recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Edsavleggelsen ved konkordatet
**Konkordatet av 1801** var en avtale mellom Napoléon Bonaparte og Den hellige stol som regulerte den franske kirkens forhold til Vatikanet. Etter lange forhandlinger ble konkordatet signert den 15. juli 1801, og bragte den franske kampen mot den katolske kirken til opphør.

Konflikten hadde begynt for alvor i 1791 da de revolusjonære ville tvinge den katolske geistligheten til å godkjenne en sivilkonstitusjon som ville gestalte kirken som en statskirke under de revolusjonæres kontroll. Det var kommet til blodige forfølgelser, og den revolusjonære regjeringen forsøkte å ta kontrollen ved å utnevne egne biskoper. De pavetro biskopene flyktet i eksil.

Konkordatet av 1801 nyregulerte bispedømmestrukturen i Frankrike og i noen deler av de områdene Napoleon hadde erobret, og erklærte katolisismen som religion for det store flertall av alle franskmenn (men ikke som statens religion, som tidligere, en klausul som de revolusjonære hadde utnyttet til sine formål).

Konkordatet var epokegjørende i flere henseender. Men ved Napoleons egenmektige tilføyelse av de 77 såkalte organiske artikler ble det imidlertid i vesentlig grad modifisert i Kirkens disfavør, blant annet ved at de forbød enhver pavelig rettsakt i Frankrike som ikke var blitt godkjent av landets styre. Pavens protest mot dette var uten resultat.

Hovedpunkter
------------

* Konkordatet slår fast at «katolisismen er religionen til de fleste franskmenn», men er ikke en offisiell religion. Frankrike har religionsfrihet, særlig var dette viktig for jøder og protestanter.
* Paven fikk rett til å utnevne biskoper, men dette fikk liten praktisk betydning, så lenge de franske myndighetene fortsatt skulle nominere dem.
* Den franske staten skulle betale presteskapets lønninger, men de skulle sverge lojalitet til den franske stat.
* Kirken skulle si fra seg alle krav på eiendommer som var konfiskert etter 1790.
* De kristne høytidene ble gjenetablert som «festtid», med virkning fra påskedag 18. april 1802. Det resterende av Den franske revolusjonskalenderen som skulle avskaffes, ble ikke dette før 1. januar 1806 da gregoriansk kalender ble innført.

Konkordatets bestemmelser ble opphevet av en fransk lov av 1905 som skilte kirke og stat. Deler av konkordatet er imidlertid fortsatt gjeldende rett i Alsace-Moselle regionen, da denne var en del av Det tyske keiserriket da loven av 1905 ble vedtatt.

Eksterne lenker
---------------

* «Napoleon's concordat and Organic Articles (1801)», fra nettstedet concordatwatch.eu (engelsk)
* «The French Concordat of 1801», fra Catholic encylopedia (engelsk)
**Tvangsmidler** er i norsk straffeprosess foreløpige virkemidler som kun kan brukes etter særskilte regler i straffeprosessloven, hovedsakelig i fjerde del, frem til det er avsagt dom i en sak. Et tvangsmiddel kan kun brukes når det er «tilstrekkelig grunn til det,» og kan ikke brukes «når det etter sakens art og forholdene ellers ville være et uforholdsmessig inngrep».

Tvangsmidlene i straffeprosessen:

* Pågripelse
* Fengsling
* Ransaking
* Skjult fjernsynsovervåkning
* Teknisk sporing
* Båndlegging av formuesgoder
* Avlytting
* Kommunikasjonskontroll
* Beslag
* Utleveringspålegg
* Heftelse i formuesgoder
* Besøksforbud og oppholdsforbud
* Avhenting av siktede eller vitner (i egne lovbestemmelser utenfor lovens fjerde del)
* Kroppslig undersøkelse
* Fengslig forvaring

Kompetanse til å beslutte bruk av et tvangsmiddel er fordelt mellom domstolene og påtalemyndigheten. Når kompetansen er hos domstolen blir det fattet beslutning etter begjæring fra påtalemyndigheten.

Referanser
----------

1. ↑  Johs. Andenæs (2009). *Norsk straffeprosess* (4 utg.). Universitetsforlaget. ISBN 978-82-15-01154-7.
2. ↑  Straffeprosessloven § 170 a

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store medisinske leksikon
 |
**Edward Goldsmith** (født 8. november 1928 i Paris, død 21. august 2009 i Italia) kjent som Teddy Goldsmith, var en anglo-fransk miljøverner, forfatter, økolog, teoretiker og filosof.

Goldsmith var eldste sønn av major Frank Goldsmith og bror til finansmannen James Goldsmith. Han var redaktør og utgiver av *The Ecologist*. Han studerte ved University of Oxford. Goldsmith var kjent for sitt frittalende syn på industrisamfunnet og den økonomiske utviklingen.[] Goldsmith var medforfatter av boken *Blueprint for Survival* som ble skrevet sammen med Robert Prescott-Allen. Goldsmith var talsmann for Gaia-hypotesen. Goldsmith ble tildelt Right Livelihood Award og Chevalier de la Legion d'Honneur. I 1974 tilbrakte Goldsmith 4 måneder ved Gandhi Peace Foundation i New Delhi. Dette førte til at Goldsmith knyttet nære forbindelser med flere indiske aktivister.[]

I 1989 var Goldsmith med på å arrangere en internasjonal kampanje som krevde en umiddelbar slutt på ødeleggelsen av verdens gjenværende skoger og den ødeleggende virkningen dette hadde på lokale kulturer, biologisk mangfold og globale klima. Kampanjen samlet over 3 millioner underskrifter som ble fraktet i trillebårer til FNs hovedkvarter i New York.[] Goldsmith og flere aktivister okkuperte senere et rom i FN-bygningen og nektet å flytte seg til generalsekretær Perez de Cuellar møtte dem. De krevde at Cuellar kalte sammen til en ekstraordinær generalforsamling i Sikkerhetsrådet for å takle den globale krisen i avskogingen av jungelen.[] Gruppen mislykkes i dette, men de organiserte et møte i USAs senat med en gruppe senatorer, ledet av Al Gore, der de tok opp avskogningen.[]

Referanser
----------

1. 1 2   Gemeinsame Normdatei, besøkt 2. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2   Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
3. 1 2   ČSFD, ČSFD person-ID 186221[Hentet fra Wikidata]
4. 1 2   The Peerage, oppført som Edward René David Goldsmith, The Peerage person ID p2876.htm#i28754, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
5. 1 2   The Peerage person ID p2876.htm#i28754, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
6. 1 2 3 4 5   The Peerage[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* The Green Revolutionary 1990 documentary film
* New Lamps for Old (1992 filmed interview with Satish Kumar)
* Globalisation and Maori (1998 documentary film)
* edwardgoldsmith.org – English archive
* edwardgoldsmith.net – English links page
* teddygoldsmith.com – Italian archive
* teddygoldsmith.org – French archive
* The Ecologist (online archives)
* International Society for Ecology and Culture Arkivert 16. april 2006 hos Wayback Machine.
* International Forum on Globalization Arkivert 9. september 2017 hos Wayback Machine.

