recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Otto Licha** (født 2. november 1912, død 9. april 1996) var en østerriksk håndballspiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.

Licha vant en olympisk sølvmedalje i håndball under OL 1936 i Berlin. Han var med på det østerrikske laget som kom på andreplass i håndballturneringen bak Tyskland. Det var første gang som håndball var olympisk sport. Seks lag deltok i turneringen som ble avviklet i perioden 6. og 14. august. Østerrike vant fire av fem kamper, i finalerunden som besto av fire lag, beseiret de Sveits med 11-6 og Ungarn med 11-7 og tapte kampen mot Tyskland med 6-10. Licha spilte tre kamper i OL-turneringen.

OL-medaljer
-----------

* 1936 Nazi-Tysklands flagg Berlin – Sølv Sølv i håndball Østerrikes flagg Østerrike

Eksterne lenker
---------------

* (en) Otto Licha – Olympedia Rediger på Wikidata

* (en) Otto Licha – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) Rediger på Wikidata

* (en) Otto Licha – databaseOlympics.com (arkivert) Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook
 |
**Oude IJssel**, eller **Alte Issel** på tysk, (begge navnene betyr «Gamle IJssel») er en elv i Tyskland og Nederland og er en av sideelvene til IJssel fra høyre med en lengde på 80 kilometer. IJssel er en av grenene i Rhindeltaet og Oude IJssel var den øvre leien til IJssel frem til man gravde ut en kanal til Rhinen, sannsynligvis i romertiden. 

Rhinen ble da det største bidraget til IJssel, selv om relativt lite av vannet i Rhinen renner denne veien og inn i IJssel–systemet. Forskjellige sideelver kan likevel gi ganske mye vann til den totale vannføringen i elven, for eksempel elvene Berkel og Schipbeek. IJssel er den eneste grenen av Rhindeltaet som mottar sideelver istedenfor å spre seg ut i flere grener. Bare nær munningen av IJssel deler den seg opp i flere grener i det mindre IJsseldeltaet.

Kilden til Oude IJssel ligger nær Borken i Nordrhein-Westfalen i Tyskland. Elven renner først sørvestover før den nesten når Rhinen nær Wesel, hvor den snur nordvestover. Etter Isselburg krysser elven grensen til Nederland (og provinsen Gelderland). Elven fortsetter ved å renne gjennom Doetinchem før den munner ut i IJssel ved Doesburg.

Litteratur
----------

* Busch, Wilhelm & Kreymann, Heinrich (1835). *Die Issel und ihre Fischfauna: Erkundungen an einem Fliessgewässer in Nordrhein-Westfalen*. Kleve: Boss. ISBN 3-89413-998-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | GND **·** GeoNames **·** GeoNames
 |
**Helge Weman** (født 25. august 1960 i Stockholm) er en norsk fysiker og professor ved NTNU i Trondheim, kjent for sitt arbeide med nanomaterialer.

Han studerte ved Linköpings universitet til en master i anvendt fysikk 1983 og en doktorgrad i materialvitenskap 1988 på avhandlingen *Optical studies of excitonic impact ionization and complex defects in silicon*. Han jobbet samme sted fra 1992 til 2005 som førsteamanuensis, samtidig som han var seniorforsker ved det sveitsiske Eidgenössische Technische Hochschule Zürich. Men fra 1988 til 1991 hadde han lært om kvantematerialer ved det amerikanske University of California, Santa Barbara. Siden 2005 har han vært professor i nanoelektronikk, nanofotonikk og nanomagnetisme ved NTNU i Trondheim, institutt for Elektronikk og Telekommunikasjon. Der har han ledet en gruppe forskere innen nanoledere sammen med blant andre professor Bjørn-Ove Fimland (født 1957). I 2012 etablerte han firmaet *CrayoNano AS* i samarbeid med NTNU sitt *Technology Transfer Office*. De hadde nemlig to år tidligere klart å få nanotråder (halvledere) til å vokse på materialet grafén, og med dette kan man lage bøyelig elektronikk.

Referanser
----------

1. ↑  Fødselsdato er hentet fra Wemans CV Arkivert 1. februar 2014 hos Wayback Machine. ved NTNU den 25. januar 2014.
2. ↑  Ifølge hans ansattside ved NTNU den 24. januar 2014.
3. ↑  Dette ifølge Forskningsrådets artikkel *En planlagt tilfeldighet* av Bård Amundsen i *Bladet Forskning* fra juni 2013.
**Det Betales** er et norsk band som ble dannet i 1976, som et hyllestband til The Beatles.

Tor Henning Olsen er bandets leder, og mange musikere har kommet og gått gjennom årene. Deres første oppdrag var en uke på selveste Rosekjeller'n i Oslo og etterhvert fikk bandet oppdrag over hele landet. De ble presentert av Odd Grythe i programmet Husker du på NRK i 1984, og gjorde konsert i Oslo konserthus året etter. Bandet har holdt konserter i blant annet Argentina, England, Spania, Polen og Skandinavia. Bandet har spilt sammen med blant andre Tony Sheridan, som spilte med The Beatles under deres opphold i Hamburg i 1960. De har også samarbeidet med Beatles-manageren Alan Williams.

I april 2008 ble Det Betales sitt aller første album (CD) utgitt. Det selvtitulerte albumet består av originalmusikk sunget på norsk. Albumet ble utgitt på Tylden & Co. og ble produsert av svenske Peter Nord. Dette albumet ble senere relansert under artistnavnet Olzen med albumtittel Guri & en Chevy.

I 2009 ble dobbeltalbumet *Norwegian Would* utgitt, også produsert av Peter Nord og utgitt av Tylden & Co. I februar 2009 ble bandet tatt ut til den polske finalen i Eurovision Song Contest med låten *Jacqueline*. Bandet reiste til Warszawa til direktesendt tv finale.

I 2011 markerte Liverpool by 50-årsjubileum for utgivelsen av *My Bonny*, som ble utgitt med Tony Sheridan og The Beatles i 1961. Sammen med Tony Sheridan på scenen i Liverpool sentrum foran ca. 40 000 engelskmenn var norske Det Betales. Bandet har også gjort mer enn 50 konserter på legendariske Cavern Club i Liverpool.

2016 skal bandet ut med showet The Beatles 50 years ago, sammen med Gaute Ormåsen og Christian Ingebrigtsen. I år er det Alt fra The Beatles 1966 som skal fremføres på scener over hele landet. Bandet feirer også 40-årsjubileum med konsert i Drammens Teater.

