**Sverige**, offisielt **Kongeriket Sverige**, er et land i Norden. Sverige ligger på den østlige delen av Den skandinaviske halvøy og har landegrenser til Norge i vest og Finland i nordøst. Landet er knyttet til Danmark i sørvest ved Øresundsforbindelsen. Med et areal på nærmere 450 000 km² er Sverige det femte største landet i Europa, og det har mer enn 10 millioner innbyggere.

Landets hovedstad og største by er Stockholm, med omtrent 2 100 000 innbyggere, deretter følger Göteborg og Malmö.

Den nordlige delen av landet er dekket av skog. Der utvinnes det store mengder jern, og av skogenes trær produseres papir. Den sentrale delen av landet har fruktbare jorder ut mot kysten og er landets industrielle sentrum – især metallurgisk industri. Den sørlige delen av landet er primært involvert i landbruksproduksjon: hvete, potet, sukkerbete samt kvegproduksjon. Det er samtidig landets tettest befolkede del.

Sverige ble et selvstendig rike på 1500-tallet og i stormaktstiden på 1600-tallet kontrollerte landet det meste av kystlinjen i Østersjøen. Ved flere kriger med Russland mistet Sverige det som i dag utgjør de baltiske landene, og den østlige delen av riket kom under russisk styre etter finskekrigen 1808–1809. Sveriges siste krig var i 1814 hvor landet invaderte Norge for å tvinge landet inn i en personalunion.

Sverige er et konstitusjonelt monarki med et parlamentarisk styresett hvor Carl XVI Gustaf siden 1973 er konge og statsoverhode, og Ulf Kristersson (M) siden 2022 er statsminister. Sverige ble medlem av EU i 1995 og NATO i 2024..

Etymologi
---------

Navnet *Sverige* er første gang dokumentert i det anglosaksiske episke diktet Beowulf, i et manuskript fra 1000-tallet, med navneformen *Swēorice*. Fra slutten av 1200-tallet er det dokumentert i formen *Swerike* langs Bottenviken. Det betegnet *Svearnas rike* i området Svealand. Mot slutten av 1400-tallet hadde navnet endret seg til *Swerighe*, på 1600-tallet ble det så endret til *Swerghe* og *Swirghe*, Gustav II Adolf brukte formen *Swirge*, i dag brukes den senmiddelalderske formen *Sverige*.

Naturgeografi
-------------

Utdypende artikkel: Sveriges geografi

Satellittbilde (tatt om vinteren) over Skandinavia viser Sverige midt i bildet.
Det svekonorvegiske grunnfjellet er en 900–1100 millioner år gammel, nedslitt fjellkjede som dominerer Sør-Sveriges geologi. Her fra Munkedal.
Sverige ligger i nord-Europa, på den østre delen av Den skandinaviske halvøy og i flateinnhold er landet det femte største i Europa. Landet grenser til Norge i vest (mye av grensen går langs De skandinaviske fjellene), Finland i nordøst (Muonioälven og Torneälven), samt Danmark i sørvest via Øresundsforbindelsen. I tillegg til fastlandet kommer de store øyene Gotland og Öland. I den delen av landet som ligger nord for polarsirkelen, går solen ikke ned i løpet av sommeren, og natten varer hele døgnet om vinteren.

Landet har også maritime grenser til Estland, Latvia, Litauen, Polen, Tyskland og Russland (Kaliningrad). De omkringliggende havområdene er Bottenvika, Bottenhavet og Østersjøen i øst og sør, samt Skagerrak, Kattegat og Öresund i sørvest. Sverige utgjør en del av det geografiske området Norden.

### Landskapstyper og geologi

Terrenget er for det meste flatt eller med lave åser, unntatt i De skandinaviske fjellene langs grensen mot Norge. Riksgrensen har siden 1700-tallet fulgt vannskillet i disse fjellene ganske nøyaktig. Elvene i nord flyter dermed som regel østover, og de rekker i mange tilfeller å bli ganske brede.

Øst for Sverige ligger Østersjøen og Bottenviken, noe som gir landet en lang kystlinje. Mot vest ligger Kjølen, den skandinaviske fjellkjede, som skiller Sverige fra Norge.

Den sørlige delen av landet er oppdyrket, med mer og mer skog jo lengre man kommer nordover i landet. Befolkningstallet følger det omvendte mønster, med en høy befolkningstetthet i sør, spesielt omkring dalen ved sjøen Mälaren og i Øresundsregionen. Lengre mot nord er befolkningstettheten mindre.

### Vann og vassdrag

Sveriges høyeste fjell heter Kebnekaise og er 2 111 moh.

Sveriges 10 største sjøer i fallende størrelsesorden: Vänern, Vättern, Mälaren, Hjälmaren, Storsjön, Siljan, Torneträsk, Hornavan, Uddjaure og Bolmen.

Sveriges 10 største øyer i fallende størrelsesorden: Gotland, Öland, Orust, Hisingen, Värmdön, Tjörn, Väddö och Björkö, Fårö, Selaön og Gräsö.

Sveriges 10 lengste elver: Klarälven, Torneälven, Dalälven, Umeälven, Ångermanälven, Luleälven, Vindelälven, Kalixälven, Ljusnan og Indalsälven.

### Klima

Sverige har tross sin nordlige beliggenhet et primært temperert klima. Dette skyldes hovedsakelig Golfstrømmen. I Sveriges nordlige del som er preget av fjell, har landet et subarktisk klima, med lengre, kaldere og mer snørike vintre.

Årsnedbøren ligger normalt rundt 1 000 mm, med relativt større mengder over det smålandske høylandets vestre deler og langs vestkysten. Døgnmiddeltemperaturen i januar varierer fra rundt 0 ℃ i sør, noen minusgrader i landets midtre del til −16 ℃ i det nordlige Sverige. I juli er det rundt 16–17 ℃ i Götaland og Svealand og straks over 10 ℃ i den nordligste delen av Sverige. Sveriges laveste temperatur ble målt til −52,6 ℃, i Vuoggatjålme, Lappland, den 2. februar 1966, mens den høyeste var 38 ℃, målt i Ultuna, Uppland, 9. juli 1933.