  


|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | BIBSYS **·** Geni **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC **·** NDL **·** NKC **·** BNE
 |
| Operasjon Days of Penitence |
| --- |
| Konflikt: Midtøsten-konflikten |
| Kart over Gaza |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 30 september – 16. oktober 2004 |
| Sted | Gazastripen og sørlige Israel |
| Resultat | Store ødeleggelser i Gaza |

 |
| Stridende parter |
| Israels flagg Israel | Hamas' flagg Hamas |
| Tap |
| 5 drept (3 sivile) | 104 - 133 drept (42 sivile) |

**Operasjon Angerens dager** er navnet på en israelsk militæroperasjon i Gaza høsten 2004. Operasjonen fokuserte på byene Beit Hanoun, Beit Lahia, samt flyktningleiren Jabalya. Israel begrunnet den militære aksjonen med at det var et svar på et bombeangrep på byen Sderot i Israel. Israel anklaget Hamas for å stå bak. Det hadde i ukene før vært en rekke dødbringende konfrontasjoner mellom partene.

Navnet på operasjonen kommer fra jødisk tradisjon.

Israel benyttet jagerfly, stridsvogner og bakkestyrker i angrepet.

Bakgrunn
--------

Israel begrunnet den militære aksjonen som et svar på gjentatte rakettangrep fra Gaza mot israelske bosettinger inne i Gaza og mot israelske byer og landsbyer rett over grensen. Det er antatt at den utløsende årsaken var en hendelse som skjedde den 29.september da to skolebarn ble drept etter at en Hamas-rakett hadde landet i byen Sderot. Mange observatører mente imidlertid at den egentlige årsaken bak militæroperasjonen var at Ariel Sharon ville vise styrke før han trakk bosetterne ut av Gaza.

Det hadde i ukene før den israelske militæroperasjonen være økende uro og vold på Gazastripen. Det hadde vært en rekke dødbringende trefninger mellom partene. Den økende uroen kom trolig som en konsekvens av at den israelske regjeringens målsetning om å trekke både militære styrker og bosettere ut av Gazastripen i løpet av 2005. Det har blitt antatt at palestinske militante ville at verden skal få inntrykk av at israelerne ble jaget ut av Gazastripen, mens Israel på sin side var ivrig etter å ramme de militante så hardt som mulig før de trakk seg ut. Flere observatører i området mente at Ariel Sharon gjennomførte angrepet for å vise styrke før israelerne etter planen skulle trekke bosettere og soldater ut av Gaza.

Resultat av angrepet
--------------------

Jabaliya og de to byene Beit Lahiya og Beit Hanoun var de stedene i Gaza som ble hardest rammet av det israelske angrepet. Hundrevis av palestinere mistet sine hjem. Rundt ett hundre hus ble jevnet med jorda, enda flere ble ødelagt. Rundt 50 verksteder og butikker langs hovedveien på Gazastripen var blitt ødelagt av stridsvogner og bulldosere. Lampestolper og el-kabler lå strødd langs veiene like etter at militæroperasjonen ble avsluttet. Store deler av området ble uten vann og elektrisitet.

Se også
-------

* Liste over kriger Israel har deltatt i

Referanser
----------

1. ↑  Dagbladet (4.10.2004)
2. ↑  Dagbladet - Minst 50 drept i Gaza (3. oktober 2004)
3. ↑  Dagbladet - Barn drept av palestinsk rakett (29.9.2004)
4. 1 2 3 4 5  Dagbladet - Hilsen Sharon (17.10.2004)
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
Gateskilt i Penny Lane.
Penny Lane i Liverpool.
**Penny Lane** er en gate i byen Liverpool. Området rundt er et knutepunkt med Smithdown Road og blir også ofte kalt Penny Lane.

Gaten Penny Lane ble først og fremst verdensberømt igjennom sangen til Beatles med samme navn. Teksten er skrevet av Paul McCartney og innspilt og gitt ut i februar 1967. «Penny Lane» var en av de to A-sidene på singelen fra albumet *Magical Mystery Tour* som ble gitt ut i USA i november 1967, den andre A-siden var «Strawberry Fields Forever».

Motivvalget, som var en helt alminnelig gate i Liverpool, var ikke helt ubevisst. McCartney og John Lennon vokste nemlig opp og lekte ofte i barndomsårene sine nettopp i denne gaten. Etter at The Beatles lagde denne sangen ble gaten et velkjent landemerke, og mange beatlesentusiaster har tatt turen innom Liverpool for å besøke gaten. Det er også meldt en rekke tyverier av veiskilt med *Penny Lane*. Byrådet i Liverpool har resignert for alle skilttyveriene og maler heller gatenavnet på bygningene.

Frisørsalongen som blir nevnt i sangen, tilhørte antagelig hr. Bioletti, som hevder at han klippet håret til Lennon, McCartney og George Harrison da de var barn.

Se også
-------

* The Beatles

Referanser
----------

1. ↑  VG-lista Topp 20 - The Beatles' norske hitsingler

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Forrige mottaker:«I'm a Believer» med The Monkees | **Nummer 1 på VG-lista**(Uke 10–15 1967 (sammen med «Strawberry Fields Forever»)) | Neste mottaker:«Puppet on a String» med Sandie Shaw |

Portal: Litteratur
Denne artikkelen omhandler fabrikken Grilstad AS.  For området i Trondheim, se Grillstad.
**Grilstad fabrikker AS** er en av Norges største private produsenter og markedsførere av kjøttvarer. Familien Jenssen, som er majoritetseiere i Grilstad, begynte allerede i 1790 med import og eksport, skipsfart og kjøpmannsforretning i Trondheim. Fra den gangen har firmaet Jenssen & Co. gått i arv fra far til sønn og det var 6. generasjon, Anton Jenssen, som i 1957 på Grillstad grunnla Grilstad fabrikker med hovedvekt på spekemat. 

Grilstad forvalter merkevarer som Grilstad, Stranda, Tind og Bredrup. Bedriften står bak kjente produkter som Gullsalami, Trønderfår, Jubelsalami og Strandaskinke. Firmaet har også produktserier innen pålegg og kjøtt. Bedriften har også en markedsandel innen storkjøkken- og hamburgermarkedet.

Konsernet eies av Jenssen Holding AS 61,6 %, Nordic Capital Partners II AS 33,4 % og Reinkind AS 5,0 %.

Grilstad har fire produksjonsanlegg beliggende i Trondheim, Stranda, Brumunddal og Östersund i Sverige.