2020 Bandet gjør Best of Beatles konserter på kulturscener over hele Norge.

2023 Det Beatles gjør konsert med Drammen Symfoniorkester i Drammens Teater

Bandmedlemmer 2023
------------------

* Joachim Olsen synger, spiller gitar og perkusjon.
* Tor Henning Olsen, er bandets leder og frontfigur, og han spiller gitar og synger.
* Rolf Øyvind Hæg fra Hokksund spiller trommer. Han har vært med i bandet siden 1999.
* Magne Frydenlund bosatt i Mjøndalen kom med i bandet i 1999, spiller gitar, bass, og synger
* Eksterne musikere kan også være med fra tid til annen.

Diskografi
----------

* *Det Betales* (2008)
* *Norwegian Would* (2009)

Deltar på
* Diverse: *Justice for Hillsborough – Kampen for rettferdighet fortsetter* (2013)

Eksterne lenker
---------------

* (no) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Det Betales på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Det Betales på MusicBrainz Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | MusicBrainz **·** Discogs
 |
**Ouden Nielssøn** (1734–1771) var en norsk adelsmann av slekten Tordenstierne.

Han var sønn av eieren av Gullaug gård, Niels Oudensøn, som fikk sitt adelskap fornyet i 1734 av kong Christian VI, og Marte Livia Bache (d. 1767). Ouden fikk en god utdannelse, og som huslærer hadde han blant andre Jens Essendrop. Han kom til København hvor han i 1753 ble sekretær i Danske Kancelli, samme år ble han hoffjunker, og senere kammerjunker.

Etter et lengre Københavner- og Pariserliv, vendte Tordenstierne omsider tilbake til Gullaug, hvor moren bodde som enke. Her lukket han seg, sammen med sin tjener, inne i de mørke værelsene rød- og blåkammeret i gårdsbygningens sidefløy. Hoffjunkeren lot seg sjelden se av andre enn tjeneren, og den daglige kosten ble sendt inn til dem gjennom en åpning i døren. Om aftenen og nettene, vanket junkeren med sort maske og kappe ledsaget av tjeneren, hvileløs rundt i gårdens gamle have og ved stranden.

Han døde i februar 1771, som slektens siste mann.

Referanser
----------

1. ↑  *Lexicon over adelige familier i Danmark, Norge og Hertugdömmene* **(dansk)**. Danske genealogiske og heraldiske selskab. 1787.
2. ↑  Vibe, Johan (1895). *Norges land og folk*. Kristiania: Jacob Dybwads forlag. s. 285.
3. ↑  Fladby, Rolf (1975). *Liers historie*. Lier bygdeboknemnd. s. 98. ISBN 8299040906.
4. ↑  Borgen, Per Otto (1997). *Lier bygdeleksikon*. Drammen: Forlaget for by- og bygdehistorie. s. 207. ISBN 8291649030.
5. 1 2  Grønvold, Fredrik (1924). *Slægts-Krøniker*. Kristiania: Dybwad. s. 221-239.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Geni
 |
**Nexen Inc.** var et kanadisk oljeselskap med global oppstrømsvirksomhet, bl.a. i Nordsjøen (inklusive norsk sokkel), Colombia, Mexicogolfen samt involvert i oljesand-utvinning i Canada. Selskapet ble etablert i 1969 under navnet **Canadian Occidental Petroleum Ltd.**, senere endret til **Nexen Inc.**, men ble i 2012 kjøpt opp av det kinesiske oljeselskapet CNOOC for 15,1 milliarder amerikanske dollar.

Virksomhet i Norge
------------------

Nexen opprettet et norsk datterselskap, **Nexen Eploration Norge AS**, i 2005. Året etter ble selskapet prekvalifisert som rettighetshaver og operatør på norsk sokkel. I 2007 etablerte selskapet kontor i Stavanger, med Nancy Foster som daglig leder. I 2009 hadde kontoret 30 ansatte. Selskapet boret to opererte letebrønner på norsk sokkel som begge var tørre: PL419 «Brand»-prospektet i Nordsjøen i 2010 og PL434 «Ronaldo»-prospektet i Norskehavet i 2011. I mai 2011 ble det meldt om at selskapet ønsket legge ned sitt kontor i Norge. Selskapet hadde i perioden 2006 til 2010 tapt 1,6 milliarder kroner før skatt tilsvarende 454 millioner kroner etter skatt. I november 2011 kjøpte Premier Oil tre av Nexens gjenværende lisenser på norsk sokkel for 5,5 millioner amerikanske dollar.

Referanser
----------

1. ↑  (no) «Betaler 15,1 milliarder for Nexen». oilinfo.no. Besøkt 25. juli 2012. [*død lenke*]
2. ↑  (no) «Her er oljehovedstaden». aftenbladet.no. Besøkt 25. juli 2012. [*død lenke*]
3. ↑  (no) «Nexen forlater Norge». aftenbladet.no. Besøkt 25. juli 2012. [*død lenke*]
4. ↑  (no) «Her er kapitalen brukt opp». offshore.no. Besøkt 25. juli 2012.
5. ↑  (no) «Premier har kjøpt Nexen-lisenser». petro.no. Besøkt 25. juli 2012. [*død lenke*]

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI
 |
**Newzealandsk mesterskap i alpint 2017** ble arrangert fra 7. til 10. august 2017.

Resultater menn
---------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Øvelse | **Gull** | **Sølv** | **Bronse** |
| Storslalåm | Willis Feasey | Adam Barwood | Jackson Rich |
| Slalåm | Adam Barwood | Sam Andrews | Ben Loeffen-Gallagher |

Mange utenlandske utøvere deltok i rennene, uten å delta i det nasjonale mesterskapet. Andreas Zampa vant storslalåmrennet, og Krystof Kryzl kom på tredjeplass. Fra Norge deltok Per Torstein Haugen (8) og Fredrik Maurstad (10). Krystof Kryzl vant slalåmrennet, foran Richard Leitgeb og Julian Rauchfuss. Per Torstein Haugen kom der på åttendeplass.

Resultater kvinner
------------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Øvelse | **Gull** | **Sølv** | **Bronse** |
| Storslalåm | Alice Robinson | Piera Hudson | Georgia Willinger |
| Slalåm | Alice Robinson | Piera Hudson | Georgia Bushell |

Mange utenlandske utøvere deltok i rennene, uten å delta i det nasjonale mesterskapet. Storm Klomhaus kom på andreplass i storslalåmrennet, og Bettina Schneeberger kom på tredjeplass. I slalåmrennet kom Bettina Schneeberger på førsteplass foran Storm Klomhaus.