### Flora og fauna

Løvtreskog i Humlamadens naturreservat i Skåne
I det sørlige Sverige dominerer løvtrær; i de nordlige områder er det gran, furu og bjørk. Om lag 65 % av landet er dekket av skog, og mens jordbruk dominerer i det sørlige Sverige er skogbruket viktigere i den midtre og nordlige delen av landet.

Sveriges fauna defineres av klimaet og landets historie siden siste istid og av menneskelig bosetning. Ulv var truet av utryddelse på 1900-tallet, men øker nå i antall og utbredelse i de midtre og nordlige delene av landet. Sverige har store bestander av elg, rein, rødrev og hare.

Demografi
---------

Befolkningstetthetsfordelingen i Sverige, målt i antall innbyggere per kvadratkilometer
Sverige har 10 161 797 innbyggere per mai 2018. De nådde grensen 10 millioner i januar 2017. Befolkningen øker med 60–80 000 personer hvert år, hvorav rundt ¾ skyldes innvandring.

### Folkegrupper

Utenom svensker (ca. 75 %) lever det finner (2 %) og samer i den nordlige delen av landet. De seneste tiårene har mange ifra Italia, Danmark, Norge, Tyskland, det tidligere Jugoslavia, Iran, Libanon, Syria, Chile, Irak og ellers folk fra Midtøsten og Afrika immigrert til landet. I 2005 hadde Sverige et arbeidsmarked der 20% av arbeidskraften hadde en utenlandsk bakgrunn.

I den nordlige delen av Sverige lever et lite antall samer. Samene bor i små lokalsamfunn langs de vestlige grensefjellene Kjølen fra Könkämaälven ned til Idre øverst i Dalarna. Samene lengst i nord, i bygder som Karesuando og Jukkasjärvi, snakker nordsamisk. Samene i Jokkmokk-området snakker lulesamisk. Lenger sør snakkes det pitesamisk og umesamisk av svært små grupper. Den sørligste gruppen snakker sørsamisk.

I Tornedalen, som ligger langs grensen mot Finland i nordøst, samt lenger nordvest mot Gällivare, er finsk det opprinnelige språket, og har en historie som går lengre tilbake enn svensk. Tornedalsfinsk kalles meänkieli. Langt de fleste finsktalende er innvandrere eller etterkommere etter innvandrere som kom fra Finland i årene etter andre verdenskrig, og de fleste bor i industribyer i Sør- og Midtsverige.

Tidligere fantes det også en annen finsktalende gruppe, nemlig på Finnskogen, grenseområdet mellom Värmland og Hedmark på den norske siden. Denne gruppen vandret inn fra Savolax (fi. Savo) i Finland fra 1620-tallet av og holdt på det finske språket til etter 1900.

Det bor om lag 2,2 millioner innbyggere i Stor-Stockholm, rundt en million i Stor-Göteborg og 700 000 i Stor-Malmö.

Sveriges demografiske midtpunkt er definert til et sted som heter Hjortkvarn.

### Religion

Sverige var blant de landene i Nord-Europa som først gjennomførte reformasjonen, og i århundrer var den evangelisk-lutherske religionen, eller Svenska kyrkan eneste tillatte religion.[] Først på 1800-tallet vokste det frem religiøse minoriteter, først og fremst ved at noen gikk ut av Svenska kyrkan for å danne ulike frikirker. I tillegg fikk Sverige en innvandring av jøder.

I årene etter 2. verdenskrig fikk Sverige en stor og mangeartet innvandring, noe som også endret det religiøse landskapet. Religioner som katolisismen, den ortodokse kirken, islam, buddhisme og hinduisme har blitt viktige minoriteter, men størst er fortsatt den evangelisk-lutherske kirke. Pinsebevegelsen var det nest største trossamfunnet etter 2. verdenskrig, men telte 83,000 medlemmer i 2009. I 2013 var det 550,000 muslimer i Sverige.

Den samiske minoriteten er preget av den læstadianske vekkelsesbevegelsen som oppsto i Karesuando i 1840-årene.

Historie
--------

Gustav Vasa ble valgt til svensk konge den 6. juni 1523, en dato som nå er Sveriges nasjonaldag, maleri av Jakob Binck fra 1542

Utdypende artikkel: Sveriges historie

Det finnes arkeologiske vitnesbyrd om at det området som utgjør det nåværende Sverige fikk sine første innbyggere i steinalderen, etter hvert som innlandsisen fra den siste istiden trakk seg tilbake. De første innbyggerne var jegere og samlere, som særlig levde av rikdommene i Østersjøen.

En rekke arkeologiske funn fra store handelssamfunn støtter teorien om at det sørlige Sverige var tett befolket i bronsealderen.

Gjennom det niende og tiende århundret var vikingkulturen dominerende i Sverige med handel, plyndringer og koloniseringer mot øst, spesielt i de baltiske landene, Russland og Svartehavet. På 1200-tallet ble landskapslover og rikslover innført, blant annet av Magnus Eriksson. På 1300-tallet ble kongemakten styrket og Norrlands kystkområder ble kolonisert og forsvensket.

I 1397 ble de tre landene Norge, Danmark og Sverige forent under en konge. Kalmarunionen var ikke en politisk union, men en personalunion, og gjennom det 15. århundret forsøkte Sverige å motstå et dansk sentralisert styre under den danske kongen. Sverige brøt ut av Kalmarunionen i 1523, da Gustav Eriksson Vasa, senere kjent som Gustav I av Sverige, gjenetablerte den svenske krone.

