Ruben Rausing med Tetra Pak-emballasje i 1965
**Anders Ruben Rausing** (født 17. juni 1895 på Råå i Raus sogn, Malmöhus län, død 10. august 1983) var en svensk gründer og grunnleggeren av Tetra Pak.

Tidlig liv
----------

Ruben Rausing var sønn av småbedriftslederen August Andersson og Mathilda Fredrika Svensson. I 1921 byttet han navn fra *Andersson* til Rausing. Faren var liberal og medlem i det nyevangeliske Missionsförbundet, men han ga sine barn en fri oppdragelse, og Ruben Rausing fikk slutte på søndagsskolen da han ba om det. Han gikk på høyere folkeskole og leste privat for å kunne ta studenteksamen ved Nicolaiskolan (tidligere Gossläroverket) i Helsingborg. Under sin tid ved Nicolaiskolan ble Rausing kjent med Bertil Ohlin, som senere ble partileder for Folkpartiet og Nobelprisvinner i økonomi, og innledet det som skulle bli et livslangt vennskap.

Ettersom Rausings tante hadde spart en del av det hun hadde tjent på salg av fisk, kunne han låne penger av henne for å finansiere sine studier ved Handelshögskolan i Stockholm, hvor han begynte i 1916 og tok økonomisk eksamen (DHS) i 1918. Også Ohlin studerte videre ved HHS. Blant Rausings lærere på Handels kan spesielt nevnes professor Eli Heckscher og studiene fikk en stor innflytelse på han, både intellektuelt og mentalt. Gjennom et stipend kunne Rausing deretter ta en Master of Science ved Columbia University i New York i 1920. I 1921 giftet han seg så med lærerinnen Amelie Elisabeth Varenius (1894–1946), datter av postekspeditøren Benjamin Varenius og Maria Gustava Erika Stenberg. I ekteskapet ble han far til Gad Rausing og Hans Rausing.

Karriere
--------

Under sin tid i New York så Ruben Rausing noen av de første selvbetjeningsbutikkene og inså hvilke muligheter som lå i disse, men han forsto også at de krevde helt andra metoder for å emballere varene. Etter hjemkomsten fra USA i 1920 ble han først direktør ved Esselte (AB Sveriges litografiska tryckerier) og forsøkte flere ganger å få ledelsen til å starte utvikling av ny konsumentemballasje. Ettersom de ikke viste noen interesse forlot han selskapet i 1929 for sammen med Erik Åkerlund å grunnlegge Åkerlund & Rausing i Malmö.

Åkerlund hadde vært medgründer av selskapet Åhlén & Åkerlund i 1906 og dette selskapets første produkt hadde vært tokilosposer for mel. Selskapet ble et av de ledende på det internasjonale markedet og framgangen berodde delvis på Rausings evne til å rekruttere kompetente medarbeidere og markedsførere, samt hans evne til å knytte gustige kontakter og avtaler med produsenter.

Tross den økonomiske krisen på 1930-tallet gikk forretningene bra og Ruben Rausing kunne i 1933 løse ut Erik Åkerlund. I 1939 flyttet selskapet fra Malmö til Lund, ettersom Rausing mente at myndighetene i Malmö hindret selskapets arbeid for ekspansjon. Og etter å ha oppnådd store framganger med emballasje for tørre varer som mel og sukker, begynte selskapet i 1943 å utvikle pappemballasje for melk.

Erik Wallenberg, laboratorieassistent hos Åkerlund & Rausing, gjorde den grunnleggende oppfinningen av tetraederen som emballasjeform. Harry Järund fullførte utviklingsarbeidet og salgssjefen Erik Torudd kom også med avgjørende bidrag for å få emballasjen ut i serieproduksjon. I 1946 kunne den ferdige løsningen presenteres. I 1950 ble det dannet et eget selskap i Lund, Tetra Pak, for å selge emballasjeutstyr og to år senere ble det første emballasjeutrustningen levert til *Lundaortens Mejeriförening*.

Det utviklingsarbeidet som ble gjennomført på 1950- og 1960-tallet var svært dyrt, men i 1963 ble endelig den smidigere mursteinsformede Tetra Brik lansert, og den kom til å bli verdens mest solgte emballasje for drikkevarer. Familien Rausing solgte i 1965 sin andel av Åkerlund & Rausing for å kunne konsentrere alle sine ressurser på Tetra Pak. På 1970- og 1980-tallet kom de store økonomiske framgangene og familien ble en av Europas rikeste.

Tetra Pak inngår siden 1993 i Tetra Laval-konsernet, som også omfatter selskapet DeLaval med røtter i Alfa Laval, som fram til 2002 ingikk i Tetra Laval.

Personlig
---------

Ruben Rausing ble i 1950 innvalgt som medlem av Ingenjörsvetenskapsakademien og ble i 1977 promovert til æresdoktor ved Kungliga Tekniska högskolan. Han flyttet fra Sverige i 1969 av skattemessige årsaker, og bosatte seg i Lausanne som en svært formuende mann. Han fortsatte dog sin virksomhet i Sverige ved at han etter kjøpet av landeiendommen Simontorp innrettet seg på innovasjoner innen jordbruk, blant annet vedrørende inseminasjon, vannbruk og fiskeoppdrett. Ruben Rausings grav er på Raus kirkegård sør for Helsingborg.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5   Svenskt biografiskt lexikon, «A Ruben Rausing», Svensk biografisk leksikon-ID 7565[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   runeberg.org, avsnitt, vers eller paragraf A Ruben, Rausing, Vem är Vem? / Skåne, Halland, Blekinge 1966[Hentet fra Wikidata]
3. ↑   Hedersdoktorer 1944-, www.kth.se[Hentet fra Wikidata]
4. ↑
5. ↑  KTH: Hedersdoktorer 1944-2008 Arkivert 24. mars 2010 hos Wayback Machine. besøkt 22. juni 2012

* Ruben Rausing i *Vem är det 1969*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Svenskt biografiskt lexikon **·** Nationalencyklopedin **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |