En skiskytter på standplass, stående skyting.  

 Fra OL i Salt Lake City i 2002
Liv Grete Poirée under OL i 2006
Skiskytteren Sven Fischer på vei ut fra standplass (2003)
**Skiskyting** er en vinteridrettsgren der man kombinerer to helt ulike idretter, langrenn og skyting. Utøverne går runder i en skiløype, før de skyter mot fem blinker. Hvis utøveren bommer på en eller flere blinker, straffes utøveren med strafferunde(r) eller tidsstraff. Skiskyting har blitt en svært populær TV-idrett, spesielt i Tyskland, Russland og Norge.

Skiskyting var opprinnelig en militær disiplin, men på 1950-tallet ble den utviklet til en vanlig idrett.

Historikk
---------

Denne idretten har sin opprinnelse fra en øvelse for norske soldater. Den første kjente konkurransen fant sted i 1767, da grensepatrulje-kompanier konkurrerte mot hverandre. I 1767 foregikk det premieskirenn hvor en premie på 20 riksdaler gikk til den som «i fullt Løp kan afskyde sit Gevær og bedst træffe noget visst Maal paa 40 a 50 Skridts distance». Etter hvert fikk sporten utbredelse i de nordiske landene som alternativ trening for militæret. 
Under navnet militært patruljeløp var kombinasjonen langrenn/skyting demonstrasjonsgren under Vinter-OL i 1924, 1928, 1936 og 1948, men ble ikke godkjent offisiell gren på grunn av få deltakende nasjoner og uenighet omkring reglene.

Det første verdensmesterskapet (for herrer) ble arrangert i 1958 i Østerrike, og i 1960 kom skiskyting med på OL-programmet. 20 km normaldistanse har vært med hele veien, stafett 4 \* 7,5 km offisielt fra 1966 (i OL fra 1968), og sprint 10 km fra 1974 (OL-gren først 1980).

En revolusjon innen skiskyttersporten var overgangen fra grovkalibergevær (t.o.m 1977) med 150 meters avstand til blinkene, til finkaliber (.22 Long Rifle) i 1978 med kun 50 m avstand. Andre viktige forandringer var kvinnenes inntreden (VM 1984, OL først fra 1992), og overgangen fra klassisk stil til friteknikk (snøskøyting) i 1985. På 1990-tallet var det innføring av jaktstarten (VM97) og fellesstarten (VM99) som fikk enda flere publikummere (spesielt tv-tittere) til å få øynene opp for idretten.

Styringsorgan
-------------

I 1948 ble *Union Internationale de Pentathlon Moderne et Biathlon (UIPMB)* stiftet, for å standardisere reglene for skiskyting og moderne femkamp. 
Skiskytterdelen av UIPMB opprettet i 1993 International Biathlon Union (IBU), som offisielt gikk ut av UIPMB i 1998.

Presidenter for UIPMB/IBU :

* Tom Wiborn, Sverige 1948–1949
* Gustaf Dyrssen, Sverige, 1949–1960
* Sven Thofelt, Sverige, 1960–1988
* Igor Novikov, Sovjetunionen/Russland, 1988–1992
* Anders Besseberg, Norge, 1992–2018
* Olle Dahlin, Sverige, 2018–

I Norge er skiskytteridretten organisert av Norges Skiskytterforbund.

Mesterskap
----------

Artiklene nedenfor inneholder informasjon om internasjonale mesterskap og navnet på medaljevinnerne. I motsetning til OL og VM går verdenscupen over en hel sesong med renn fra desember til mars (de siste årene er VM/OL inkludert), der det gjelder å samle flest verdenscuppoeng i løpet av en hel sesong. 

* OL-medaljører i skiskyting
* VM i skiskyting
* Verdenscupen i skiskyting

Reglene i skiskyting
--------------------

Den amerikanske skiskytteren Jeremy Teela skyter stående under Vinter-OL 2006 i Torino.
De fullstendige reglene finnes på IBUs regelbok. Reglene som er gjengitt under er likevel nok til at en tilskuer vil forstå hva som skjer på en skiskytterarena, enten man faktisk er til stede eller sitter hjemme og følger konkurransen på TV.

### Langrenn

Alle langrennsteknikker er tillatt i skiskyting, men det eneste tillatte utstyret er ski og skistaver. Skienes minimumslengde er skiløperens høyde minus fire centimeter.

### Skyting

Skiskytteren bærer en rifle som veier minimum 3,5 kg, pluss ammunisjon i magasiner på ryggen under løpet. Skiskyttergeværene som brukes i moderne skiskyting er i kaliber .22LR, og må lades manuelt. Som regel brukes rettrekkermekanisme, mens sylinderlås også fremdeles brukes av noen. Skiskytterammunisjonen som brukes er vanligvis subsonisk, og det er vanlig å ikke bruke hørselvern og vernebriller under skytingen.