I det 17. århundre ble Sverige en av stormaktene i Europa, etter at landet med suksess hadde deltatt i 30-årskrigen. Denne posisjonen forsvant i det 18. århundret da Russland tok makten i den store nordiske krig.

Den seneste svenske historie har vært fredfylt. Den siste større krigen var mot Russland i 1809, den såkalte finskekrigen da Sverige tapte Finland. Den siste krigen var mot Norge sommeren 1814, i Sverige kalt *fälttåget mot Norge*. Krigen endte med konvensjonen på Moss, hvor Sveriges kronprins aksepterte den nye norske grunnlov av 17. mai og Norges konge gikk med på å abdisere for å gjøre en personalunion med Sverige mulig. Krig truet med å bryte ut i 1905 da det norske Stortinget erklærte unionen med Sverige for oppløst. Krigen ble unngått ved forliket i Karlstad i 1905. Sverige forble nøytral under første og andre verdenskrig og under den kalde krigen.

Den første nobelprisseremonien ble avholdt i Stockholm i 1901. Fra 1902 er de vitenskapelige prisene formelt blitt utdelt av den svenske kongen, mens fredsprisen utdeles av det norske Storting.

Sverige var nøytralt under andre verdenskrig, men det betyr ikke at landet ikke var involvert i krigen. Sverige tillot tyske tropper og krigsmateriell å passere gjennom landet for å krige i Norge. Under krigen flyktet over 50 000 nordmenn til Sverige, flesteparten ble i Sverige til krigens slutt. Det ble opprettet en norsk militær organisasjon, reservepolitiet, med norske flykninger som trente i Sverige, de var nærmere 13 000 som ble satt inn i tjeneste ved frigjøringen. Svensken lot Danmark bygge opp Den Danske brigade (DANFORCE) i Sverige i perioden 1943–1945, brigaden bestod av 3 500 danske flyktninger som fikk våpen og trening av svenske militære.

Politikk og administrasjon
--------------------------

Riksdagshuset i Stockholm

Utdypende artikkel: Sveriges politiske system

Sverige har vært et monarki i nesten ett årtusen med skiftende kontroll av en Riksdag. Den lovgivende makt har vært delt mellom kongen og Riksdagen. Den utøvende makt var delt mellom kongen og et adelsråd inntil 1680, etterfulgt av et eneveldig kongedømme.

Som en reaksjon på nederlaget i den store nordiske krig begynte *frihetstiden* i 1719, etterfulgt av tre organisatorisk forskjellige konstitusjonelle monarkier i 1772, 1789 og 1809, der den siste inneholdt flere borgerlige rettigheter. Parlamentarismen ble gjenintrodusert i 1917 da kong Gustav V av Sverige, etter en lang kamp, aksepterte å utnevne regjeringen ved flertallsavgjørelser i Riksdagen. Senere, i 1918–1921, ble den allmenne stemmerett innført. Parlamentarismen ble bevart av kongens etterfølger Gustav VI Adolf av Sverige inntil en grunnlov i 1975 i praksis fjernet kongens politiske makt. Monarkiet ble bevart som en formell, men rent symbolsk statsoverhodeinstitusjon, med hovedsakelig seremonielle plikter.

Ifølge grunnloven er den øverste myndighet i Sverige Riksdagen som har 349 medlemmer. Riksdagen kan endre grunnloven. For at Riksdagen kan endre grunnloven kreves et dobbeltvedtak, og det skal avholdes et riksdagsvalg mellom disse to vedtakene. Lovgivning kan fremlegges av regjeringen eller av en gruppe eller enkeltrepresentanter fra Riksdagen. Medlemmene av Riksdagen velges etter et proporsjonalt valgsystem for en fireårsperiode.

Det juridiske system er oppdelt i rettsinstanser som håndhever henholdsvis sivile rettssaker og straffesaker, samt spesialrettsinstanser som har ansvaret for det juridiske forhold mellom offentligheten og regjeringen eller andre offentlige myndigheter. Sveriges rettssystem er oppdelt i instanser bestående av lokale rettsinstanser (byretter), regionale appellrettsinstanser (landsretter) og en høyesterett (svensk Högsta domstolen).

På det meste av 1900-tallet hadde Sverige i hovedsak hatt fem forskjellige partier i parlamentet, Riksdagen, som grovt regnet har representert sosialisme, sosialdemokrati, liberalisme, konservatisme og rurale interesser. På slutten av 1900-tallet kom to parlamentariske partier til, Miljöpartiet de gröna (1988) og Kristdemokraterna (1991). Det nasjonalistiske Sverigedemokratene sitter i Riksdagen siden 2010. I 1991-valget kom Ny demokrati inn i parlamentet, men forsvant etter 1994-valget fra svensk politikk. Siden 2018-valget er de største partiene utenfor Riksdagen: Feministiskt initiativ, Alternativ för Sverige og Medborgerlig samling.

I Europaparlamentet, er Sverige representert ved de parlamentariske partiene, og siden det europeiske valget i juni 2014 Feministiskt initiativ. Årene 2004–2009 var Junilistan første tre og deretter to vilkårene og årene 2009–2014 var Piratpartiet to seter i EU-parlamentet.

### Administrativ inndeling

Utdypende artikler: Sveriges len og Sveriges kommuner

Sverige er oppdelt i 21 fylker eller län. I hvert fylke finnes en fylkesadministrasjon eller länsstyrelse, utnevnt av regjeringen. I hvert fylke er det også et landsting som er den lokale befolknings representasjon. Denne velges av de valgte representanter for den lokale befolkningen. Hvert län er ytterligere oppdelt i en rekke kommuner, i alt 290 pr. 2009. Tidligere har det også vært andre historiske oppdelinger av Sverige i fylker og regioner (landskap).