Kilder
------

Resultater
* Oversikt øvelser
* Storslalåm menn
* Slalåm menn
* Storslalåm kvinner
* Slalåm kvinner

Eksterne lenker
---------------

* Snow Sports New Zealand
**Torgauten fort** er et eks-tysk fort i Norge med betegnelse *Heeres Küsten Batterie HKB 6/980 Torgauten (593).* Batteriet ble satt opp i april-mai 1941 med 4 stk 10 cm K17/04 kanoner med skuddvidde 14000m. 
Fortet skulle dekke Glommas vestre innløp til Fredrikstad, mens Kjøkøy fort skulle dekke det østre. Fortet var under kontinuerlig utbygging frem til krigens slutt, alt behørig skrittet opp, tegnet og overført til England av norske anleggsarbeidere. Foruten selve fortsområdet var det en rekke mindre anlegg for fortets nærforsvar i Øyenkilen og Foten og en lyskasterstasjon på odden mellom Helleskilen og Dypeklo. Kun mindre spor etter dette er nå synlig.

Etter krigen ble fortet overtatt av det norske forsvaret og videre modernisert bl.a. med radar og to kanoner i kasematter. Ca. 1993 ble det nedlagt. Det er nå museum med omvisning enkelte søndager om sommeren.

Underlagt Torgauten fort lå også Mørvika fort Zug 6/980 ved Ringdalsfjorden.

Forsvaret startet rundt 1933 anlegg av et fort noe lenger nord, mellom Helleskilen og Dypeklo. Dette fortet skulle også kalles Torgauten fort, men arbeidet ble aldri fullført. I dag finnes bare begynnelsen til fire kanonstandplasser for 30,5 cm haubitser og to innslag til en festningstunnel her.

* Kamuflert kommando-bunker ved Torgauten fort.Kamuflert kommando-bunker ved Torgauten fort.
* 10,5 cm kanon i kasematt ved Torgauten fort.10,5 cm kanon i kasematt ved Torgauten fort.
* 10.5cm K17-04 kanon ved Torgauten fort utenfor Fredrikstad Foto: Tommy Gildseth10.5cm K17-04 kanon ved Torgauten fort utenfor Fredrikstad Foto: Tommy Gildseth
* Oversiktsbilde over Torgauten fort og omliggende områder.Oversiktsbilde over Torgauten fort og omliggende områder.

Referanser
----------

1. ↑  
«En fiendes trøst» Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine.
2. ↑  
German coastal defence in Norway during WW II

Eksterne lenker
---------------

* «Torgauten fort». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

  


| * v
* d
* r
Artillerigruppe Fredrikstad |
| --- |
| HKB 6/980 Torgauten (Torgauten fort) • HKB 7/980 Kjøkøen (Kjøkøy\_fort) • HKB 17/ 971 Dale  • Zug 6./980 Mörviken (Mørviken fort) |


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Lokalhistoriewiki **·** Riksantikvaren kulturminne
 |

Portal: Andre verdenskrig
Gjerpen prestegård i Skien Foto: Bohuslen 
**Gjerpen prestegård** eller **Gjerpen store** ligger like sørøst for Gjerpen kirke, i Skien kommune i Telemark. Prestegårdens historie strekker seg i likhet med kirkens tilbake til 1100-tallet.

Hovedbygningen ble oppført i 1750 i barokk stil med valmtak. Bygningen ble noe forlenget og endret omkring 1850 og i 1890. Stilmessig ble den endret mot sveitser, og den fikk to arker under det høye valmtaket. Disse ble fjernet ved en restaurering i 1971–72, da bygningens utseende ble tilbakeført mot det opprinnelige. Presteboligen ble totalrenovert i 2015.

Stabburet er fra omkring 1900. Det er laftet og har stående panel. Både hovedbygning og stabbur er fredet. Det er dessuten oppført et menighetshus på prestegårdseiendommen.

Gjerpen prestegård var P.A. Munchs barndomshjem. Familien Quisling bodde også her i en årrekke, idet Jon Lauritz Qvisling var prost i Gjerpen og skrev mye om lokalhistorie og kirkehistorie.

Referanser
----------

1. ↑  Opplysningsvesenets fond: Med respekt for fortida er Gjerpen prestebolig totalrenovert Arkivert 23. februar 2016 hos Wayback Machine.

Kilder
------

* Gunnar Birkeland og Sigrunn Nerdal, red. (2015). «173 Gjerpen prestegard». *Prestegårder i Norge – et utvalg*. Opplysningsvesenets fond. s. 147–148. Arkivert fra originalen 1. september 2019. Besøkt 7. september 2019.

Eksterne lenker
---------------

* Opplysningsvesenets fond Arkivert 9. august 2020 hos Wayback Machine.
* «Gjerpen prestegård». *Kulturminnesøk*. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Riksantikvaren kulturminne **·** Sentralt stedsnavnregister
 |
**TRESS-90** var et IT-prosjekt i regi av Rikstrygdeverket som skulle munne ut i et nytt EDB-system for trygdeetaten.

Hensikten med prosjektet var å erstatte de to systemene Infotrygd og Nortrygd, som gikk på ulike plattformer, med én felles og mer omfattende programvare. Prosjektet var planlagt i perioden 1991 til 1994, men en rekke problemer resulterte i at tids- og kostnadsrammene sprakk. TRESS-90 ble til slutt aldri gjennomført, og en løsning hvor Nortrygds funksjoner ble innlemmet i Infotrygd ble etterhvert tatt i bruk over hele etaten. INFOTRYGD brukes fremdeles i NAV (per 2020). 

Prosjektet kostet rundt 1,2 milliarder kroner, og er i media blitt beskrevet som Norges «største prosjekthavari». Den første åpne høringen i Stortinget ble holdt i 1996, og tok for seg TRESS-90.

Referanser
----------

1. ↑  Innst. S. nr. 210 (1994-1995) 5. Kap. 2600 Trygdeetaten - TRESS-90 prosjektet
2. ↑  Rapport 1998: 6 *Erfaringer fra store statlige IT-prosjekter*
– *Vurderinger og mulige tiltak*. Side 17. Direktoratet for forvaltning og IKT.
3. ↑  Nyquist, Harald: *DNV og Ericsson sammen om IT-kvalitet[*død lenke*]* – newswire.no (14.09.1998)
4. ↑  Zachariassen, Espen: Nav pensjonerer arbeidshesten – Teknisk Ukeblad/tu.no (28.11.2011)
5. ↑  Referat fra åpen høring fredag den 2. februar 1996 om TRESS-90, sluttoppgjør mellom Rikstrygdeverket og Norsk Informasjonsteknologi AS
***Derelophis*** er en slekt av biller som hører til familien trebukker (Cerambycidae). Slekten er endemisk for Madagaskar.

