (612-614) og i 615 til et tap for de østlige gökturkene, og dette rystet og svekket dynastiet ytterligere. Samtidig var riket rammet av oversvømmelser og derav utløst hungersnød, noe som i 610 hadde utløst et bondeopprør. Under disse omstendighetene valgte keiser Yangdi å legge ut på en fornøyelsesreise i sør, og forlot dermed dynastiets nordlige kjerneområde. Straks, i 617, grep en general ved navn Li Yuan (med støtte fra tyrkerkhanen Shibi) sjansen og erobret hovedstaden Chang'an og grunnla Tang-dynastiet. Med begrunnelsen «Himmelen har forkastet Sui, la oss berge oss selv» ble keiser Yangdi kvalt av sine egne rådgivere i Jiangdu.

Litteratur
----------

* Woodbridge Bingham: *The Founding of the T'ang Dynasty: The Fall of the Sui and Rise of the T'ang*, Baltimore: Waverly Press, 1941.
* Patricia Ebrey: *The Cambridge Illustrated History of China*. Cambridge University Press, Hongkong. 1996. ISBN 0-521-43519-6
* Denis C. Twitchett og John K. Fairbank: *The Cambridge History of China, Vol. 3, Sui and T'ang China, 589-906 AD*, Cambridge 1979.
* Arthur F. Wright: *The Sui Dynasty: The Unification of China. A.D. 581-617*. Alfred A. Knopf, New York, 1978. ISBN 0-394-49187-4 ; 0-394-32332-7.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Sui Dynasty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) 隋朝 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* 
* History of China: God infokatalog Arkivert 22. april 2017 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN
 |