* Blekinge län
* Dalarnas län
* Gotlands län
* Gävleborgs län
* Hallands län
* Jämtlands län
* Jönköpings län
* Kalmar län
* Kronobergs län
* Norrbottens län
* Skåne län
* Stockholms län
* Södermanlands län
* Uppsala län
* Värmlands län
* Västerbottens län
* Västernorrlands län
* Västmanlands län
* Västra Götalands län
* Örebro län
* Östergötlands län

Næringsliv
----------

Understøttet av fred og nøytralitet gjennom hele det 20. århundret har Sverige oppnådd en meget høy levestandard. Dette er bygget opp ved en blandingsøkonomi av kapitalisme og utdeling av betydelige velferdsgoder gjennom en skattefinansiert omfordeling av landets rikdommer. Landet har et moderne distribusjonssystem, gode interne og eksterne kommunikasjonsmidler og en velutdannet arbeidsstyrke. Tømmer, vannkraft og jernmalm er viktige naturressurser i en økonomi som er sterkt orientert mot handel med utlandet.

Private selskaper står for cirka 90 % av landets industrielle produksjon. Maskinindustrien står for 50 % av produksjonen og eksporten. Landbruket utgjør alene 2 % av bruttonasjonalprodukt og sysselsetter også kun 2 % av arbeidsstyrken. Den svenske nasjonalbank fører en inflasjonsstabiliserende politikk med en målsetting om en årlig inflasjon på 2 %.

| Økonomiske nøkkeltall  | 2006 |  % av BNP | 2009 |  % av BNP | 2012 |  % av BNP | 2015 |  % av BNP | Kilder |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP mrd kr  | 2.944 |  | 3.089 |  | 3.550 |  | *3.922* |  | IMF |
| BNP mrd US$  | 420,0 |  | 429,7 |  | 543,9 |  |  |  | Verdensbanken |
| BNP/innb US$  | 46.256,6 |  | 46.207,1 |  | 57.134,1 |  |  |  | Verdensbanken |
| BNP realvekst  |  | 4,7 |  | -5,2 |  | -0,3 |  | *2,8*  | IMF, Verdensbanken |
| Konsumpriser, endring | 1,5 |  | 2,0 |  | 0,9 |  | *1,4* |  | IMF |
| Renter, 3 mnd | 2,3 |  | 0,4 |  | 1,3 |  | .. |  | IMF |
| Investering, kr |  | 18,7 |  | 16,3 |  | 18,4 |  |  *19,3* | IMF |
| Arbeidsløshet | 7,0 |  | 8,3 |  | 8,0 |  | *7,7* |  | IMF |
| Eksport mrd kr | 1.471 | 50,0 | 1.473 | 47,7 | 1.678 | 47,3 | *1.757* | *44,8* | IMF |
| Import mrd kr | 1.241 | 42,2 | 1.268 | 41,0 | 1.490 | 42,0 | *1.561* | *39,8* | IMF |
| Handelsbalanse mrd kr | 230 | 7,8 | 205 | 6,6 | 189 | 5,3 | *196* |  *5,0* | IMF |
| Betalingsbalanse |  | 8,4 |  | 7,0 |  | 6,0 |  | *6,1* | IMF |
| Budsjettbalanse |  | 1,9 |  | 1,3 |  | 0,4 |  | *0,3* | IMF |

Samfunn
-------

### Kalender og helligdager

Den svenske regjeringen bestemte i 1699 at den gregorianske kalenderen skulle innføres, men motstanden mot en kalender utviklet av katolikker var stor i det protestantiske Sverige og det drøyde inntil 1753 før den endelig ble innført.

Den svenske helligdagskalenderen består hovedsakelig av kristne helligdager. Hoveddelen av disse består som en fortsettelse av før-kristne høytideligheter, som midtsommerdagen.

Nasjonaldagen er den 6. juni, den kalles Svenska flaggans dag og er offentlig fridag siden år 2005.

### Forskning

KTH, Kungliga Tekniska Högskolan  Foto: Bengt Nyman 
I 2012 bevilget den svenske stat rundt 30 milliarder svenske kroner til forskning, tilsvarende rundt 1 % av BNP, mens svensk næringsliv brukte i overkant av 2 % på forskning og utvikling. Blant de største offentlige forskningssentre er universitetet i Lund, Karolinska Institutet og Kungliga Tekniska högskolan, mens store firma som Ericsson og AB Volvo er ledende i forskning innenfor næringslivet. Sverige og svenske forskere har også et bredt internasjonalt samarbeid, blant annet bidrar Sverige med over 200 millioner i året til CERN og rundt 100 svensker forsker der.

Blant kjente svenske vitenskapsmenn og kvinner kan nevnes Carl von Linné, astronomen Anders Celsius og fysikeren Lise Meitner. Svenske forskere som har fått nobelprisen i fysiologi eller medisin er Allvar Gullstrand, Hugo Theorell, Ragnar Granit, Ulf von Euler, Torsten Wiesel, Sune Bergström, Bengt Samuelsson og Arvid Carlsson. Nobelprisen i kjemi har blitt tildelt Svante Arrhenius, Theodor Svedberg og Arne Tiselius. Nobelprisen i fysikk har blitt tildelt Nils Gustaf Dalén, Manne Siegbahn, Hannes Alfvén og Kai Siegbahn.

### Utdanning

Barn mellom 1-5 år har krav på plass i offentlig barnehage, på svensk «förskola» eller mer vanlig slang, «dagis»). Fra de er 6 år gamle og frem til de er 16 går barna i grunnskole. I testene utført av OECDs program for nivå i grunnskoler, PISA, er svenske 15 år gamle elevers nivå nær gjennomsnittet. Etter gjennomført grunnskole fortsetter om lag 90 % av elevene med tre-årig videregående skole, på svensk kalt gymnasium, som både kan kvalifisere for arbeidslivet og for tilgang til universitet. Det svenske skolesystemet er stort sett finansiert av skatter.