Utseende
--------

Middelsstore (20-30 millimeter), kraftige, rødbrune til mørkbrune trebukker. Antennene er kraftige, i alle fall hos hannene tydelig sagtakkede, hos hannene tydelig lengre enn kroppen, hos hunnene omtrent to tredjedeler så lange som kroppen. Fasettøynene er store, rundede og litt utstående. Pronotum har rundede sider med 3-4 kraftige, skarpe pigger som sitter på sidekantenes fremre to tredjedeler. Overflaten er kraftig og tett punktert og nokså matt. Dekkvingene er parallellsidige med stumpvinklede "skuldre", overflaten grovt og tett punktert, litt læraktig, uten lengderibber. Beina er tynne og ikke spesielt lange, uten påfallende pigger.

Levevis
-------

Larvene borer i død ved, ofte i døde røtter. De etterlater seg grove ganger i veden. Utviklingen tar flere år. Disse billene besøker ikke blomster, og mange arter er nattaktive. En del av dem kommer til lys.

Utbredelse
----------

Slekten lever på Madagaskar.

Systematisk inndeling
---------------------

Artlisten følger. Navnet er fremkommet ved å stokke om på bokstavene i slektsnavnet *Hoplideres'.*

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
				+ Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
					- Underfamilien sagbukker, Prioninae Latreille, 1802
						* Stammen Callipogonini Lameere, 1904
							+ Gruppen Hopliderina - noen ganger regnet som en egen stammen, Hopliderini
								- Slekten *Derelophis* Quentin & Villiers, 1972
									* *Derelophis reticulatus* (Lameere, 1906) - Madagaskar
									* *Derelophis viettei* Quentin & Villiers, 1972 - Madagaskar

Referanser
----------

1. ↑  Prioninae of the World - Hopliderini

Kilder
------

* Prioninae of the World - Hopliderini
* Liste over artene

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Derelophis* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Derelophis* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Derelophis* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
***Globa*** er en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien køllebiller (Pselaphinae) i den store familien kortvinger (Staphylinidae).

Utseende
--------

Bittesmå (gjerne 1-2 millimeter), blanke, mørkbrunlige kortvinger. Kroppen er pæreformet. Hodet er trapesformet, med små, runde fasettøyne og groper i pannen. Antennene er middels kraftige. Maksillepalpene er lange, det ytterste leddet ganske stort. De ytterste leddene danner en kølle. Pronotum er forholdsvis lite, med rundede sider, bredest omtrent i midten, med runde, dype groper. Dekkvingene dekker omtrent halve bakkroppen, er blanke og rundede. Bakkroppsleddene er ganske korte, det aller meste av den synlige delen av bakkroppen er dekket av ett ryggledd. Beina er nokså lange, leggene litt krumme.

Levevis
-------

Disse billene lever på fuktige steder, som sumper og elvebredder, og også i maurtuer.

Utbredelse
----------

Slekten er utbredt i Colombia, Venezuela og Bolivia.

Systematisk oversikt
--------------------

**Treliste**
* Ordenen biller, **Coleoptera**
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
			* Familien kortvinger (Staphylinidae) Latreille, 1802
				+ Underfamilien køllebiller Pselaphinae Latreille, 1802
					- Gruppen Brachyglutini Raffray, 1904
						* Slekten ***Globa*** Raffray, 1887
							+ *Globa brevicornis* Raffray, 1891
							+ *Globa laevis* Raffray, 1904
							+ *Globa longipes* Raffray, 1887

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Globa* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* *Globa* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
***Dermophis donaldtrumpi*** er et foreslått ny art av ormepadder, oppkalt etter Donald Trump. Dyret ble først oppdaget i Panama; det var per desember 2018 ennå ikke bekreftet som en ny art, og navnet er heller ikke blitt formelt publisert.

Beskrivelse
-----------

*D. donaldtrumpi* er om lag 10 centimeter lang, blind, skinnende, slimete, ser ut som en stor orm, glatt borer seg ned, og lever nesten utelukkende under bakken.

Øynene kan bare skjelne mellom lys og mørke, men den har et par tentakler nær munnen hvorved den kan finne bytte; den har også et ekstra lag skinn, slik at dens yngel kan spise etter at det er blitt skrellet av.}

Ifølge Rainforest Trust vil amfibier som *Dermophis donaldtrumpi* være særlig utsatt for effektene av en global oppvarming og er med dette utryddingstruede.

Navn
----

I desember 2018 sluttførte Rainforest Trust en auksjon om navngivningsrettighetene for tolv nyoppdagede søramerikanske plante- og dyrearter, der inntektene skulle gå til beskyttelsen av artenes habitat. Selskapet EnviroBuild betalte 25 000 dollar for rettigheten til å navngi det nye amfibiet.

Aidan Bell, eier av EnviroBuild, sa at han valgte å oppkalle organismen etter Trump for å øke bevisstheten om Trumps politikk vedrørende klimaendringer og farene hans politikk utgjør for mange arters overlevelse. Bell sa 

*«It is the perfect name. Caecilian is taken from the Latin* caecus*, meaning 'blind', perfectly mirroring the strategic vision President Trump has consistently shown towards climate change.»*
Bell hevdet også å se en parallell mellom artens evne til å bare se lys og mørke, og at Trump var bare i stand til å se verden i svart og hvitt. Ifølge *Washington Post* var navnevalget åpenbart foretatt for å ramme og gjøre narr av president Trump.

Referanser
----------

1. ↑  «Business mocks Donald Trump by naming a 'blind,' wormlike animal after him». *USA TODAY* **(engelsk)**. Besøkt 20. desember 2018.
2. ↑  Robertson, Michelle (18. desember 2018). «Blind, worm-like amphibian named after Donald Trump». *SFGate*. Besøkt 20. desember 2018.
3. ↑
4. ↑  Antram, Alex. «Species Legacy Auction is a Resounding Win for Wildlife Conservation». *Rainforest Trust*. Arkivert fra originalen 15. april 2019. Besøkt 21. desember 2018.
5. ↑  Carrington, Damian (18. desember 2018). «Blind creature that buries head in sand named after Donald Trump». *The Guardian*.
6. ↑  Bell, Aidan (18. desember 2018). «EnviroBuild name an amphibian in honour of Donald Trump's commitment to environmental issues.». *EnviroBuild*.
7. ↑  Daughtery, Owen (18. desember 2018). «Blind amphibian that buries head in sand named after Trump». *The Hill*.
8. ↑  «A blind, wormlike amphibian that burrows underground has been named after Donald Trump». 19. desember 2018. Besøkt 20. desember 2018.
***Dermalius*** er en slekt av biller som hører til familien klannere (Dermestidae). De lever av dødt animalsk materiale, for eksempel kjøtt, hud, pelsverk og ull.

Utseende
--------

En middelsstor (6,5-12,5 millimeter), avlangt-oval, brun klanner uten tegninger av lyse skjell.