Avstanden fra skytter til blink er 50 m. Ved liggende skyting er blinkenes diameter 45 mm, ved stående 115 mm, hvilket tilsvarer vinkelstørrelser på cirka 1 og 2,5 mrad. De fem blinkene har automatisk anvisning ved at de veksler fra svart til hvitt når de blir truffet, slik at både skiskytteren og publikum får umiddelbar tilbakemelding på om et skudd resulterte i treff eller bom.

Konkurranseformat
-----------------

### Sprint

I sprintøvelsen over 10 km for menn og 7,5 km for kvinner skyter deltakerne to ganger (à 5 skudd), en gang liggende og en gang stående. For hver bom må deltakeren gå en strafferunde på 150 m. Det brukes intervallstart (vanligvis 30 sekunder).

### Jaktstart

I jaktstart starter skiskytterne med en tidsforskjell fra et tidligere løp, vanligvis en sprintøvelse. Den utøveren som krysser mållinjen først, er vinneren.
Distansen er 12,5 km for menn og 10 km for kvinner, man skyter fire ganger (2 ganger liggende og 2 stående), og hver bom gir en strafferunde på 150 m.

### Fellesstart

I fellesstart starter alle skiskytterne samtidig, noe som begrenser det maksimale antallet deltakere. I løpet av 15 kilometer for menn og 12,5 kilometer for kvinner skytes det fire ganger, to ganger liggende og to ganger stående. Man må gå en strafferunde for hver blink man bommer på. Distansen ble introdusert i verdenscupen i sesongen 1998/99.

### Normalprogram

Distansen er 20 km for menn og 15 km for kvinner. Dette er den eldste øvelsen i skiskyting og var eneste distanse som ble arrangert i det første VM i skiskyting 1958 for menn. Distansen var 10 km for damer fra VM i skiskyting 1984 til og med VM i 1988. Det første verdensmesterskapet kvinnene gikk 15 km var i 1989.
Det er fire skytinger, i rekkefølgen liggende, stående, liggende, stående, totalt 20 blinker. For hver bom blir langrennstiden påplusset med et tidstillegg, vanligvis ett minutt. Intervallstart som i sprint.

### Kort normalprogram

I kort normalprogram er distansene kortet ned til 15 km for menn og 12,5 km for kvinner. I likhet med ordinært normalprogram er det fire skytinger, i rekkefølgen liggende, stående, liggende, stående, totalt 20 blinker. For hver bom blir langrennstiden påplusset med et tidstillegg, vanligvis 45 sekunder. Intervallstart som i sprint.

### Stafett

Lagene består av fire deltakere som går 7,5 km for menn og 6 km for kvinner, med to skytinger (en liggende og en stående). For hver serie på fem blinker har man åtte skudd til rådighet, men de tre siste patronene må lades enkeltvis. Hvis man ikke har fått ned alle blinkene etter de åtte skuddene, må man gå en strafferunde på 150 meter for hver blink som gjenstår. 
Lagene starter samtidig på første etappe, og som i langrennsstafetter må deltakeren berøre løperen på neste etappe for at vekslingen skal være gyldig.

### Mix-stafett / Blandet stafett

Lagene består av fire deltakere, 2 kvinner og 2 menn, som går i rekkefølgen K-K-M-M eller M-M-K-K. Distansen er 6 km for kvinner og 7,5 km for menn, med to skytinger (en liggende og en stående). For hver serie på fem blinker har man åtte skudd til rådighet, men de tre siste patronene må lades enkeltvis. Hvis man ikke har fått ned alle blinkene etter de åtte skuddene, må man gå en strafferunde på 150 meter for hver blink som gjenstår. 
Lagene starter samtidig på første etappe, og som i langrennsstafetter må deltakeren berøre løperen på neste etappe for at vekslingen skal være gyldig.

### Singel mix-stafett / Parstafett

Lagene består av to deltakere, 1 kvinne og 1 mann, som går 2 etapper hver, der IBU bestemmer rekkefølgen under mesterskap. Distansen er 6 km (3 km + 3 km) for kvinner og 7,5 km (3 km + 4,5 km) for menn, med to skytinger (en liggende og en stående) per etappe. For hver serie på fem blinker har man åtte skudd til rådighet, men de tre siste patronene må lades enkeltvis. Hvis man ikke har fått ned alle blinkene etter de åtte skuddene, må man gå en strafferunde på 75 meter (halvparten av lengden på de andre distansene) for hver blink som gjenstår. 
Lagene starter samtidig på første etappe, og som i langrennsstafetter må deltakeren berøre løperen på neste etappe for at vekslingen skal være gyldig.