Den svenske staten behandler offentlige og private skoler likt ved som en av de første land i verden å ha innført skolepenger. Det er fri etablering av skoler og en kommune må betale nye skoler det samme som eksisterende offentlige skoler får. Skolelunch er fri for alle elever i Sverige og det anbefales også at elevene får frokost.

Det er en rekke universiteter og høyskoler i Sverige, de eldste og største ligger i Uppsala (Uppsala universitet), Lund (Lunds universitet), Göteborg (Göteborgs universitet) og Stockholm (Stockholms universitet). I år 2000 hadde 32 % av den svenske befolkningen utdannelse utover videregående, noe som gir Sverige en 5.-plass innen OECD i den kategorien. Tilsvarende som i flere andre europeiske land så subsidierer staten utdanning for studenter fra andre land, selv om en ny lov vil begrense dette til innbyggere av EØS og Sveits.

### Massemedia

Svensker er blant de som kjøper mest aviser i verden og nesten hver by dekkes av en lokalavis. Landets viktigste morgenaviser er *Dagens Nyheter* (liberal), *Göteborgs-Posten* (liberal), *Svenska Dagbladet* (liberalkonservativ) og *Sydsvenska Dagbladet* (liberal). De to ledende tabloidavisene er *Aftonbladet* (sosialdemokratisk) og *Expressen* (liberal). Den annonsefinansierte gratisavisen *Metro* ble opprinnelig startet i Stockholm i 1995.

Sendinger i radio startet i Sverige i 1925, kostnadene ble dekket av lisensavgift og det statlige selskapet Radiotjänst (fra 1957 Sveriges Radio) sto for sendingene, samme selskap startet opp fjernsynssendinger i 1956. Sendingene både i radio og fjernsyn var reklamefrie.

Svenske medier reguleres av tryckfrihetsförordningen (TF), som i sin første versjon kom ut i 1766, og yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). I korthet garanterer de etableringsfrihet, sensurforbud, anonymitets- og varslerbeskyttelse og retten til å ta del av myndigheters dokumenter gjennom offentlighetsprinsippet.

Svenske massemedier er konsentrert til noen få store aktører – fremfor alt Förvaltningsstiftelsen för SVT, SR og UR, Bonnierkonsernet, Schibsted, Stenbecksfären (Kinnevik), Stampen samt Mittmedia. Andre medieeiere er Egmont og svensk LO.

### Helse

Helsetilbudet til innbyggerne i Sverige har tilsvarende kvalitet som andre utviklede nasjoner. Landet er blant de fem beste i verden med hensyn til lav barnedødelighet og det har også høy plassering internasjonalt for livslengde (I 2010 var det 79,1 år for menn og 83,2 år for kvinner) og sikkert drikkevann. Blant faktorer som bidrar til lang levealder er fremst bedret kosthold, men også større bevisshet om sunn livsstil og faren ved tobakk har bidratt og i Sverige røker kun om lag 15 % av befolkningen. Helsetilbudet styres av de 21 landsting og blir i hovedsak dekket av skatter, med små egenandeler for pasienter.

### Likestilling

Nyamko Sabuni var i årene 2006–2013 integrasjons-, ungdoms- og likestillingsminister i Sverige
Sverige har gjennom de siste 150 år utviklet seg mot stadig større likestilling mellom menn og kvinner, allerede i 1845 fikk svenske kvinner lik rett til arv. Sverige lå imidlertid etter andre nordiske land vedrørende stemmerett for kvinner og det ble først innført i 1921. I 1938 ble prevensjon lovlig og i 1965 ble det vedtatt en lov mot voldtekt innenfor ekteskap. I 1974 ble foreldreledighet innført og i 1975 ble fri abort inntil 18. uke i svangerskapet innført.

Siden 1954 har landet hatt en egen likestillingsminister (svensk jämställdhetsminister), den første var sosialdemokraten Ulla Lindström.

Kulturliv
---------

Tradisjonell svensk rødmalt hus på landet, i dag en vanlig «sommarstuga» for mange svenske byboere
Svensk kultur er en del av de nordiske, germanske og vestlige verdens kulturområde og svenske kulturuttrykk innen kunst, musikk og litteratur tilslutter seg fremst til disse tradisjonene.

August Strindberg anses som den fremste forfatter innen Svensk litteratur, mens Astrid Lindgren er verdenskjent for sine barnebøker. Svenske forfattere har oppnådd en lang rekke nobelpriser i litteratur, blant de Selma Lagerlöf og Harry Martinson. Av svenske billedkunstnere er særlig Alexander Roslin, Anders Zorn og Carl Larsson kjent, blant billedhuggere Carl Milles og Johan Tobias Sergel.

Svensk kultur i det 20. århundret er kjennetegnet ved pionerarbeid i filmens tidlige dager av Mauritz Stiller og Victor Sjöström. Senere gjorde Ingmar Bergman og skuespillere som Greta Garbo, Ingrid Bergman og Anita Ekberg karriere også utenfor landets grenser.

Sanger av Bellman, Evert Taube og Birger Sjöberg er internasjonalt kjent. ABBA settes ofte lik ny svensk populær musikk, men nye grupper som The Cardigans, Roxette og The Hives har også i det siste oppnådd internasjonal anerkjennelse.