Levevis
-------

Klannerne lever av dødt dyrisk materiale og kan klare seg med svært lite fuktighet, slik at de kan spise tørrfisk, nålede tørre insekter, lær og andre tørre materialer. Ute i naturen lever de av kadavere, matrester i fuglereir, insektrester i vepse- og humlebol og lignende. De nyklekte larvene er svært aktive og kan komme seg inn gjennom ganske små åpninger. Noen, særlig i slekten *Dermestes*, tiltrekkes til åtsler.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Vest- og Sentral-Afrika, fra Mauretania i vest til Kongo i øst.

Systematisk inndeling
---------------------

Arten har inntil nylig vært plassert i slekten *Dermestes*.

**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera
	+ Underordenen Polyphaga
		- Overfamilien klannere, Dermestoidea – bare én familie
			* Familien klannere, Dermestidae Latreille, 1804
				+ Underfamilien **kjøttklannere**, Dermestinae Latreille, 1804
					- Stammen Dermestini Latreille, 1804
						* Slekten ***Dermalius*** Háva, 2001
							+ *Dermalius maximus* (Pic, 1915)

Referanser
----------

1. ↑  «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 2. oktober 2020. Besøkt 2. oktober 2020.

Eksterne lenker
---------------

* Bilde av arten
* *Dermalius* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
**William McEwan**, vanligvis kalt **Billy McEwan**, (født 20. juni 1951 i Cleland, North Lanarkshire, Skottland, død 17. februar 2022) var en skotsk fotballspiller som har spilt for seks engelske og to skotske klubber. Han har også vært manager for fem engelske fotballklubber samt midlertidig manger for en engelsk klubb.

Biografi
--------

Billy McEwan startet sin fotballkarriere i skotske Pumpherston Juniors før han gikk til Hibernian i 1969. Han spilte for Hibernian fram til 1973 da han signerte for engelske Blackpool. Deretter ble det spill for Brighton & Hove Albion, Chesterfield, Mansfield Town, Peterborough United og Rotherham United før han la opp i 1983.

McEwan fikk sin første managerjobb i Sheffield United i 1986, og han ledet denne klubben fram til januar 1988. Tre måneder senere ble han ny manager i Rotherham United, og med McEwan som sjef rykket Rotherham opp fra 4. divisjon i 1988/89 sesongen. Hans tredje jobb som manager var i Darlington fra mai 1992 der han ble erstattet av Alan Murray tidlig i 1993/94 sesongen.

I 1995 ble Billy McEwan ansatt i trenerstaben til Derby County og to ganger i hans periode i denne klubben måtte han steppe inn som midlertidig manager. Første gang var i april 1995 etter at Roy McFarland hadde fått sparken, mens andre gangen dette skjedde var i januar 2002 da Colin Todd måtte forlate klubben. Han forlot Derby i oktober 2004.

Karriere som spiller
--------------------

### Klubblag

|
|  |
| Klubb | Klubbforbindelse | Klubbkamper | Ligakamper | Klubbmål | Ligamål | Periode |
| Skottlands flagg Pumpherston Juniors | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | ? - 1969 |
| Skottlands flagg Hibernian | Kontrakt | 60 | ? | 2 | ? | 1969 - 05/1973 |
| Englands flagg Blackpool | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | 05/1973 - ? |
| Englands flagg Brighton & Hove Albion | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | ? - ? |
| Englands flagg Chesterfield | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | ? - ? |
| Englands flagg Mansfield Town | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | ? - ? |
| Englands flagg Peterborough United | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | ? - ? |
| Englands flagg Rotherham United | Kontrakt | ? | ? | ? | ? | ? - ? |

Karriere som manager
--------------------

### Klubblag

| Klubb | Periode | Kamper | Seire | Uavgjort | Tap |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sheffield United | 03/1986 - 01/1988 | 86 | 27 | 25 | 34 |
| Rotherham United | 04/1988 - 01/1991 | 141 | 52 | 40 | 49 |
| Darlington | 05/1992 - 10/1993 | 57 | 13 | 19 | 25 |
| York City | 02/2005 - 11/2007 | 68 | 26 | 18 | 24 |

### Midlertidig manager

| Klubb | Periode | Kamper | Seire | Uavgjort | Tap |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Derby County | 04/1995 - 06/1995 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Derby County | 01/2002 - 01/2002 | 2 | 0 | 0 | 2 |

Referanser
----------

1. ↑   «Billy McEwan»[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Billy McEwan – Soccerbase.com (manager) Rediger på Wikidata
**Onomastikk** eller **onomatologi**, også kalt **navnegranskning** eller **navneforskning**, er læren om navn, deres opphav og deres betydning. Termen *onomastikk* er avledet fra gresk ὄνομα *ónoma*), som betyr «navn». Onomastikk er en gren innen etymologien, «læren om alle ords opphav og betydning».

Onomastikken deles inn i tre hovedgrener:

* Antroponymi: læren om personnavn.
* Toponymi: læren om stedsnavn.
* Bionomi: læren om navn på dyr og planter.

Litterær onomastikk
-------------------

I litteraturen gir man ofte personer navn som har spesiell betydning. Hensikten er å gjøre personen levende og minneverdig. I litterær onomastikk ønsker man å kartlegge forfatterens valg av og bruk av navn. Et eksempel er i forbindelse med ibsenforskningen, hvor man undersøker Ibsens bruk av både personnavn og stedsnavn.

Noter
-----

1. ↑  *y*-en i for eksempel *toponymi* og *anonym* går tilbake på den klassisk greske dialektformen ὄνυμα *ónyma* som konvensjonelt brukes i sammensatte ord.

Referanser
----------

1. ↑  «onomastikk», *NAOB*

Litteratur
----------

* Windt, Benedicta (2006): «Personnavn i litteraturen», *Norsk Litterær Årbok 2006*. Det Norske Samlaget, ISBN 978-82-521-6796-2

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BNE
 |
**Onkel Toms Hütte undergrunnsstasjon** er en undergrunnsstasjon på Berlins undergrunnsbanenettverk. Den er på linjen U3. 

Stasjonen åpnet i 1929 og befant seg i sentrum av drabantbyen med samme navn.