Referanser
----------

1. ↑  Om Grilstad. www.grilstad.no. Besøkt 18. januar 2014

Eksterne lenker
---------------

* Offisielt nettsted Rediger på Wikidata

* (en) Grilstad fabrikker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
**Vladěna Pustková** (født 11. juli 1992) er en tsjekkisk skihopper. Hun er født i Celadna, men bor i Frenstat.

Hun debuterte internasjonalt i FIS-Ladies-Grand-Prix 2003 og 2004, og debuterte i Kontinentalcupen i skihopping siden 16. januar 2005, med en 27.-plass. Hennes beste plassering i denne cupen til nå er 11.-plass, som hun fikk i august 2008 i Bischofshofen.

Hun har deltatt i junior-VM seks ganger; hun kom på 10.-plass i 2006, 12.-plass i 2007, 35.-plass i 2008, 28.-plass i 2009, 26.-plass i 2010 og 21.-plass i 2011.

I 2009 deltok hun i sitt første senior-VM, i Liberec, der hun kom på 35.-plass, og i februar 2011 kom hun på 29.-plass under Ski-VM 2011 i Holmenkollen.

Referanser
----------

Eksterne lenker
---------------

* (en) Vladěna Pustková – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* (en) Vladěna Pustková – FIS (skihopping) Rediger på Wikidata

* (pl) Vladěna Pustková – skijumping.pl Rediger på Wikidata
* Profil på Ladies-Skijumping.com[*død lenke*]
Estuariet Río de la Plata på grensen mellom Uruguay og Argentina.
Gironde sett fra luften der elvene Dordogne og Garonne møtes.  Foto: Chell Hill, 2010 
**Estuar** (fra latin *aestuarium*, «en tidevannsmyr, mudder dekket av vann ved høyvann, kanal innover fra havet») er en bred, traktformet elvemunning hvor tidevannet trenger inn, særlig karakteristisk for områder med stor tidevannsforskjell. Elvestrømmen danner et brakkvannslag i overflaten, mens saltere vannmasser blir revet med fra dypere lag i en motgående understrøm fra havet. 

Redusert strømhastighet bidrar til ansamling av finere sediment som ofte avsettes til et delta i eller nær elvemunningen, som da gjerne omtales som et *brakkvannsdelta*. Slike elvemunninger er viktige næringsområder for fugl. Estuariet er en randsone, der det er store variasjoner i salinitet (saltinnhold) og varierende vannivåer på grunn av tidevann eller vind, hvilket stiller krav til estuarienes organismer. 

Estuarier finnes hos flere av jordens større elver, som for eksempel:
Ob, Jenisej, Gironde, Saint Lawrenceelven, Río de la Plata.

Estuarier i Norge
-----------------

I Norge er flere estuarier vernet, for eksempel Øra i Østfold, Ilene og Presterødkilen i Vestfold, Gaulosen i Sør-Trøndelag, Målselvutløpet og Reisautløpet i Troms, og Tanamunningen i Finnmark. Andre eller deler av andre elvemunninger inngår i reservater for våtmark.

Referanser
----------

1. ↑  «estuary (n.)», *Online Etymology Dictionary*
2. ↑  «estuar», *NAOB*
3. ↑  «NOU 2004: 28 Lov om bevaring av natur, landskap og biologisk mangfold, kap. 4.6.2». Miljøverndepartementet. 2004.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Estuaries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** VIAF **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |
**Seilmaker Peter Høeg** var frem til 2023 Drammens eldste bedrift, grunnlagt i 1767. Firmaet var i seilskutetiden den ledende seilprodusenten i Norge, med 32 ansatte som sydde seil for hånd. Firmaet ble slettet fra Foretaksregisteret den 29. mars 2023.

Historikk
---------

Peder Nilsen Høeg (1768–1818) overtok seilmakeriet fra sin pleiefar Ole Abrahamsen Dahle. Han var far til den neste eieren av seilmakeriet, Ole Alsing Høeg (1814–1876). Sistnevntes sønn var neste eier Peter Hannibal Høeg, som også var skipsreder, medlem av formannskapet i Drammen og fast møtende stortingsrepresentant en kort periode. Hans bror var skipsreder, skipsmegler, russisk konsul, Larviksordfører og stortingsrepresentant Thomas Arbo Høeg, som grunnla rederiet Arbo Høeg.

I seilskutetiden laget firmaet mest seil til handelsfartøy, mens i dag er det hovedsakelig seil til fritidsbåter som produseres.

Se også
-------

* Høeg (slekt fra Drammen)

Referanser
----------

1. ↑   Drammen byleksikon-ID hoeg-peter[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Kunngjøringer - Brønnøysundregistrene», besøkt 7. august 2023[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  «Kunngjøringer: SEILMAKER Peter Høeg». *w2.brreg.no*. Brønnøysundregistrene. 29. mars 2023. Besøkt 23. august 2023. «Foretaket er slettet i Foretaksregisteret. | Foretaksregisteret 29.03.2023»

Eksterne lenker
---------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Drammen byleksikon **·** Brønnøysundregistrene
 |
**Rune Aanderaa** (født 4. juni 1959 i Oslo) er cand.scient. i biologi med hovedfag på vedboende sopp. Han er utdannet agrotekniker i naturbruk med hovedvekt på skogbruk.

Naturverneren
-------------

Rune Aanderaa vokste opp i Asker og har alltid vært interessert i naturvern, og meldte seg inn i Natur og Ungdom i 1973. I voksen alder ble han aktivt med i Naturvernforbundet. Han har livnært seg som tømmerhogger og småbruker, og var aktiv som naturfotograf i noen år.

Rune Aanderaa var med å starte den skogøkologiske gruppa *Siste Sjanse* (nå BioFokus). Han var også biologisk rådgiver i Norges Skogeierforbund i fire år. 

Han var vara til Asker kommunestyre mellom 2003 og 2007, og ledet landbruksutvalget i Asker kommune for *Askers grønne venner* (AGV) (lokal bygdeliste) 2003–2011. Han har fra høsten 1999 til sommeren 2012 vært daglig leder i Sabima (Samarbeidsrådet for Biologisk Mangfold).

Aanderaa sitter i sentralstyret til Naturvernforbundet.

* To år som avdelingsdirektør i Statens naturoppsyn (SNO), med ansvar for oppsyn i innlandet, samt skjøtsel og tilrettelegging i verneområder.
* To år som lærer i Naturbruk med energi- og miljøfag ved Stabekk vgs, og fra august 2017 avdelingsleder for samme linje.

