Intel-standen på GSMA Barcelona 2008.
**Intel** (NASDAQ: INTC) er et amerikansk selskap som produserer mikroprosessorer. Firmaet ble grunnlagt 18. juli 1968 av fysiker Robert Noyce, og kjemikerne Gordon Moore og Andrew Grove. Selskapet var verdens største innen halvlederteknologi frem til det ble forbigått av Samsung i 2017, og står bak x86-arkitekturen som benyttes i de fleste PC-er.

Historie
--------

Intel ble grunnlagt i Mountain View i California i USA av Robert Noyce og Gordon Moore, to av «de svikefulle åtte» som forlot Shockley Semiconductor Laboratory i 1957. «De svikefulle åtte» grunnla Fairchild Semiconductor i 1957, der Grove ble ansatt i 1963. De tre forlot Fairchild Semiconductors da de følte seg bedratt av sine eiere. En annen ansatt hos Fairchild, Jerry Sanders grunnla AMD i 1969, og en tenåring i nærmiljøet som Noyce veiledet, Steve Jobs, grunnla i 1976 Apple.

Intel er et sammentrukket ord av de engelske ordene *integrated* og *electronics*.

Intels første produkter var skiftregistre og RAM-brikker og i 1970-årene ble de ledende på SRAM- og DRAM-type minnebrikker. Intel laget sin første kommersielle microchip Intel 4004 i 1971 og deretter Intel 8008 og i 1974 Intel 8080. I 1979 kom x86-arkitekturen med Intel 8086 som IBM tok i bruk. I 1980-årene overtok japanske produsenter minnemarkedet, men økt popularitet for IBMs «personlige datamaskin» overbeviste Moore om at fremtiden lå i mikroprosessorer. Da Intel 386 kom, valgte Intel å ikke lisensiere designet til andre produsenter, og AMD, som Intel fram til da hadde samarbeidet med, saksøkte dem, og Intel måtte i 1991 betale erstatning. Markedet vokste raskt i 1980-årene og Intel vokste raskt. Intel 486 kom i 1989, mens neste generasjon x86, som kom i 1993 ble kalt Pentium. Moore overlot direktørjobben til Grove i 1987.

Etter 2000 sprakk dot com-boblen, og etterspørselen falt noe, blant annet fordi AMD hadde blitt en reell konkurrent.[] Selskapets direktør fra 1998 til 2005, Craig Barret, hadde forsøkt å spre risikoen ved å satse på andre markeder en mikroprosessorer, uten videre suksess.

I 2005 overtok Paul Otellini, som i 2006 endret navnestretegi for Intels prosessorer, droppet Pentium-navnet og kalte prosessorene Celeron, Core i3, Core i5 og Core i7.

I 2010 startet en strategi med oppkjøp, og selskaper som McAfee, Infineon Technologies og, etter hvert, ble Altera kjøpt.

Brian Krzanich overtok som daglig leder i mai 2013, etter at Otellini pensjonerte seg.

I 2016 reduserte selskapet antall ansatte med 12 000 etter å ikke ha lykkes like godt på mobilmarkedet som på PC-markedet.

Produkter og markedshistorie
----------------------------

Intels tidligste produkter inkluderte forskjellige typer minne, som DRAM, SRAM og ROM, men tidlig i 1980-årene kom Intel under trykk fra produsenter i Japan, som kunne lage minne av samme kvalitet som Intel for en lavere pris. Dermed skiftet Intel fokuset sitt til mikroprosessorer. Dette kulminerte etterhvert i at Intel 8086-prosessoren ble produsert og ble starten på Intels mest suksessfulle prosessorlinje.

Intels mest brukte prosessor i forbrukermarkedet er «Intel Core»-serien. Denne serien består av Core i3, Core i5 og Core i7.

Det er også produsert en Core i9 som er langt mindre vanlig, da den er langt dyrerer enn andre prosessoren i «Intel Core»-serien. Disse benytter også en annen «socket», som vil si at de bare er kompatibel med et fåtall hovedkort.

«Intel Core»-prosessorene er i tillegg nummerert med generasjons-nummer, serienummer, og en bokstav som forteller noe om egenskapene til prosessoren.

Eksempel: Intel Core i7-6700K. Her forteller «i7» hvilken under-serie prosessoren tilhører. «6» forteller oss at prosessoren er fra sjette prosessor-generasjon. «700» er serienummer. «K» forteller at prosessoren kan bli overklokket. En «U» ville indikert at prosessoren er laget for strømsparing (typisk brukt i laptop), mens en «G» hadde indikert innebygd grafikk egenskaper.

For hver generasjon intel lanserer døper de også arkitekturen prosessorene benytter for et unikt navn. Dette navnet er likt på i3, i5 og i7 of hver generasjon. Det vil si at en i3 og en i7 vil ha samme navn på arkitekturen så lenge de tilhører samme generasjon.

Sjette (6) generasjon i «Intel Core»-serien heter Skylake. Syvende (7) generasjon heter Kabylake. Åttende (8) generasjon heter Coffeelake.[]

Per 20. september 2018 er åttende generasjonen den nyeste tilgjengelig på markedet, men en niende generasjon er bekreftet av intel, uten at en lanserings-dato er satt. Trolig kommer denne på markedet tidlig 2019.

Se også
-------

* Atom
* Centrino
* Core Duo
* Core Quad
* Core i7
* Celeron
* Celeron D
* Pentium 1-4
* Pentium D

Referanser
----------

1. ↑  «Intel Annual Report 2021 SEC 10-K» (PDF) **(engelsk)**.
2. 1 2 3  ; *Form 10-K*; utgivelsesdato: 27. januar 2023.
3. ↑  «Forbes Intel (INTC) Stock Key Data» **(engelsk)**.
4. ↑  Samsung Dethrones Intel As World's Biggest Chip Maker
5. ↑  Of Microchips and Men: A Conversation About Intel
6. ↑
7. ↑  «Secret of Intel's name revealed». Arkivert fra originalen 11. august 2009. Besøkt 11. juli 2015.
8. ↑  AMD Wins Court Fight to Use of '386' on Intel Chip Clone
9. 1 2  Intel CEOs: A Look Back
10. ↑  Intel to cut 12,000 jobs globally
11. ↑  «Intel® Core™ i9 Processors». *Intel* **(engelsk)**. Besøkt 20. september 2018.
12. ↑  «Intel® Processor Numbers: Laptop, Desktop, and Mobile Device». *Intel* **(engelsk)**. Besøkt 20. september 2018.

Eksterne lenker
---------------

* (mul) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Offisiell blogg Rediger på Wikidata

* (en) Intel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Andy Grove interview by iinnovatecast
* YouTube Intel Channel
* Intel i Open Directory Project
* Intel Organizational Chart Wiki Arkivert 17. oktober 2008 hos Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** SUDOC **·** ULAN **·** NLA **·** NDL **·** CiNii
 |