Området har navnet sitt fra Harriet Beecher Stowes antislaveriroman Onkel Toms hytte. I 1885 åpnet en lokal huseier ved navn Thomas et sjenkested i den sørlige kanten av Grunewald. For å verne kundene mot regnet bygget han flere mindre hytter i uteserveringsdelen av sjenkestedet. Disse hyttene ble kjent som Toms hytter. Dette navnet minnet såpass om romantittelen at området etterhvert ble kjent under dette navnet.


| **Forrige stasjon** |   |  Berlins undergrunnsbane |   | **Neste stasjon**
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krumme LankeEndestasjon |  | U3 |  | ThielplatzNollendorfplatz |

Eksterne lenker
---------------

* (en) U-Bahnhof Onkel Toms Hütte (Berlin) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Roxana** (baktrisk: *Roshanak*) var den baktriske konen til Aleksander den store, ble født tidligere enn år 347 f.Kr. selv om den nøyaktige datoen forblir ukjent. Hun var datter av en adelsmann som het Oxyartes av Balkh i Baktria (da det østlige Persia, nå nordlige Afghanistan).

Hun giftet seg med Aleksander i 327 f.Kr. etter at han fanget henne da festningen i Sogdian overgav seg til ham. Balkh var den siste av Det persiske rikets provinser som falt til Aleksander. Ekteskapet var et forsøk på gjenforening med de baktriske satrapiene til Aleksanders styre, selv om antikke kilder beskriver Aleksanders uttalte kjærlighet til henne. Roxana fulgte ham i felttoget i India i 326 f.Kr..

Hun fødte ham en sønn etter Aleksanders plutselige død i Babylon i 323 f.Kr. og kalte ham Aleksander IV Aegus. Roxana og hennes sønn ble offer for de politiske intrigene i kollapsen av Aleksanders rike. De ble beskyttet av Aleksanders mor, Olympias, i Makedonia, men mordet på henne i 316 f.Kr. gjorde at Kassandros kunne overta tronen. Siden Aleksander IV Aegus var den legitime arvingen til Aleksanders imperium, ble han myrdet sammen med Roxana, antagelig i 309 f.Kr.

Referanser
----------

1. 1 2   ESBE / Roksana[Hentet fra Wikidata]

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Encyclopædia Britannica **·** World History Encyclopedia **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN
 |
**Roxburgh** er en liten landsby i Scottish Borders, Skottland. Den ligger omkring 2 km vest for det historiske Roxburgh, som i middelalderen var en viktig by.

Historie
--------

I middelalderen var Roxburgh like viktig som Edinburgh, Stirling og Berwick-upon-Tweed. Årsaken til dette var plasseringen i det fruktbare jordbruksområdet i det skotske lavlandet. At den lå ved elven Tweed betød at det var mulig å eksportere varer via havnen Berwick-upon-Tweed, noe som la grunnlag for rikdom. Plasseringen var også strategisk i forhold til behovet for beskyttelse mot engelske invasjoner. 

Militært var byen lett å forsvare, ettersom den lå på en halvøy mellom Tweed og Teviot, med Roxburgh slott plassert slik at det voktet veien inn på halvøya. Allikevel måtte den flere ganger gi tapt under harde angreop, og den ble flere ganger tatt av engelske styrker og så tatt tilbake av skotske. Etter å ha blitt inntatt for siste gang i 1460 ble både byen og slottet ødelagt. Man rakk ikke å bygge den opp igjen før Berwick-upon-Tweed falt til engelskmennene i 1482, og det var da ikke verken militært eller økonomisk grunnlag for å gjenreise byen. 

Det er kun mindre rester igjen av slottets forsvarsverker, og så godt som ingen spor etter selve byen. Stedet eies av hertugen av Roxburghe. 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Vision of Britain **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** NKC
 |
Hawker Fury i tjeneste hos 43 Squadron.
*Må ikke forveksles med Hawker Sea Fury*
**Hawker Fury** var et britisk todekker jagerfly brukt av Royal Air Force i 1930-årene. Jageren ble utviklet fra det lette bombeflyet Hawker Hart. Da Hart-flyet ble introdusert var den raskere enn Bristol Bulldog, det daværende nyeste jagerflyet til RAF. Bulldog-jageren ble raskt faset ut til fordel for den nye Hawker-jageren.

Utvikling
---------

Det var det første flyet i britisk tjeneste som kunne fly raskere enn 175 knop (200 engelske mil i timen). Da den kom var Fury en avansert design og hadde mange elementer som ble tatt opp i senere fly fra Hawker, særlig Hawker Hurricane. Med tanke på økonomi ble Hurricane konstruert slik at fabrikken kunne gjenbruke en del av de allerede eksisterende jiggene for selve skroget og halen. På mange måter var flyet en Hawker Fury med bare ett vingepar og innfellbart understell. I begynnelsen ble det ofte omtalt som *the Fury monoplane*. Selv for et utrenet øye skal det være mulig å se slektskapet, særlig likner halepartiet på de to flyene hverandre.

Hawker Fury i Norge
-------------------

Flytypen ble solgt til en rekke land, men i Norge ble det bare kjøpt inn et eneste eksemplar til utprøving for Hærens flyvåpen. Fury ble valgt bort til fordel for Gloster Gladiator.

Referanser
----------

1. ↑  *Den Store flyboken*. Oslo: Wennergren-Cappelen. 1991. s. 76. ISBN 8273190773.
2. ↑  March, P.R. (2007): The Hurricane story. Sutton Publishing Limited (nyopptrykk ved The History Press, 2009). 118 sider
3. ↑  Lindtveit, Torleif (1980). *På vingene over Norge: bilder fra flyhistoriens barndom*. Oslo: Grøndahl. s. 102. ISBN 8250404149.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND **·** LCCN
 |
Hay Rivers beliggenhet ved Store Slavesjø
**Hay River** er en by i Nordvestterritoriene i Canada. Den ligger ved sørbredden av Store Slavesjø, ved munningen av elva Hay, som den også er oppkalt etter. 

Byen består av to deler, gamlebyen ved innsjøbredden og den nye byen rundt 5 kilometer sørvest for denne, med byens lufthavn mellom dem. Hay River hadde i 2006 et innbyggertall på 3 648, og er den nest største byen i Nordvestterritoriene, etter Yellowknife.

Den første faste bosetningen på stedet fant sted på 1890-tallet. Hay River fikk bystatus 16. juni 1964. 

Byen er et trafikknutepunkt i regionen. Den er det nordlige endepunktet for jernbanen i Canada, og er utgangspunktet for båttransporten på Mackenzie-elva. Byen var på slutten av 1940-tallet den første i Nordvestterritoriene som fikk veiforbindelse til resten av Canada, da den nåværende Mackenzie Highway ble bygget fra Grimshaw i Alberta. Hay River lufthavn har faste flyruter til Yellowknife.

Eksterne lenker
---------------

* Hay Rivers nettsted


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Canadian Encyclopedia **·** VIAF **·** LCCN **·** GeoNames
 |
**Godfred Hansen** (født 23. februar 1876, død 27. mai 1937) var en dansk marineoffiser og polarfarer. I Norge er han mest kjent som nestkommanderende på Roald Amundsens ekspedisjon gjennom nordvestpassasjen med «Gjøa» i 1903-05.