Samarbeid med media
-------------------

Rune Aanderaa har samarbeidet med NRK, blant annet i redaksjonen til fjernsynsprogrammet Ut i naturen. Sammen med Ulf Myrvold har han bidratt til en rekke produksjoner, blant annet *Tusenårstreet – en verden på rot.*

Han har deltatt i Newton og radioprogrammene Nitimen, Sånn er livet og Verdt å vite, for å ta vare på det biologiske mangfoldet, blant annet ved å registrere arter i Artsobservasjoner.

Skribenten
----------

Rune Aanderaa har skrevet et par bøker og flere kronikker og artikler om naturvern i ulike tidsskrift. 

*... mangelfull liste ...*

* 1996 – Aanderaa, R. Rolstad, J. og Søgnen, S. *Biologisk mangfold i skog.* Landbruksforlaget
* 2002 – Aanderaa, R. og Fløistad, I.S. *Naturbruksbiologi.* Gan forlag

Referanser
----------

1. ↑  «Naturbruk». Stabekk vgs. 29. september 2017. Arkivert fra originalen 6. desember 2017. Besøkt 5. desember 2017.

Eksterne lenker
---------------

* SABIMA – Samarbeidsrådet for Biologisk Mangfold
* *Tusenårstreet – en verden på rot* – NRK *Ut i Naturen*[*død lenke*]
* *Havet er også natur. Korallrev er «havets regnskog».*
**Sanity** (tidligere **Bengler**) er et programvareselskap med kontor i Oslo, etablert som *Medieoperatørene* i 1995.

Fra starten drev selskapet med film- og TV-produksjon hvor stifterne Øyvind Rostad fungerte som daglig leder og Simen Svale Skogsrud var redaktør for filmredaksjonen på NRK2. I 1997 startet Even Westvang opp en egen multimedia-avdeling som etterhvert skulle lage interaktive utstillinger og installasjoner på blant annet Falstad fangeleir, Hurtigrutemuseet og Norsk Oljemuseum. På starten av 2000-tallet ble filmproduksjonsbiten av selskapet skilt ut til et nytt selskap, Medieoperatørene TV, og i 2002 skiftet den gjenværende multimediabedriften navn til Bengler med Rostad, Skogsrud og Westvang som eiere.

Siden 2004 har selskapet fortrinnsvis arbeidet med internett og utviklet blant annet Underskog.no, Origo.no, internettapplikasjoner til Amedia og nettsidene til OMA. I tillegg har det vært aktivt med norske prosjekter som eksemplifiserer verdien av åpne data som flyttemønstre, resultatet av Nasjonale prøver, kalt skoleporten og samlingene til nasjonalmuseet.

I 2009 skrev Simen Skogsrud *GRBL,* en programvare for maskinstyring, f.eks. 3D-utskrift, som brukes verden over. I 2014 møttes visualisering, internettapplikasjoner og 3D-utskrft i prosjektet Terrafab som ble utviklet etter at Statens kartverk hyret Bengler i anledning av tilgjengeliggjøring av norske kartgrunnlag.

I 2016 vant Bengler designprisen Jacobprisen. Dette var første gang prisen ble tildelt til en digital formgiver.

Referanser
----------

1. ↑  ; besøksdato: 15. februar 2023.
2. ↑  ; besøksdato: 15. februar 2023.
3. ↑  Stian Øvrebø Johannessen (8. mars 2018). «Kreativ teknotrio satser internasjonalt med tidligere oppkjøpstopp». Dagens Næringsliv. Besøkt 7. juli 2018.
4. ↑  «Lys i skogen». *www.dn.no*. Besøkt 3. mai 2016.
5. ↑  «Bengler: Deluge». *bengler.no*. Besøkt 3. mai 2016.
6. ↑  «Skoleporten». *skoleporten.bengler.no*. Arkivert fra originalen 22. april 2016. Besøkt 3. mai 2016.
7. ↑  «Bengler: Repcol». *bengler.no*. Besøkt 12. mai 2016.
8. ↑  GRBL-wiki
9. ↑  Terrafab[*død lenke*]
10. ↑  Aftenposten 27. september 2013– Arkivert 19. april 2016 hos Wayback Machine.
11. ↑  teknologia.no
12. ↑  «Vinner av Jacob-prisen 2016 - Bengler». *Norsk design- og arkitektursenter* **(norsk)**. Arkivert fra originalen 26. september 2016. Besøkt 12. mai 2016.

Eksterne lenker
---------------

* Hjemmeside
* Bengler

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF
 |
**Carl Fredrik Christoffer Schander** (født 21. mai 1960 i Häverö församling (Hallstavik) i Sverige, død 20. februar 2012) var professor i marinbiologi ved Universitetet i Bergen. Han var også tematisk leder ved Centre of Excellence i geobiologi. Hans doktoravhandling (1997) fra Universitetet i Gøteborg behandlet de evolusjonære relasjonene til den parasittiske gastropod-familien Pyramidellidae. Han jobbet på marine virvelløse dyr, hovedsakelig bløtdyr, og har publisert mer enn 90 vitenskapelige artikler i fagfellevurderte tidsskrifter, hvorav 76 er indeksert i Web of Knowledge. Fjorten av dem har blitt sitert ti ganger eller mer.

Ifølge Schander var målet med hans forskning å forstå den rollen som evolusjonære krefter og fylogeni har spilt i å skape organismemangfold. For å utvikle denne forståelsen brukte han fylogenetiske analyser som integrerte morfologiske, ultrastrukturelle og molekylære data. Hans forskning fokuserte på bløtdyr på grunn av det fantastiske, morfologiske mangfoldet av nyere taxa, og som på grunn av fossilene kan dateres tilbake til prekambrium. Mer spesifikt har hans forskning fokusert på ectoparasitic pyramidellid-snegler og aplacophorans som er en klasse av små, dypvanns, utelukkende bentiske, marine bløtdyr. Han var også interessert i biogeografi av disse dyrene, og studerte også forholdet mellom bløtdyr og andre dyregrupper og populasjonsgenetikk av flere organismer.

I tillegg til taksonomi og systematikk, har Schander også publisert flere artikler om bruk av formalinfiksert vev i molekylære studier. Han var også aktiv i DNA-strekkodingmiljøet. 

Schander var viden kjent som en utmerket foreleser og en god underviser som inspirerte mange studenter gjennom sin karriere. For allmennheten er han kanskje mest kjent for sin forskning på Iberisk skogsnegl (Arion lusitanicus). Han hadde flere oppdrag for Artsdatabanken, og var medlem av både den svenske og norske ekspertkomitteen for rødlisting av marine virvelløse dyr.

Personlig liv
-------------

Schander ble født i Sverige i 1960. I hjembyen Borås ble han en av de mest aktive svenske science fiction-fans på 1980-tallet, og skapte fanziner som *Semikolon A & B* og *I väntan på PEP* og *TFO Efterapa*, og som arrangør av science fiction-konvensjoner som RegnCon i 1981. 

Schander døde etter kort tids sykdom den 20. februar 2012.