### Verdensarvsteder

15 steder i Sverige er med på UNESCOs verdensarvliste:

* Drottningholm slott (1991)Drottningholm slott (1991)
* Birka (1993)Birka (1993)
* Engelsbergs bruk (1993)Engelsbergs bruk (1993)
* Helleristningene i Tanum (1993)Helleristningene i Tanum (1993)
* Skogskirkegården (1994)Skogskirkegården (1994)
* Visby (1995)Visby (1995)
* Gammelstads kirkeby (1996)Gammelstads kirkeby (1996)
* Laponia (1996)Laponia (1996)
* Karlskrona med Karlskronavarvet (1998)Karlskrona med Karlskronavarvet (1998)
* Høye kysten (2000)Høye kysten (2000)
* Falun og Kopparbergslagen (2001)Falun og Kopparbergslagen (2001)
* Södra Ölands kulturlandskap (2001)Södra Ölands kulturlandskap (2001)
* Radiostasjonen i Grimeton (2004)Radiostasjonen i Grimeton (2004)
* Struves meridianbue (2005)Struves meridianbue (2005)
* Hälsingegårdar (2012)Hälsingegårdar (2012)

Se også
-------

* Svensker
* Svensk kunst
* Svensk litteratur
* Sverige under andre verdenskrig
* Flyktninger fra Norge
* Den norsk-svenske grense
* Sveriges geografi
* Den svensk-norske union
* Den svensk-norske krigen (1814)
* Svensker i Norge

Fotnoter
--------

**Type nummerering**

Referanser
----------

1. ↑   (på sv) *Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2023 och befolkningsförändringar 1 oktober - 31 december 2023*, Statistiska centralbyrån, 22. februar 2024, Wikidata Q124633063,
2. 1 2  «Nu är vi 10 miljoner invånare i Sverige». *Statistiska Centralbyrån* **(svensk)**. Arkivert fra originalen 24. januar 2017. Besøkt 20. januar 2017.
3. ↑  «Sverige og Finland har levert sine Nato-søknader». *www.vg.no*. Besøkt 17. oktober 2022.
4. ↑  Kartkisse over årsnedbør i Sverige Arkivert 8. juli 2010 hos Wayback Machine. fra nettstedet MarkInfo]
5. ↑  Kartskisse over middeltemperatur januar Arkivert 23. juni 2010 hos Wayback Machine. fra nettstedet MarkInfo
6. ↑  Kartskisse over middeltemperatur juli Arkivert 24. juni 2010 hos Wayback Machine. fra nettstedet MarkInfo
7. ↑  «Svenska temperaturrekord | SMHI». *www.smhi.se*. Besøkt 15. februar 2024.
8. ↑  Fra nettstedet sweden.se Arkivert 9. juni 2010 hos Wayback Machine. avsnittet «Geography of Sweden»
9. ↑  Watson, Goodwin and Edwin Glaser (2005). *Evaluering av kritisk tenkning*. Side 49. Assessio. ISBN 9789174183306.
10. ↑  Mabon, Hunter (2014). *Arbetspsykologisk testning: Om urvalsmetoder i arbetslivet*. Assessio. Side 256. ISBN 9789174183085.
11. ↑  «Flukten til Sverige».
12. ↑  «80 år efter tysktransporterna». *vartlulea.se* **(svensk)**. 28. september 2020. Besøkt 27. januar 2024.
13. ↑  «Inledning». *Sverigedemokraternas principprogram 2011* (PDF) **(svensk)**. Sverigedemokraterna. 2014. Arkivert fra originalen (PDF) 20. oktober 2017. Besøkt 16. desember 2018.
14. ↑  Jens Rydgren: «Varför inte i Sverige? Om den radikala högerpopulismens relativa misslyckande»[*død lenke*], *Arkiv för studier i arbetarrörelsens historia*, nr. 86/87, 2002, s. 1–34. Sitat s. 10: «Ny demokrati försvann emellertid nästan lika snabbt som det hade vuxit fram. När Ian Wachtmeister hade avgått som partiledare – på grund av interna splittringar – accentuerades partiets nedgång i opinionsundersökningarna. Denna nedgång hade dock börjat redan 1992. I 1994 års riksdagsval fick ny demokrati endast 1,2 procent av rösterna, och har sedan dess praktiskt taget försvunnit.»
15. ↑  IMF Ch IV Report 2011
16. 1 2  IMF Ch IV Report 2014
17. ↑  Verdensbanken - Data, løpende dollar
18. ↑  Verdensbanken - Data, løpende priser
19. ↑  Verdensbanken - Data, faste 2005-dollar
20. ↑  Nils Lithberg: Almanackan. Från astrologisk rådgivare till svensk kalender, Norstedts, Stockholm 1933. Svenska Humanistiska Förbundets publikation nr 40
21. ↑  Årsredovisning 2012, fra Vetenskapsrådet, side 10
22. ↑  Årsredovisning 2012, fra Vetenskapsrådet, side 15
23. ↑  «PISA results for Sweden» (PDF). Besøkt 25. august 2010.
24. ↑  The Swedish model, The Economist
25. ↑  «The provision of school food in 18 countries (pdf)» (PDF). Children's Food Trust. Arkivert fra originalen (PDF) 1. mars 2013. Besøkt 13. mai 2014.
26. ↑  «Tertiary > Educational Attainment statistics – countries compared». NationMaster. Besøkt 22. september 2012.
27. ↑  «Sweden introduces tuition fees and offers scholarships for students from outside EU». Studyinsweden.se. 21. april 2010. Arkivert fra originalen 28. juni 2010. Besøkt 3. august 2010.  «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. juni 2010. Besøkt 3. april 2013.
28. 1 2  «Swedish health care» Arkivert 30. mars 2013 hos Wayback Machine. fra nettstedet sweden.se
29. 1 2 3 4  «Equality in Sweden» Arkivert 24. april 2013 hos Wayback Machine. om likestilling i Sverige fra nettstedet sweden.se
30. ↑  «Statsrådet och genusordningen - Ulla Lindström 1954–1966» Arkivert 19. oktober 2013 hos Wayback Machine. artikkel i *Historis tidsskrift* 2003

Litteratur
----------

* Bernt Olsson, Ingemar Algulin, *Litteraturens historia i Sverige*, Norstedts (2009) ISBN 9113022687