Sommerskiskyting
----------------

En vanlig variant av skiskyting er **sommerskiskyting** eller **rulleskiskyting** som det også kalles, der ski erstattes med rulleski. Det arrangeres årlige norgesmesterskap i denne disiplinen.

Noen kjente skiskyttere
-----------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Mannlige
* Tysklands flagg Fritz Fischer (Vest-Tyskland)
* Tysklands flagg Peter Angerer (Vest-Tyskland)
* Øst-Tysklands flagg Frank-Peter Rötsch (DDR/Tyskland))
* Øst-Tysklands flagg Frank Ullrich (DDR)
* Øst-Tysklands flagg Matthias Jacob (DDR)
* Tysklands flagg Frank Luck (DDR/Tyskland)
* Tysklands flagg Mark Kirchner (DDR/Tyskland))
* Tysklands flagg Ricco Groß (Tyskland)
* Tysklands flagg Sven Fischer (Tyskland)
* Tysklands flagg Michael Greis (Tyskland)
* Finlands flagg Heikki Ikola (Finland)
* Norges flagg Rolf Storsveen (Norge)
* Norges flagg Olav Jordet (Norge)
* Norges flagg Jon Istad (Norge)
* Norges flagg Magnar Solberg (Norge)
* Norges flagg Odd Lirhus (Norge)
* Norges flagg Kjell Søbak (Norge)
* Norges flagg Eirik Kvalfoss (Norge)
* Norges flagg Gisle Fenne (Norge)
* Norges flagg Jon Åge Tyldum (Norge)
* Norges flagg Frode Andresen (Norge)
* Norges flagg Dag Bjørndalen (Norge)
* Norges flagg Ole Einar Bjørndalen (Norge)
* Norges flagg Halvard Hanevold (Norge)
* Norges flagg Sylfest Glimsdal (Norge)
* Norges flagg Lars Berger (Norge)
* Norges flagg Emil Hegle Svendsen (Norge)
* Norges flagg Tarjei Bø (Norge)
* Norges flagg Johannes Thingnes Bø (Norge)
* Sovjetunionens flagg Vladimir Melanin (Sovjetunionen)
* Sovjetunionens flagg Aleksandr Tikhonov (Sovjetunionen)
* Sovjetunionens flagg Nikolaj Kruglov (Sovjetunionen)
* Russlands flagg Sergej Tsjepikov (Sovjet/Russland)
* Russlands flagg Sergej Tarasov (Russland)
* Russlands flagg Vladimir Dratsjov (Russland)
* Russlands flagg Maksim Tsjudov (Russland)
* Russlands flagg Dmitrij Jarosjenko (Russland)
* Frankrikes flagg Raphaël Poirée (Frankrike)
* Frankrikes flagg Vincent Defrasne (Frankrike)
* Frankrikes flagg Simon Fourcade (Frankrike)
* Frankrikes flagg Martin Fourcade (Frankrike)
* Østerrikes flagg Alfred Eder (Østerrike)
 |   | Kvinnelige
* Canadas flagg Myriam Bédard (Canada)
* Samveldet av uavhengige staters flagg Russlands flagg Anfisa Reztsova (Samveldet av uavhengige stater, Russland)
* Finlands flagg Kaisa Mäkäräinen (Finland)
* Russlands flagg Olga Romasko (Russland)
* Russlands flagg Albina Akhatova (Russland)
* Tysklands flagg Antje Misersky (Tyskland)
* Tysklands flagg Laura Dahlmeier (Tyskland)
* Tysklands flagg Uschi Disl (Tyskland)
* Tysklands flagg Kati Wilhelm (Tyskland)
* Tysklands flagg Martina Beck (Tyskland)
* Tysklands flagg Katrin Apel (Tyskland)
* Tysklands flagg Andrea Henkel (Tyskland)
* Tysklands flagg Magdalena Neuner (Tyskland)
* Tysklands flagg Simone Hauswald (Tyskland)
* Frankrikes flagg Sylvie Becaert (Frankrike)
* Frankrikes flagg Anne Briand (Frankrike)
* Frankrikes flagg Corinne Niogret (Frankrike)
* Frankrikes flagg Sandrine Bailly (Frankrike)
* Frankrikes flagg Marie Dorin Habert (Frankrike)
* Frankrikes flagg Marie-Laure Brunet (Frankrike)
* Italias flagg Dorothea Wierer (Italia)
* Sveriges flagg Eva Korpela (Sverige)
* Sveriges flagg Magdalena Forsberg (Sverige)
* Sveriges flagg Anna Carin Olofsson (Sverige)
* Sveriges flagg Helena Ekholm (Sverige)
* Norges flagg Sanna Grønlid (Norge)
* Norges flagg Anne Elvebakk (Norge)
* Norges flagg Grete Ingeborg Nykkelmo (Norge)
* Norges flagg Liv Grete Skjelbreid Poirée (Norge)
* Norges flagg Liv-Kjersti Eikeland (Norge)
* Norges flagg Linda Grubben (Norge)
* Norges flagg Gro Marit Istad Kristiansen (Norge)
* Norges flagg Tora Berger (Norge)
* Norges flagg Ann Kristin Flatland (Norge)
* Norges flagg Synnøve Solemdal (Norge)
* Norges flagg Tiril Eckhoff (Norge)
* Norges flagg Marte Olsbu Røiseland (Norge)
* Ukrainas flagg Belarus’ flagg Olena Zubrilova (Ukraina og Belarus)
 |