Referanser
----------

1. ↑   Sveriges befolkning 1970[Hentet fra Wikidata]
2. ↑   «Direktør ved Universitetsmuseet Christoffer Schander er død», verkets språk norsk, besøkt 16. oktober 2012[Hentet fra Wikidata]

Eksterne lenker
---------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** ISNI **·** SUDOC
 |
*Streik*, malt av Theodor Kittelsen 1879 viser fattige proletarer eller arbeidere og den rike ledelsen ved en fabrikk.  Maleriet  henger i Folkets Hus i Trondheim. Det regnes som det første norske sosialrealistiske tendensbildet.
**Proletariatet** (til norsk fra fransk *prolétariat*) er en sosial klasse som kjennetegnes av at dens medlemmer (kjent som **proletarer**) har få andre eiendeler enn sin egen arbeidskraft. Proletar er avledet fra latin *proles* som betyr «avkom».

Historie
--------

Begrepet *proletariat* stammer fra latin, og det latinske ordet *prōlētārius* betyr «en som lager avkom». Romerne brukte det om borgere som var for fattige til å bli omfattet av militærtjenesten. En utbredt oppfatning var at det viktigste bidraget *prōlētāriī* gjorde for den romerske staten var å oppdra barn. Disse barn kunne bli neste generasjon romerske borgere som skulle forsvare byen og erobre nye territorier.

I moderne tid blir begrepet proletariat vanligvis brukt om lønnsarbeidere som ikke eier noen form for kapital, og som tjener så vidt nok til livets opphold.

Marxistisk teori
----------------

Begrepet *proletar* ble brukt av Karl Marx som beskrivelse av dem som utelukkende hadde muligheter for å skaffe seg sine fornødne gjennom å selge sin egen arbeidskraft. Om disse mente han, at de ville komme til å gjøre revolusjon og skape et sosialistisk samfunn som han mente ville være et proletariatets diktatur.

Referanser
----------

1. ↑  proletariat, *NAOB*
2. ↑  «proletarian», *Online Etymology Dictionary*
3. ↑  proletariat (n.), *Online Etymology Dictionary*
4. ↑  «Proletariat (Working Class) - Sociology», *Oxford Bibliographies*
5. ↑  «Terms Used by Marxism», *Purdue University*

Se også
-------

* Arbeiderklasse
* Filleproletariat

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** LCCN
 |
Sjekk fra Rhodesia fra 1940
En **sjekk** er en skriftlig anvisning til en bank om å utbetale en viss sum penger til en person. Beløpet som utbetales trekkes av utstederens konto eller kreditt. Mottakeren leverer normalt sjekken i sin bank for godskriving av konto. Oppgjøret mellom bankene på grunn av sjekkbruk var i en periode omfattende.

Sjekk fra Canada fra 2006
På 1970-tallet ble sjekker et vanlig betalingsmiddel for vanlige forbrukere. Sjekken er knyttet til en bankkonto og innehaveren ble utstyrt med et bankkort som identitetsbevis. Et sjekkhefte har vanligvis 20–30 sjekker. Ved bruk av sjekken blir beløpet, underskrift og navn på mottaker påskrevet sjekken. Beløpet blir skrevet både med tall og i ord, for eksempel: Femhundreogførti 00/100 kroner. Navnet på brukerens kontonummer og navnet på banken er ferdigtrykket på sjekken.

Den som utsteder sjekken kalles *trassenten*, mens banken som skal betale kalles *trassatbanken*.

Mottakeren av sjekken kan transportere sjekken til tredjeperson ved å skrive på baksiden av sjekken: «Bes godskrevet (navn på tredjeperson)» og underskrift.

I en del land, blant annet Storbritannia, Frankrike og USA, er sjekk et svært vanlig betalingsmiddel. Da det ble vanligere med minibanker for å ta ut kontanter, og med betalingsterminaler i forretninger for å bruke bankkort etter hvert med magnetstripe, ble sjekkbruken dyrere og mindre attraktiv for forbrukere.

Krysset sjekk
-------------

En krysset sjekk er en vanlig sjekk som det er satt to skrå, nesten vertikale, parallelle linjer over. En krysset sjekk vil ikke kunne transporteres videre til andre, men må settes direkte inn på mottakerens bankkonto.

Se også
-------

* Bankremisse

Referanser
----------

1. ↑  Lov om chekker § 1
2. ↑  «Skal det være en... sjekkskanner?!». *Digi.no* **(norsk)**. Besøkt 9. mars 2017.
3. ↑  Lov om chekker, kap. VI

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |
**Louis-Charles Féron** (født 30. november 1793 i Saint-Grégoire-du-Vièvre i Frankrike, død 24. desember 1879 i Clermont-Ferrand) var en fransk katolsk prelat på 1800-tallet, biskop av Clermont fra 1834 til sin død.

Liv og virke
------------

Louis-Charles Féron ble født i en gammel familie av normanniske arbeidere og kjøpmenn. Han var eneste sønn fra Jean-Charles Féron (1767-1853) og Marie-Anne Huard (1770-1853), gift i Saint-Grégoire-du-Vièvre 18. februar 1791.

### Prest

Den unge mannen ble ordinert til prest for bispedømmet Évreux av biskop Jean-Baptiste Bourlier den 14. februar 18182.

Mens han var sogneprest i kantonen Évreux-Sud fra 1824, fikk hans biskop, Salmon du Châtelier, fader Féron utnevnt til erkeprest i Notre-Dame-katedralen i 1825. Ved denne anledning mottok han kannikens *camail* i katedralkapittelet.

### Biskop av Clermont

Kannik Féron ble utnevnt til biskop av Clermont ved kongelig resolusjon datert 21. november 1833 og mottok pave Gregor XVIs kanoniske investitur den 20. januar 1834. Han ble bispeviet av Hyacinthe-Louis de Quélen, erkebiskop av Paris, den påfølgende 16. mars, med Romain-Frédéric Gallard, biskop av Meaux, og Blanquart de Bailleul, biskop av Versailles, som viktigste medkonsekratorer. Hsan ble så innført i Notre-Dame de l'Assomption-katedralen i Clermont den 15. april 1834.

Han ble ridder av Æreslegionen ved keiserlig dekret den 28. desember 1854 ble han forfremmet til offisers rang den 9. juli 1862.

Etter et langt bispeembete på førtifem år, døde Louis-Charles Féron i sitt bispepalass i Clermont deb 24. desember 1879, 86 år gammel.