Eksterne lenker
---------------

* (en) Offisielt nettsted Rediger på Wikidata
* (en) Sweden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Sverige – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Sverige-reiseinfo.org – Reiseinformasjon om Sverige (norsk)
* (no) Statistikk og andre data om Sverige i FN-sambandets nettsted Globalis.no


| Lenker til relaterte artikler |
| --- |
| 

| * v
* d
* r
Stater og selvstyrte områder i Europa |
| --- |
| Stater | 
* Albania
* Andorra
* Belarus
* Belgia
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Irland
* Island
* Italia
* Kosovo
* Kroatia
* Latvia
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Nederland
* Nord-Makedonia
* Norge
* Polen
* Portugal
* Romania
* Russland
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Storbritannia
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyrkia
* Tyskland
* Ukraina
* Ungarn
* Vatikanstaten
* Østerrike

 | Europa |
| Selvstyrte områder | 
* Færøyene
* Gibraltar
* Guernsey
* Jersey
* Man
* Åland

 |
| Delvis anerkjent | 
* Abkhasia
* Artsakh
* Kosovo
* Nord-Kypros
* Sør-Ossetia
* Transnistria

 |

| Internasjonale relasjoner |
| --- |
| 

| * v
* d
* r
Den europeiske unions medlemsstater |
| --- |
| EUs flagg | Belgia **·** Bulgaria **·** Danmark **·** Estland **·** Finland **·** Frankrike **·** Hellas **·** Irland **·** Italia **·** Kroatia **·** Kypros **·** Latvia **·** Litauen **·** Luxembourg **·** Malta **·** Nederland **·** Polen **·** Portugal **·** Romania **·** Slovakia **·** Slovenia **·** Spania **·** Sverige **·** Tsjekkia **·** Tyskland **·** Ungarn **·** Østerrike |  |

| * v
* d
* r
Det europeiske økonomiske samarbeidsområde (EØS) |
| --- |
|  EFTA-medlemmer | 
* Island
* Liechtenstein
* Norge

 |  |
|  EU-medlemmer | 
* Belgia
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Irland
* Italia
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Nederland
* Polen
* Portugal
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyskland
* Ungarn
* Østerrike

 |

| * v
* d
* r
Schengenlandene |
| --- |
| 
* Belgia
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Island
* Italia
* Kroatia
* Latvia
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Monaco
* Nederland
* Norge
* Polen
* Portugal
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyskland
* Ungarn
* Østerrike

 | EU |

| * v
* d
* r
Stater og selvstyrte områder i Europa |
| --- |
| Stater | 
* Albania
* Andorra
* Belarus
* Belgia
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Irland
* Island
* Italia
* Kosovo
* Kroatia
* Latvia
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Nederland
* Nord-Makedonia
* Norge
* Polen
* Portugal
* Romania
* Russland
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Storbritannia
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyrkia
* Tyskland
* Ukraina
* Ungarn
* Vatikanstaten
* Østerrike

 | Europa |
| Selvstyrte områder | 
* Færøyene
* Gibraltar
* Guernsey
* Jersey
* Man
* Åland

 |
| Delvis anerkjent | 
* Abkhasia
* Artsakh
* Kosovo
* Nord-Kypros
* Sør-Ossetia
* Transnistria

 |

| * v
* d
* r
Østersjørådet (CBSS) |
| --- |
| Medlemmer | Danmarks flagg Danmark **·** Estlands flagg Estland **·** Finlands flagg Finland **·** Tysklands flagg Tyskland **·** Islands flagg Island **·** Latvias flagg Latvia **·** Litauens flagg Litauen **·** Norges flagg Norge **·** Polens flagg Polen **·** Russlands flagg Russland **·** Sveriges flagg Sverige **·** EUs flaggEuropakommisjonen |

| * v
* d
* r
Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD) |
| --- |
| Australia **·** Belgia **·** Canada **·** Chile **·** Danmark **·** Estland **·** Finland **·** Frankrike **·** Hellas **·** Irland **·** Island **·** Israel **·** Italia **·** Japan **·** Luxembourg **·** Mexico **·** Nederland **·** New Zealand **·** Norge **·** Polen **·** Portugal **·** Slovakia **·** Slovenia **·** Spania **·** Storbritannia **·** Sveits **·** Sverige **·** Sør-Korea **·** Tsjekkia **·** Tyrkia **·** Tyskland **·** Ungarn **·** USA **·** Østerrike |

| * v
* d
* r
Medlemmer av Verdens handelsorganisasjon (WTO) |
| --- |
| 
* Albania
* Angola
* Antigua og Barbuda
* Argentina
* Armenia
* Australia
* Bahrain
* Bangladesh
* Barbados
* Belize
* Benin
* Bolivia
* Botswana
* Brasil
* Brunei
* Burkina Faso
* Burma
* Burundi
* Canada
* Chile
* Colombia
* Costa Rica
* Cuba
* Djibouti
* Dominica
* Den dominikanske republikk
* Ecuador
* Egypt
* Elfenbenskysten
* El Salvador
* Eswatini
* Den europeiske union1
* Fiji
* Filippinene
* De forente arabiske emirater
* Gabon
* Gambia
* Georgia
* Ghana
* Grenada
* Guatemala
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Guyana
* Haiti
* Honduras
* Hongkong2
* Island
* India
* Indonesia
* Israel
* Jamaica
* Japan
* Jordan
* Kambodsja
* Kamerun
* Kapp Verde
* Kenya
* Republikken Kongo
* Kuwait
* Kina
* Kirgisistan
* Den demokratiske republikken Kongo
* Laos
* Lesotho
* Liechtenstein
* Macao2
* Madagaskar
* Malawi
* Malaysia
* Maldivene
* Mali
* Marokko
* Mauritania
* Mauritius
* Mexico
* Moldova
* Mongolia
* Montenegro
* Mosambik
* Namibia
* Nepal
* New Zealand
* Nicaragua
* Niger
* Nigeria
* Nord-Makedonia
* Norge
* Oman
* Pakistan
* Panama
* Papua Ny-Guinea
* Paraguay
* Peru
* Qatar
* Russland
* Rwanda
* Saint Kitts og Nevis
* Saint Lucia
* Saint Vincent og Grenadinene
* Samoa
* Saudi-Arabia
* Senegal
* Den sentralafrikanske republikk
* Sierra Leone
* Singapore
* Salomonøyene
* Sri Lanka
* Surinam
* Sveits
* Sør-Afrika
* Sør-Korea
* Tadsjikistan
* Republikken Kina (Taiwan)
* Tanzania
* Thailand
* Togo
* Tonga
* Trinidad og Tobago
* Tsjad
* Tunisia
* Tyrkia
* Uganda
* Ukraina
* USA
* Uruguay
* Vanuatu
* Venezuela
* Vietnam
* Zambia
* Zimbabwe