Se også
-------

* Skifeltskyting, skiskyting med grovkalibret rifle på ukjente avstand
* Elgskiskyting, skiskyting med grovkalibret rifle på 100 meter

Referanser
----------

1. ↑  «Skiskyting mest populært».
2. ↑  «International Biathlon Union - IBU». *International Biathlon Union - IBU*. Besøkt 18. februar 2021.
3. ↑  Bolme, Magne (17. februar 2021). «skiskyting». *Store norske leksikon*. Besøkt 20. mars 2021.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Biathlon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Biathlon – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) International Biathlon Union – Event and Competition Rules, IBUs offisielle regelverk for konkurranser i skiskyting
* (en) Biathlonworld.com, IBUs offisielle nettsted
* (en) Firstskisport.com, nettsted med resultater og statistikker
* (no) Skiskyting.no, Norges skiskytterforbunds offisielle nettsted
* (no) Sportsidioten.no norsk nettsted med nyheter og resultater i skiskyting
* (no) Langrenn.com, norsk side om langrenn, også med stoff om skiskyting
* (no) Strafferunden.no, norsk nettsted om skiskyting (sist oppdatert i 2011)
* (no) Skiskyting.com, norsk nettsted om skiskyting (sist opdatert i 2013)
* (de) Biathlon-online.de, tysk nettsted om skiskyting

| * v
* d
* r
De olympiske ringer Skiskyting under vinter-OL |
| --- |
| Skiskyting | 
* Squaw Valley 1960
* Innsbruck 1964
* Grenoble 1968
* Sapporo 1972
* Innsbruck 1976
* Lake Placid 1980
* Sarajevo 1984
* Calgary 1988
* Albertville 1992
* Lillehammer 1994
* Nagano 1998
* Salt Lake City 2002
* Torino 2006
* Vancouver 2010
* Sotsji 2014
* Pyeongchang 2018
* Beijing 2022

 |
| Liste over olympiske medaljevinnere i skiskyting |

| * v
* d
* r
Verdensmesterskapet i skiskyting |
| --- |
| 
* Saalfelden 1958
* Courmayeur 1959
* Umeå 1961
* Tavastehus 1962
* Seefeld 1963
* Elverum 1965
* Garmisch-Partenkirchen 1966
* Altenberg 1967
* Zakopane 1969
* Östersund 1970
* Tavastehus 1971
* Lake Placid 1973
* Minsk 1974
* Antholz 1975
* Antholz 1976
* Vingrom 1977
* Hochfilzen 1978
* Ruhpolding 1979
* Lahtis 1981
* Minsk 1982
* Antholz 1983
* Chamonix 1984
* Egg am Etzl/Ruhpolding 1985
* Falun/Oslo 1986
* Lahtis/Lake Placid 1987
* Chamonix 1988
* Feistritz 1989
* Minsk/Oslo/Kontiolax 1990
* Lahtis 1991
* Novosibirsk 1992
* Borovets 1993
* Canmore 1994
* Antholz 1995
* Ruhpolding 1996
* Brezno-Osrblie 1997
* Pokljuka/Hochfilzen 1998
* Kontiolax/Oslo 1999
* Oslo/Lahtis 2000
* Pokljuka 2001
* Oslo 2002
* Khanty-Mansijsk 2003
* Oberhof 2004
* Hochfilzen 2005
* Antholz 2007
* Östersund 2008
* Pyeongchang 2009
* Khanty-Mansijsk 2011
* Ruhpolding 2012
* Nové Město 2013
* Kontiolax 2015
* Oslo 2016
* Hochfilzen 2017
* Östersund 2019
* Antholz 2020
* Pokljuka 2021
* Oberhof 2023
* Nové Město 2024
* *Lenzerheide 2025*
* *Otepää 2027*

 |
| Miksstafett | 
* Khanty-Mansijsk 2005
* Pokljuka 2006
* Khanty-Mansijsk 2010

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** NDL **·** NKC
 |