Episkopalgenealogi
------------------

Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) \* bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) \*1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) \*1504
* Pave Leo X ( 1475-1521) \*1513
* Pave Paul III (1468-1549) \*1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) \*1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) \*1564
* Pave Klemens VIII (1536-1605) \*1592
* Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621 \*1604
* Biskop Laudivio Zacchia (1565-1637) \*1605
* Kardinal Antonio (Marcello) Barberini den eldre, O.F.M. Cap. (1569-1646) \*1625
* Erkebiskop Nicolò Guidi di Bagno (1583-1663) \*1644
* Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) \*1651
* Erkebiskop Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) \*1679
* Biskop Jean-François Salgues de Valderies de Lescure 1644-1723) \*1699
* Erkebiskop Louis-Jacques Chapt de Rastignac (1690-1750) \*1722
* Erkebiskop Christophe de Beaumont du Repaire (1703-1781) \*1741
* Biskop César-Guillaume de La Luzern (1738-1821) \*1770
* Erkebiskop Gabriel Cortois de Pressigny (1745-1823) \*1786
* Erkebiskop Hyacinthe-Louis de Quélen (1778-1839) \*1817
* Biskop *Louis-Charles Féron* (1794-1879) \*1866

Referanser
----------

1. ↑  www.catholic-hierarchy.org grim.html, lest 11. august 2023

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Catholic-Hierarchy **·** VIAF **·** BNF **·** BNF (data)
 |
**West Australian Airways** var et australsk flyselskap med base i Geraldton i Vest-Australia. Det ble etablert 5. desember 1921 som Western Australian Airways av Norman Brearley, som var pilot under første verdenskrig. Det var det første flyselskapet i australsk historie som etablerte regelmessige flyruter. Den første forlot Geraldton den 2. november 1922. Den 12. juni 1936 ble West Australian Airways kjøpt av Adelaide Airways for 25 000 australske pund og i juli samme år ble det en del av Australian National Airways.

Historie
--------

de Havilland DH 66 Hercules brukt på den første postflyvningen mellom delstater
Etter første verdenskrig returnerte Norman Brearley, som hadde tjenestegjort i Royal Flying Corps til Australia i 1919. Han bragte med seg to Avro 504J fly. I mai 1921 averterte Australias føderale regjering etter tilbud på den første subsidierte kontrakt på en ukentlig luftpost- og passasjerrute mellom Geraldton og Derby i Vest-Australia. Brearley var så hissig etter å vinne at han la inn flere tilbud. Den 2. august 1921 fikk Brearley vite at hans anbud var akseptert. Brearley satte igang og hyret 5 piloter: Val Abbott, Arthur Blake, Bob Fawcett, Charles Kingsford Smith og Leonard Taplin.

Den 5. desember 1921, på sin aller første tur i selskapet, havarerte Ted Broad og Bob Fawcett med en Bristol Tourer G-AUDI 130 km nord for Geraldton. Brearley avlyste flyvninger til 21. februar 1922.

Den 3. desember 1926 endret Western Australian Airways Ltd. sitt navn til West Australian Airways Ltd, da majoriteten av dets virksomhet ble referert til bare som *Airways*. Den 2. juli 1928 ble Australias første interstate airmail kontrakt mellom Perth og Adelaide tildelt West Australian Airways for 5 år. Ruten begynte 26. mai 1929 med fire nye de Havilland DH 66 Hercules-fly med plass til 16 passasjerer med en cruisefart på 176 km/h. En varm lunch ble servert i Ceduna i Sør-Australia, middag i selskapets eget hostel i Forrest i Vest-Australia med catering i Kalgoorlie i Vest-Australia.

Den 19. april 1934 ga den føderale regjeringen 5-års kontrakt for Perth–Daly Waters til MacRobertson Miller Aviation Co. Denne beslutningen etterlot West Australian Airways med kun én usubsidert rute, Perth–Adelaide. I april 1936 tilbød Adelaide Airways Ltd å kjøpe West Australian Airways og den 12. juni ble kjøpet sluttført for 25 000 pund. Adelaide Airways og West Australian Airways ble del av det nye Australian National Airways.

Referanser
----------

1. ↑  Job 1999, s. 55

Kilder
------

* Niven, Fred (mai 2004). «Norman Brearley». SpiritofAnsett.com. Arkivert fra originalen 21. januar 2013. Besøkt 19. oktober 2015.  Arkivert 21. januar 2013 hos Wayback Machine.
* Job, Macarthur (september–oktober 1999). «WAA’s Magic Carpet» (PDF). *Flight Safety Australia*. Civil Aviation Safety Authority. Arkivert fra originalen (pdf) 8. august 2008. Besøkt 21. juni 2007.  Arkivert 8. august 2008 hos Wayback Machine.
**Paul Ashbee**, (født i Kent, 23. juni 1918 i Bearsted nær Maidstone i Kent i England, død 19. august 2009) var en britisk arkeolog, kjent for sine mange utgravninger av gravhauger, og for å ha ledet utgravningene av Sutton Hoo sammen med Rupert Bruce-Mitford mellom 1964 og 1972. 

Ashbee ble født ved Maidstone i Kent i 1918. Under andre verdenskrig tjenestegjorde han under Royal West Kent Regiment, og på grunn av sine tyskferdigheter ble overtalt til å fortsette i hæren fram til 1949. Han studerte deretter til en Diploma of Higher Educatuion i europeisk forhistorisk arkeologi, under professorene Gordon Childe og Mortimer Wheeler.

I perioden mellom 1949 og 1961 ledet han utgravningene av 30 gravhauger og røyser, deriblant to langhauger og 13 flatmarksgraver. I 1968 han ansatt som arkeolog ved Centre of East Anglian Studies, University of East Anglia, og han var president i The Cornwall Archaeological Society fra 1976 til 1980.

Det var mindre kjent ar han var president for *Just William Society*, etablert i 1995 for å hedre barnebøkene til Richmal Crompton. Han døde den 19. august 2009, 91 år gammel.

Referanser
----------

1. ↑   Paul Ashbee, M.A. D.Litt. F.S.A. side(r) 435[Hentet fra Wikidata]
2. 1 2 3 4   www.telegraph.co.uk, besøkt 7. juni 2021[Hentet fra Wikidata]
3. ↑  Nekrologer samlet av The Society of Antiquaries of London Arkivert 26. mars 2014 hos Wayback Machine.
4. 1 2   Paul Ashbee, MA, D.Litt, FSA, FRSAI, side(r) 16[Hentet fra Wikidata]
5. ↑  Nekrolog i The Guardian
6. ↑  Just William Society
7. ↑  Nekrolog over Paul Ashbee

  

Portal: Arkeologi

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Prabook **·** VIAF **·** LCCN **·** ISNI **·** BNF **·** BNF (data) **·** SUDOC
 |
Statuen Venus fra Milo, i Louvre i Paris.
**Statue** fra fransk, *statue* (latin, *statua*), er en frittstående skulpturell avbildning av en skikkelse, ofte menneske eller dyr.