Under Gjøa-ekspedisjonen utførte Hansen sammen med Peder Ristvedt viktig utforskning av østkysten av Victoria Island (Canada), og kartla i 1905 dette tidligere ukjente kystområdet.

I 1919-20 ledet Hansen en ekspedisjon på Grønlands vestkyst. Ekspedisjonen var en del av Roald Amundsens «Maud»-ekspedisjon, og skulle legge ut depot lengst nord på Ellesmereøya. Depotet skulle være redning for Amundsen og hans menn etter å ha passert polpunktet. Godfred Hansens ekspedisjon tilbakela sammen med hunder og eskimoer en strekning på 700 kilometer. Men Amundsen nådde aldri polpunktet og depotet ble dermed aldri benyttet. Hansens beretning om depot-turen er trykt som et vedlegg i Amundsens bok «Nordostpassasjen».

Priser og utmerkelser (utvalg)
------------------------------

* 1933 – Kommandør av 2. grad av Dannebrogordenen
* 1921 – Hans Egede-medaljen
* 1919 – Ridder av Dannebrogordenen
* 1906 – Den danske Fortjenstmedaljen i gull

Referanser
----------

1. ↑   Dansk biografisk leksikon, Dansk Biografisk Leksikon-ID Godfred\_Hansen[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Godfred Hansen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Dansk biografisk leksikon **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** KulturNav
 |
**GN** (for Godfrey & Nash) var et bilmerke som ble produsert fra 1911 til 1925. 

Bilen ble bygd av G.N. Ltd i Storbritannia. Den hadde fasongen til en bil, men var en krysning av motorsykkel og bil. Dermed ble det en rimelig, men kvikk bil. 

Selskapet ble stiftet av H. R. Godfrey og Archie Frazer-Nash i 1910, og de første bilene ble solgt året etter. For å holde prisen under 100 guineaer, måtte bilen være lett og enkel, og de brukte bl.a. treramme. De første modellene hadde en V-twin motorsykkelmotor fra japanske JAP, og veide ikke mer enn 181 kg. Det var ikke en teknisk sofistikert bil, men den var praktisk og lett å reparere. 

De lagde under 200 biler fram til første verdenskrig, men etter krigen ble slike biler populære. Produksjonen økte til 50 per uke, selv om prisen hadde økt til over 300 pund. Etterhvert ble prisen for høy, og kundene ønsket mer beskyttelse mot vær og vind. Dessuten kom Austin med sin *Seven* i 1923 til kun 165 pund. GN måtte legge ned virksomheten, og Godfred gikk til bilprodusenten HRG, mens Frazer-Nash begynte å lage biler med sitt eget navn.

Eksterne lenker
---------------

* British Motor Manufacturers (engelsk)
**Tian Jiyun** (kinesisk: 田纪云; pinyin: *Tián Jìyún*; født 1929 i Feicheng i Shandong i Kina) er en politiker i Folkerepublikken Kina. Han markerte seg som sterk tilhenger av Deng Xiaopings reformer. Har huskes for sin selvbiografi der han medtok en tale han holdt på Den sentrale partiskole i 1992 da han gjorde narr av venstrefløyens kommunister (de som ikke støttet reform og åpning-politikken) og foreslo at de skulle få sine egne «økonomiske soner» der man holdt ved like de verste elementene av det gamle politiske system. 

Tian ble medlem i det kinesiske kommunistparti 16 år gammel. 

Fra 1981 til 1983 var Tian stedfortredende generalsekretær for den kinesiske regjering. Han ble promovert til generalsekretær i 1983, og var visestatsminister fra 1983 til 1993.

Han var medlem av Nasjonalkongressen for det kinesiske kommunistparti i 1982, og ble medlem av politbyrået i 1987.

Tian ble valgt til viseformann for Nasjonalkongressens stående komite i 1993 og ble i det vervet til 1998. 

Tian trakk seg tilbake i 2002, i 73 års alder.

Referanser
----------

1. ↑   China Vitae, oppført som 田纪云, China Vitae-ID 782, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* (en) Tian Jiyun hos China Vitae Rediger på Wikidata
* Tian Jiyun, Xinhuanet

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Munzinger (iba)
 |
**Tian gao, Huangdi yuan** (kinesisk: 天高皇帝远, pinyin: *Tiān gāo, huángdì yuǎn*) er et kinesisk ordtak som vanligvis oversettes «Himmelen er høy og keieren er langt unna». Det antas at det stammer fra provinsen Zhejiang og er fra Yuandynastiets tid.

En tidlig variant er også fortsatt nokså utbredt: *Shan gao, Huangdi yuan* (kinesisk: 山高皇帝远, «fjell høy keiser fjern»). Her er det *fjellene* som er høye, og keiseren langt unna.

Det kan uttrykke en konstatering om at det som bestemmes sentralt i landet, ikke nødvendigvis implementeres lokalt, men det kan også tolkes på mange andre måter, både med positivt og negativt fortegn.

Forbindelsen mellom det kinesiske sentralstyre - hva enten i Nanjing eller i Beijing - og befolkningen har historisk i lange perioder ofte vært svak, med stor regional autonomi og svak lojalitet. The proverb has thus come to generally mean that central authorities have little influence over local affairs, and it is often used in reference to corruption.

Hva angår Kina, har ordtaket forskjellig bruk og forskjellige utlegninger. Det kan anvendes om forhold som det å gå over gressplenen når ingen ser det, et barn som er ulydig mot sin far fordi han er langt unna, ulovlig felling av trær, - eller omgå ettbarnspolitikken ved hemmelighold eller andre knep. Uttrykket kan også brukes for å karaktere et område med lovløse tilstander, langt fra lovens lange arm.

Referanser
----------

1. 1 2  My China Connection" Heaven is high and the emperor is far away".
2. ↑  Dartmouth College. "Chinese Proverbs Arkivert 7. mai 2017 hos Wayback Machine.".
3. ↑  Samovar, Larry (2009). *Communication Between Cultures*. Cengage. s. 70.
4. ↑  Fairbrother, Gregory (2003). *Toward critical patriotism: student resistance to political education in Hong Kong and China*. Hong Kong University Press. s. 3.
5. ↑  Ringmar, Erik (2005). *The mechanics of modernity in Europe and East Asia: the institutional origins of social change and stagnation*. Psychology Press. s. 160.
6. ↑  Zhao, Suisheng (2006). *Debating political reform in China: rule of law vs. democratization*. M.E. Sharpe. s. 24.
7. ↑  Haft, Jeremy (2007). *All the tea in China: how to buy, sell, and make money on the mainland*. Penguin. s. 49.
8. ↑  Kane, D. (2006). *The Chinese Language: Its History and Current Usage*. Tuttle Publishing. s. 175. ISBN 9780804838535. Besøkt 26. februar 2015.
**Septimakkord** er et musikalsk begrep som beskriver en harmonisk klang sammensatt av 4 toner i tersavstand.