 |
| 1. Alle medlemmer av EU er også medlem i WTO: Belgia **·** Bulgaria **·** Danmark **·** Estland **·** Finland **·** Frankrike **·** Hellas **·** Irland **·** Italia **·** Kroatia **·** Kypros **·** Latvia **·** Litauen **·** Luxembourg **·** Malta **·** Nederland **·** Polen **·** Portugal **·** Romania **·** Slovakia **·** Slovenia **·** Spania **·** Sverige **·** Storbritannia **·** Tsjekkia **·** Tyskland **·** Ungarn **·** Østerrike
2. Spesielle administrative regioner i Folkerepublikken Kina.
 |

| * v
* d
* r
Nordisk råd |
| --- |
| Medlemmer | Danmarks flagg Danmark **·** Finlands flagg Finland **·** Islands flagg Island **·** Norges flagg Norge **·** Sveriges flagg Sverige |
| Avhengige områder | Færøyenes flagg Færøyene **·** Grønlands flagg Grønland **·** Ålands flagg Åland |

| * v
* d
* r
Europarådet |
| --- |
| Institusjoner | 
* Generalsekretær
* Ministerkomiteen
* Parlamentarikerforsamlingen
* Kongressen for lokale og regionale myndigheter
* Menneskerettsdomstolen
* Menneskerettskommissær

 | Europarådets medlemmer (Gul: Opprinnelige medlemmer; Blå: Senere tiltrådte medlemmer) |
| Medlemmer | 

|  |  |
| --- | --- |
| Nåværende | 
* Albania
* Andorra
* Armenia
* Aserbajdsjan
* Belgia
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Georgia
* Hellas
* Island
* Irland
* Italia
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Nederland
* Nord-Makedonia
* Norge
* Polen
* Portugal
* Romania
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyrkia
* Tyskland
* Ukraina
* Ungarn
* Storbritannia
* Østerrike

 |
| Observatører | 
* Canada
* Israel
* Japan
* Mexico
* USA
* Vatikanstaten

 |
| Tidligere | 
* Tsjekkoslovakia (1991–1992)
* Russland (1996–2022)

 |

 |

 |

 |

| * v
* d
* r
Sveriges flagg Emner om Sverige |
| --- |
| Historie | 
* Vikingtid
* Kalmarunionen
* Den nordiske syvårskrig
* Stormaktstiden
* Den store nordiske krig
* Den svenske forfatningen av 1772
* 1812 års politikk
* Unionen mellom Sverige og Norge
* Unionsoppløsning (1905)
* andre verdenskrig
* den kalde krigen

 |
| Geografi | 
* Landsdeler
* Klima
* elver
* øyer

 |
| Rettsvesen | 
* Konstitusjon
* Högsta domstolen

 |
| Politikk | 

|  |  |
| --- | --- |
| Statsoverhode | 
* Monark
	+ dagens
	+ kongefamilien
* statsminister
	+ liste

 |
| Politikere | 
* Valg
* Regjering
	+ liste
	+ dagens
* Riksdagen
* Sametinget

 |
| Forvaltning | 
* Regeringskansliet
* Departementer
* Sveriges len
* Landshøvding
* kommuner
* politi

 |

 |
| Økonomi | 
* Svensk krone
* Riksbanken
* Stockholmsbörsen
* Transport
* Landbruk

 |
| Forsvar | 
* hæren
* flyvåpenet
* marinen
* hemvärnet
* kystvakten

 |
| Symboler | 
* Flagg
* Riksvåpen
* «Du gamla, du fria»

 |
| Demografi | 
* Religion
* Tettsteder

 |
| Kultur | 
* Utdanning
* Film
* Komponister
* Språk
* Litteratur

 |
| Samferdsel | 
* veier
	+ motorveier
* jernbane
* flyplasser

 |
| 
* Portal
* Kategori

 |

Portal: Sverige

| * v
* d
* r
Stater og selvstyrte områder i Europa |
| --- |
| Stater | 
* Albania
* Andorra
* Belarus
* Belgia
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Danmark
* Estland
* Finland
* Frankrike
* Hellas
* Irland
* Island
* Italia
* Kosovo
* Kroatia
* Latvia
* Liechtenstein
* Litauen
* Luxembourg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Nederland
* Nord-Makedonia
* Norge
* Polen
* Portugal
* Romania
* Russland
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Spania
* Storbritannia
* Sveits
* Sverige
* Tsjekkia
* Tyrkia
* Tyskland
* Ukraina
* Ungarn
* Vatikanstaten
* Østerrike

 | Europa |
| Selvstyrte områder | 
* Færøyene
* Gibraltar
* Guernsey
* Jersey
* Man
* Åland

 |
| Delvis anerkjent | 
* Abkhasia
* Artsakh
* Kosovo
* Nord-Kypros
* Sør-Ossetia
* Transnistria

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Lokalhistoriewiki **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** TasteAtlas **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** Nationalencyklopedin **·** BIBSYS **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** LIBRIS **·** SUDOC **·** HDS **·** NLA **·** NDL **·** NKC **·** BNE **·** CiNii
 |