Statuer var vanlige gjennom hele antikken, idag er de vanlige innslag i parker og andre offentlige miljøer. Vanligvis oppføres statuer for å hedre minnet av en historisk hendelse, en betydningsfull person eller som representasjon av en gruppe personer.

En liten statue kalles *statuett*. En skulpturell avbildning av et hode kalles byste.

Bildegalleri
------------

* Sagaen om Fridtjov den frøkne, Vangsnes.Sagaen om Fridtjov den frøkne, Vangsnes.
* Ibn Chabbat, Tozeur Tunisia.Ibn Chabbat, Tozeur Tunisia.
* James Joyce, Dublin.James Joyce, Dublin.
* La mort Saint-Innocent, Louvre Paris.La mort Saint-Innocent, Louvre Paris.
* Statue of Unity for Vallabhbhai Patel, India.Statue of Unity for Vallabhbhai Patel, India.
* Phil Lynott, Dublin.Phil Lynott, Dublin.
* Buddhastatue, Hat Yai Thailand.Buddhastatue, Hat Yai Thailand.
* Manneken Pis, Brussel.Manneken Pis, Brussel.

Se også
-------

* Skulptur
* Relieff
* Byste
* Gresk skulptur
* Monument

Eksterne lenker
---------------

* (en) Statues – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

Portal: Kunst

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store Danske Encyklopædi **·** GND **·** LCCN **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC **·** BNE
 |
Hillerødmotorvejen markert med blå farge
**Hillerødmotorvejen** er en motorvei på Sjælland som går fra Utterslev Mose til Tjæreby og er en del av primærrute 16, den er 19 kilometer lang og ble bygget i årene 1975–1978. Likevel er veien mellom Allerød og Tjæreby en motortrafikkvei. Ruten er en av de store innfartsveiene til København. Langs motorveien går det en sykkelsti i begge retninger mellom København og Skovbrynet.

* Veikryss 1 1 Høje Gladsaxe
* Veikryss 2 2 Mørkhøj
* Veikryss 3 3 Herlev
* Gladsaxe motorvei   til Helsingør
* Veikryss 4 4 Klausdalsbrovej
* Veikryss 5 5 Værebrovej
* Veikryss 6 6 Bagsværd
* Veikryss 7 7 Skovbrynet
* Veikryss 8 8 Værløse
* Veikryss 9 9 Farum C
* Veikryss 10 10 Farum 207
* Veikryss 11 11 Allerød S

 
* motorvei Hillerødmotorvejens forlængelse (under anlegg 2022, klar 2028)

* Veikryss 12 12 Allerød N (2028)
* Veikryss 13 13 Favrholm   (2028)
* Veikryss 14 14 Hillerød S (2028)
* Veikryss 15 15 Hillerød C  (2028)
* Veikryss 16 16 Tulstrup motortrafikkvei   (2028)
* motortrafikkvei fortsetter mot Hillerød

Eksterne lenker
---------------

* Vejdirektoratet om Hillerødmotorvejen (dansk)

Portal: Danmark
Til minne om juli 1952 AS.40 Oxford (G-AIRZ) dødsulykke i Kayl.
**Hunting Aerosurveys Ltd** var et britisk luftfotograferingsselskap. Selskapet startet mer variert under navnet Hunting Surveys.

Firmaet besto av Aerofilms Ltd og Aircraft Operating Company. Selskapet hadde kontrakter med å kartlegge tinngruvedrift i Nigeria, olje i Arabia, Venezuela og Colombia, tømmer i Ontario og kartlegging i Australia.

I 1960 ble firmaet slått sammen med Hunting Geophysics Ltd og dannet Hunting Surveys Ltd. Militæravdeligen til Hunting Survey Group produserte siden Trident-missil.

Hunting Surveys & Consultants Ltd ble lagt ned i januar 2003.

Kilder
------

* Jackson, A.J. (1973). *British Civil Aircraft since 1919*, Volume 1. Putnam & Company Ltd.ISBN 0-370-10006-9.

Referanser
----------

1. 1 2  «Hunting Aerosurveys». *Flight*. 51 (1994): 215–6. 13. mars 1947. Besøkt 5. mars 2013.
2. ↑  «Hunting Survey Changes». *Flight*. 77 (2653): 87. 15. januar 1960. Besøkt 5. mars 2013.
3. ↑  *Duedil*

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | VIAF **·** LCCN **·** SUDOC
 |
**Nina Håkonsen Liljebäck** (født 6. oktober 1975 som Nina Håkonsen) er en norsk tidligere fotballspiller, som spilte for Lørenskog, Røa og Eik-Tønsberg. 

Håkonsen begynte på Lørenskog, og var med på å få laget opp til den avdelingsinndelte nest øverste divisjonen. Da Lørenskog rykket ned som følge av at 1. divisjons avdelinger ble slått sammen, begynte Håkonsen på Røa. På tross av at Håkonsen bare scoret tre mål på en sesong for klubben, har Håkonsen en viktig plass i Røas historie. Hennes første mål var i cupkamp mot Skeid, men hennes to siste kom i Røas siste seriekamp. Røa måtte vinne kampen for å berge plassen, men de lå under med 0-1 med 20 minutter igjen. Håkonsen scoret utligningsmålet etter 71 minutter og vinnermålet etter 85 minutter, og sikret dermed Røa fortsatt spill i Toppserien.

Da sesongen var over flyttet Håkonsen til Tønsberg i jobbøyemed, og begynte på Eik Tønsberg. Etter fire år i klubben ble Håkonsen Liljebäck belønnet med Tønsberg Blads krus for sin innsats, og valgte samtidig å legge opp.

Referanser
----------

1. ↑  Resultat: Toppserien for kvinner speaker.no
2. ↑  Heder og krus til vinnerne[*død lenke*] – Tønsberg Blad, 10. desember 2005, hentet 3. februar 2011

Profil på Alt om fotball[*død lenke*]
**Hiprex** er et reseptbelagt legemiddel som benyttes for å forebygge urinveisinfeksjon.

Farmakologiske egenskaper
-------------------------

**Hiprex** er et urinveisantiseptikum med virkestoff metenaminhippurat, som er Metenamin i kombinasjon med hippursyre.

Medikamentet brukes hovedsakelig i forebygging av urinveisinfeksjon da det har en bakteriehemmende funksjon i urinveiene og opprettholder sur urin.

Metenamin er et prodrug som omdannes til formaldehyd og ammoniakk i urin ved sur pH (på 5,5 eller lavere). Hippursyre surgjør urinen og gis derfor sammen med metenamin som et hjelpemiddel for å oppnå effekt. Formaldehyd virker bakteriedrepende mot de fleste sykdomsfremkallende bakterier i urinen ved å forstyrre bakterienes enzymer slik at de mister sin funksjon.

Bivirkninger
------------

Brekninger, irritasjon i magen, kvalme, urolig mage, hudutslett, kløe og irritasjon i urinblæren.