En septimakkord brukes mest som ledeakkord til en ny akkord. Det mest anvendte unntaket fra dette er enkelte typer avslutninger innenfor blues og jazz. I klassisk musikkteori er Durtreklangen med liten septim mest kjent. Denne akkorden opptrer etter regelverket som dominantseptimakkord (treklang på skalaens 5. trinn med tilføyd septim) og etterfølges i all regel av en tonika (treklang på skalaens første trinn) eller én av tonikaens medianter (treklang på skalaens tredje eller sjette trinn). 

  


| Akkordens navn | Elementer (Treklang og intervall) | Symbol i.f.t. C som grunntone | Toner |
| --- | --- | --- | --- |
| Stor septim | Durtreklang | Stor septim | Cmaj7, CMA7, CM7, CΔ7 eller CΔ, Cj7 | C + E + G + B |
| Liten septim (Dominantseptim) | Durtreklang | liten septim | C7, C7 | C + E + G + Bb |
| Mollseptim | Molltreklang | liten septim | Cm7, C-7, C-7 | C + Eb + G + Bb |
| Moll stor septim (maj-septim) | Molltreklang | Stor septim | Cmmaj7, C-(j7), Cm#7, C-Δ7 | C + Eb + G + B |
| Forminsket septim | Forminsket treklang | Forminsket septim | Co7 eller Co, Cdim7 eller Cdim | C + Eb + Gb + A |
| Halvforminsket septim | Forminsket treklang | liten septim | Cø7, Cm7♭5, C-7(♭5) | C + Eb + Gb + Bb |
| Forstørret stor septim | Forstørret treklang | Stor septim | C+(maj7), C+MA7, Cmaj7+5, Cmaj7#5, C+j7, CΔ+7 | C + E + G# + B |
| Forstørret liten septim | Forstørret treklang | liten septim | C+7, C7+, C7+5, C7#5 | C + E + G# + Bb |
|

  

Ytterligere variasjoner finnes, eksempelvis sus4-akkorder. Her er tersen i akkorden erstattet av en kvart.  
Innenfor bossa nova benyttes særlig en variasjon av halvforminsket septimakkord der første ters er stor, og den forminskede kvinten brukes i bass.  
Dersom det bygges utvidede akkorder med niende trinn, ellevte trinn og trettende trinn, ligger det som regel også en septimakkord i bunn.

Omvendingen av septimakkordene følger samme mønsteret som omvendingen av treklangene. Det finnes i alt tre omvendinger av en septimakkord. Basstonen avgjør hva omvendingen kalles; de øvrige tonenes innbyrdes plassering har ingen betydning. I sin tetteste form, såkalt tett leie, vil tonene ha denne rekkefølgen:

* Grunnstilling: Grunntonen er basstonen, og over den følger tersen, kvinten og septimen
* Første omvending: Tersen er basstonen, og over den følger kvinten, septimen og grunntonen
* Andre omvending: Kvinten er basstonen, og over den følger septimen, grunntonen og tersen
* Tredje omvending: Septimen er basstonen, og over den følger grunntonen, tersen og kvinten.

Referanser
----------

1. ↑  (sv)Septimakkordens omvendinger

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** GND
 |
**Ålgård KFUK-KFUM** er en speidergruppe på Ålgård i Gjesdal kommune i Rogaland. Det er en av de største gruppene i Rogaland krets av Norges KFUK-KFUM-speidere. Enhetene har møtene sine i Ålgård kirke, og har tilbud til alle gutter og jenter fra 6 år og oppover.

Historikk
---------

Det har vært speiderarbeid på Ålgård siden 1932. Det var da i begynnelsen bare et arbeid for jenter. Ledere fra en speidergruppe på Sandnes var med på å starte speiderarbeidet på Ålgård. Fra 1948 av ble det også opprettet en guttespeidergruppe. Jentene var organiserte i KFUK-speiderarbeidet, mens guttene var en del av Norges Speiderguttforbund. Fra 1964 gikk guttene inn i KFUM-speideren.

Jentespeiderne hadde hatt en hytte på Refsnes ved Øygardsvatnet, men på midten av 1950-tallet ble det tatt initiativ til å bygge en ny, felles speiderhytte. Gårdbrukeren Arne Gjesdal på Bjelland lot speiderne sette opp hytta gratis på garden hans. Hytta er fremdeles (på 2000-tallet) i speidergruppas eie; den ligger ved Sjurstjødna i området mellom Rv45, Ravndal, Lima og Gjesdal.

I starten var det innsatsen til Odd og Gerd Helland som drev mye av speiderarbeidet på Ålgård. Siden lederne i gutte- og jentespeideren på Ålgård var gifte var det naturlig at det var et tett samarbeid mellom gruppene. Dette har fortsatt opp gjennom årene, og da KFUK-speiderne og KFUM-speiderne slo seg sammen i 2003 var det derfor bare en formalitet for gruppene på Ålgård å slå seg sammen til Ålgård KFUK-KFUM-speidere. Dette skjedde 19. februar 2004. I dag[*når?*] er speiderarbeidet på Ålgård stort og aktivt. Det er over 200 medlemmer[*når?*], med en stor ledergruppe.

Gruppestrukturen
----------------

Speiderne på Ålgård er delt inn i ulike enheter etter alder:

* **Oppdagerne** er de aller yngste speiderne. Gutter og jenter i 2. og 3. klasse er her sammen i en felles enhet. Disse ledes av voksne ledere. Oppdagerne bruker gult skjerf med hvit kant til drakten.
* I **stifinnerne** deler guttene og jentene seg inn i egne enheter. Stifinnerne er barn som går i 4. klasse og 5. klasse. I disse gruppene introduseres ulike ferdighetsmerker. Stifinnerne bruker røde skjerf med hvit kant til speiderdrakten.
* I **vandrerne** er det også adskilte gutte- og jentetropper. Troppene er delt inn i patruljer med 4–10 speidere som styres av patruljeførerne (PF). Vandrerne er barn fra 6. til 10. klassetrinn. Vandrerne bruker blått skjerf med hvit kant til drakten.
* **Roverne** er gutter og jenter over 16 år. Roverlaget har en lagleder, men er i prinsippet en gruppe med likestilte. Roverne bruker burgunder skjerf med hvit kant til drakten sin.

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted
* Norges KFUK-KFUM-speidere