**Lale Andersen** (født 23. mars 1905 i Bremerhaven-Lehe, død 29. august 1972 i Wien; egentlig **Liese-Lotte Helene Berta Bunnenberg**, gift **Beul**) var en tysk sanger og skuespiller. Hun er best kjent for sin tolkning av sangen «Lili Marleen», som gjorde den berømt.

Liv og virke
------------

### Bakgrunn

Bunnenberg gikk på skuespillerskole ved *Deutsches Theater* i Berlin, og arbeidet siden i Zürich 1933–37 og ved *Kabarett der Komiker* i Berlin som sanger 1938–42. Hun ga ut en selvbiografi i 1972, *Der Himmel hat viele Farben* («Himmelen har mange farger»).

Hun giftet seg med kunstmaleren Paul Ernst Wilke (1894-1971). Atelieret hans med adressen *Am Alten Vorhafen 2* brukes i dag av skiftende kunstnere.

I 1929, tre uker etter å ha satt sitt tredje barn til verden, forlot hun familien og dro for å realisere seg selv som skuespiller og sanger. Hennes store kjærlighet var den sveitsiske komponisten Rolf Liebermann (1910–99), senere direktør for operahusene i Hamburg og Paris. Rainer Werner Fassbinder baserte sin film «Lili Marleen» fra 1981 på denne kjærlighetshistorien.

### «Lili Marleen»

Minnesmerke på Langeoog.
Lale spilte inn «Lili Marleen» i 1939, men den ble ingen slager før Soldatensender Belgrad, radiostasjonen for de tyske væpnede styrker i det okkuperte Jugoslavia, begynte å kringkaste den i august 1941. «Lili Marleen» ble da raskt populær blant de tyske frontsoldatene. Radiosenderen ved Beograd var kraftig nok til å høres i hele Europa og Nord-Afrika, og sangen ble etter hvert populær blant de allierte styrkene også.

Men Joseph Goebbels mislikte denne triste sangen om adskilte kjærester, og fikk den forbudt på radio. I ni måneder ble Lale Andersen nektet å opptre offentlig, også på grunn av sitt forhold til den jødiske Rolf Liebermann, og til andre jødiske artister hun hadde truffet i Zürich. Hun ble så desperat at hun forsøkte å ta sitt eget liv.

Da hun senere fikk tillatelse til å opptre igjen, var det på flere betingelser; én av dem var at hun ikke fikk synge «Lili Marleen». Goebbels beordret henne til å spille inn en mer «militant» versjon i juni 1942. I de siste krigsårene hadde Andersen en mindre rolle i en propagandafilm, og spilte inn flere propagandasanger på engelsk. Rett før krigens slutt trakk hun seg tilbake til øya Langeoog på den tyske nordsjøkysten.

### Etter krigen

Lale Andersen giftet seg på nytt etter krigen og gjenopptok sin sangkarriere, om enn uten samme fremtredende profil som tidlig i 1940-årene. I 1961 representerte hun Tyskland i Melodi Grand Prix med sangen «*Einmal sehen wir uns wieder*», men endte kun som nummer 13 av 16.

En stor suksess ble derimot hennes sang «*Ein Schiff wird kommen*» («Et skip skal komme») som ble verdenskjent i filmen *Aldri på en søndag*, og også har vært fremført av Nana Mouskouri:

*Ich bin ein Mädchen aus Piräus*
Jeg er en jente fra Pireus
*und liebe den Hafen, die Schiffe und das Meer.*
og elsker havnen, skipene og havet.
*Ich lieb' das Lachen der Matrosen, ich lieb' jeden Kuss*
Jeg elsker matrosenes latter, jeg elsker hvert kyss
*der nach Salz schmeckt und nach Teer.*
som av salt smaker, og av tjære.
Lale Andersen med sin mann Artur Beul i 1953.
Lale Andersen døde av leverkreft. Hun ble kremert i Wien, og urnen satt ned på Langeoog med stort fremmøte av lokalbefolkningen. På Langeoog kan man også leie huset hennes, *Sonnenhof* («Solgård») i veien *Gerk-sin-Spoor*.

Til hennes minne fremskaffet den tyske marine en gammel lanterne og fikk den stilt opp på Linzer Straße i Bremerhaven i januar 1981. I 2016 ble lanternen flyttet til hjørnet av Lutherstraße og Hafenstraße, nær hennes fødested. Også på Langeoog er det stilt opp en lanterne til minne om henne.

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000007264, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija ID 8586[Hentet fra Wikidata]
5. ↑   Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
6. ↑  «Paul Ernst Wilke»
7. ↑  Wilkes hus ved havnen
8. ↑  «Rolf Liebermann»
9. ↑  *On all fronts: «Lili Marleen» og Lale Andersen*
10. ↑  Lale Andersen und Lili Marleen Arkivert 29. august 2005 hos Wayback Machine. last accessed January 16, 2006.
11. ↑  Ciceran, M.: "Lili Marleen Arkivert 27. februar 2006 hos Wayback Machine.", last accessed January 16, 2006.
12. ↑  Deinert, M.: *Lale Andersen: Verfolgung und Auftrittsverbot Arkivert 17. januar 2005 hos Wayback Machine.*, last accessed January 16, 2006.
13. ↑  D'heil, S.: *Lale Andersen*, URL last accessed January 16, 2006.
14. ↑  Deinert, M.: *Lale Andersen: Englische Propagandalieder Arkivert 6. desember 2004 hos Wayback Machine.*, last accessed January 16, 2006.
15. ↑  Lale Andersens sang *Ein Schiff wird kommen*
16. ↑  *«Lili Marleen», the Peace Song of War*
17. ↑  Lale Andersens grav
18. ↑  Lale Andersens lanterne i Bremerhaven

Eksterne lenker
---------------

* (en) Lale Andersen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Lale Andersen på Internet Movie Database Rediger på Wikidata

* (sv) Lale Andersen i Svensk Filmdatabas Rediger på Wikidata

* (da) Lale Andersen på Scope Rediger på Wikidata

* (fr) Lale Andersen på Allociné Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen hos Turner Classic Movies Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen hos The Movie Database Rediger på Wikidata
* (en) Lale Andersen på Discogs Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen på MusicBrainz Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen på Spotify Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen på Songkick Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen på Genius — sangtekster Rediger på Wikidata

* (en) Lale Andersen på AllMusic Rediger på Wikidata
* Lale Andersen i Eurovision Song Contest 1961
* (de) Verk av og om Lale Andersen i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
* 
* Kurzbiografie
* Abbildungen von Plattencovern

| Utmerkelser og prestasjoner |
| --- |
| Forgjenger:**Wyn Hoop med «Bonne nuit ma chérie»** | **Tyskland i Eurovision Song Contest**(1961) | Etterfølger:**Conny Froboess med «Zwei kleine Italiener»** |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Brockhaus Enzyklopädie **·** Deutsche Biographie **·** Nationalencyklopedin **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** BNE **·** Munzinger (iba) **·** MusicBrainz **·** MusicBrainz **·** Discogs **·** AllMusic
 |