Historie
--------

I 1894 ble metenamin introdusert av professor Nicolaier i Tyskland for behandling av urinveisinfeksjoner.

Allerede i løpet av de første tiårene på 1900-tallet ble det dokumentert at metenamin hadde en antibakteriell effekt

Markedsgodkjenningen av Hiprex tabletter kom 23. april 1971 i Norge.

Referanser
----------

1. ↑  J.G.Gow (Juli 1974). «A comparative trial of hexamine hippurate and hexamine mandelate in prevention of recurrent infection of the urinary tract» (PDF). The practitioner. Besøkt 14. september 2020.
***Petrognatha*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én, stor og oppsiktsvekkende art som lever i Afrika.

Utseende
--------

*Petrognatha gigas* er en av de største trebukkene i Afrika, gjerne 60-70 millimeter lang og ganske kraftig. Antennene er bleke, forholdsvis tynne, det tredje leddet tynt og noe buet. Antennene er noe lengre enn kroppen hos hunnen, nær dobbelt så lange som kroppen hos hannen. Pronotum har en skarp pigg midt på hver side. Hode og pronotum er mørkt rødbrune. Dekkvingene er parallellsidige, "skuldrene" med en skarp, skrått foroverrettet pigg. Dekkvingen er blekbrune, overflaten ujevn, barkaktig. På hver side er det en stor, svartbrun flekk. På beina er de tynne leggene påfallende bølgete.

Levevis
-------

Arten lever i tropisk regnskog.

Utbredelse
----------

Arten er utbredt i Sentral- og Vest-Afrika (Den demokratiske republikken Kongo, Kamerun, Elfenbeinskysten).

Systematisk inndeling
---------------------

 Forkroppen, merk de bølgete antennene og forbeina
**Treliste**
* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
	+ Underordenen Polyphaga Emery, 1886
		- Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
			* Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
				+ Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
					- Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825
						* Stammen Petrognathini Blanchard, 1845
							+ Slekten *Petrognatha* Fabricius, 1792
								- *Petrognatha gigas* Fabricius, 1792

Kilder
------

* Katalog med utbredelsesdata Arkivert 17. april 2016 hos Wayback Machine.

Eksterne lenker
---------------

* (en) *Petrognatha* i Encyclopedia of Life Rediger på Wikidata

* (en) *Petrognatha* i Global Biodiversity Information Facility Rediger på Wikidata

* (en) *Petrognatha* hos NCBI Rediger på Wikidata

* (en) *Kategori:Petrognatha* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons Rediger på Wikidata

* *Petrognatha* – detaljert informasjon på Wikispecies Rediger på Wikidata
Denne artikkelen omhandler greske bevegelsen.  For sommerfuglarten, se Enosis (sommerfugl).
En kypriotisk demonstrasjon i 1930-årene for enosis.
**Enosis** (gresk: Ένωσις; enhet) er en bevegelse som ønsker å innlemme de diverse greskspråklige regionene utenfor Hellas inn i den greske staten. Begrepet er som oftest forbundet med bevegelsen som ønsker å innlemme Kypros inn i Hellas, som følge av Kypros' uavhengighetsbevegelse fra Storbritannia i 1940- og 1950-årene. På Kypros sto denne bevegelsen i motsetning til Taksim (tyrkisk: deling), en bevegelse støttet av den tyrkiskspråklige befolkningen på øya, som ønsket å dele opp øya i en gresk og en tyrkisk andel.

Referanser
----------

1. ↑  «The Cypriot Enosis Movement and EOKA (1945–1959)». *academic.oup.com*. doi:10.1093/acprof:oso/9780199937707.003.0004. Besøkt 7. august 2023.
2. ↑  Doumas, Christos L. (1968). «History and the Cyprus Problem». *Social Science*. 3. 43: 146–152. ISSN 0037-7848. Besøkt 7. august 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** GND
 |
En kenyansk bonde som holder bearbeidet jord
Jordbearbeiding ved pløying ved bruk av traktortrukket plog.
**Jordbearbeiding** er et samlenavn for harving og pløye, det vil si å forberede jorda for dyrking av avlinger. Jordbearbeiding har vært avgjørende for å forbedre og opprettholde avlingsveksten helt siden begynnelsen av jordbruket for 12 000 år siden. Jordbearbeiding er en viktig aktivitet for alt jordbruk eller landbruk. Jordbearbeiding har blant annet til hensikt å blande inn mer luft i jorda (noe som kan føre til at planterøtter vokser dypere og øker veksten av mikroorganismer), løsner, blander og fordeler organisk materiale (humus) og mineralnæringsstoffer i jorda og ødelegger ugress. Bearbeidingen gir også jorda passende fuktighet og porøsitet. 

Til jordbearbeiding trengs redskap og en energikilde. Energikilden kan være muskelkraft fra mennesker eller husdyr, eller fossilt brensel som utnyttes via en traktor. Redskapene for bruk av mennesker er oftest hakke, spade eller greip. Trekkdyr bruker ard, plog og harv. Til traktor brukes plog, harv og kultivator.

Viktigheten av jordbearbeiding som jordbruksteknikk i tidlig moderne tid hadde å gjøre med teorier om plantebiologi og botanikk fremmet av europeiske tenkere. I 1733 publiserte den engelske forfatteren Jethro Tull avhandlingen *Horse-Hoeing Husbandry: An Essay on the Principles of Vegetation and Tillage*, som hevdet at jord måtte pulveriseres til fint pulver for at plantene kunne bruke den. Tull skrev at hver påfølgende jordbearbeiding av jorda ville øke fruktbarheten, og at det var umulig å dyrke jorda for mye. Vitenskapelig observasjon har imidlertid vist at det motsatte er sant; Jordbearbeiding fører til at jord mister strukturelle kvaliteter som lar planterøtter, vann og næringsstoffer trenge inn i den, akselererer tap av jord ved erosjon og resulterer i jordkomprimering.

Referanser
----------

1. ↑  «Soil Tillage», *ScienceDirect*
2. ↑  Tull, Jethro (1733): *The horse-hoeing husbandry, or, An essay on the principles of tillage and vegetation*, Dublin, via Cornell University Library
3. ↑   «History of tillage and tillage research», *University of Minnesota Extension*
4. ↑  Indoria, A.K.; Rao, Ch. Srinivasa; Sharma, K.L.; Reddy, K. Sammi (2017): «Conservation agriculture – a panacea to improve soil physical health», *Current Science*. **112** (1). doi:10.18520/cs/v112/i01/52-61.

Litteratur
----------

* Brady, Nyle C.; R.R. Weil (2002): *The nature and property of soils*, 13. utg. New Jersey: Prentice Hall. ISBN 0-13-016763-0.

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Britannica **·** Encyclopædia Universalis **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NKC
 |