**Gauernitz slott** (tysk: *Schloss Gauernitz*) er et slott i gemeinde Klipphausen ved Elben, i landkreis Meißen, i den tyske delstaten Sachsen.

Historie
--------

### Opprinnelse som forsvarsverk 929-1300

Slottet ble opprinnelig bygget som en borg og et tysk forsvarsverk for å overvåke og utøve militær kontroll over den sorbiske befolkningen i området. Oppføringen av den opprinnelige borgen skjedde etter år 929, da Henrik I av Sachsen beseiret den sorbiske stammen Glomacze. Rundt år 1100 var Gauernitz sammen med Grossröhrsdorf og utenverket Kleinröhrsdorf, samt det nærliggende Klipphausen slott i eie av Benno, den daværende biskop av Meißen, som senere ble helligkåret som helgen av den romersk-katolske kirke og pave Hadrian VI i 1523.

### Slekten Zieglers stamslott 1300-1595

På 1300-tallet ble slottet kalt «*Jauernytz*», slekten Ziegler var da herrer på Gauernitz slott. I 1360 var slottet sammen med den nærliggende landsbyen Constappel, eid av brødrene Nikolaus, Wigand (III) og Michael Ziegler.

Gauernitz er også nevnt i 1393 i forbindelse med sølvgruvedrift i Scharfenberg nordvest for Gauernitz. Riddergodset er da oppgitt som i eie av «*Herren von Ziegler*».

Michael Zieglers oldebarn, den kjente reformatoren, teologen og nær venn av Martin Luther, Bernhard Ziegler ble den 10. november 1496 født på Gauernitz slott.

I 1530 oppførte Balthasar Ziegler († 1559) det nåværende slottet over de gamle bygningene, et tårnlignende to-etasjes hus med et sadeltak som fikk navnet «Hohes Haus» (*Høyt Hus*). Huset var et beboelsestårn, en bestemt type stenbygning som ble oppført med beboelse for øye, men som også tjenete som forsvarsverk.

På slutten av 1500-tallet opplevde slekten Ziegler store økonomiske vanskeligheter , noe som også var medvirkende til at en gren av slekten innvandret til Danmark-Norge som leiesoldater i 1640-årene. I 1595 ble Franz Ziegler, sønn av Balthasar, av økonomiske grunner tvunget til å selge sin arverett på Gauernitz til Caspar von Pflugk.

### Slottshage, parkanlegg og fyrsteresidens 1707-1945

Fra 1707 var slottet i eie av slekten von Zinzendorf und Pottendorf. I 1717 ble det oppført en slottshage med over 260 forskjellige sorter frukt. Rundt 1800 lot daværende krigsminister i Sachsen, grev Friedrich August von Zinzendorf det oppføres en romantisk landskapspark på elveøyen Gauernitz, i tilknytning til slottet. Fra øyens sentrum gikk det syv avenyer ut i stjerneformasjon, som gav god utsikt til seks forskjellige slott og kirker i nærområdet: Gauernitz slott, Scharfenberg slott, Brockwitz kirke, Weinböhla kirke, Coswig kirke og Wackerbarth slott. I stjernens sentrum stod det en steinsøyle dekorert med et slangemotiv og omkranset av blomster.

I 1819 kom slottet i fyrsteslekten Schönburg-Waldenburgs eie. De brukte slottet som et sommerresidens og ombygde på Gauernitz i 1850, med flere endringer gjort senere i perioden 1862 til 1870 ledet av de to arkitektene Bernhard Schreiber og Ernst Giese i tysk nyrenessanse. Etter Prins Otto Victor von Schönburg-Waldenburgs død gikk eiendommen til hans yngste sønn Carl Ernst Prinz von Schönburg-Waldenburg (1836-1915), som tok Gauernitz som sitt hovedresidens. 

### Ekspropriert av DDR-regimet 1945

Carl Ernst Prinz von Schönburg-Waldenburgs barnebarn, Karl Leopold (1902-1992) fikk eiendommen ekspropriert av DDR-regimet i 1945. Slottet ble da brukt som kommunale kontorlokaler, barnehage og boligformål. I perioder stod slottet også ubrukt. Slottskapellet ble revet, og kun en liten del av den gamle slottsparken gjenstår.

Galleri
-------

* «Hohes Haus» oppført av Balthasar Ziegler († 1559) i 1530.«Hohes Haus» oppført av Balthasar Ziegler († 1559) i 1530.
* Gauernitz slott sett fra gårdssiden.Gauernitz slott sett fra gårdssiden.
* Gauernitz slott sett fra nordsiden.Gauernitz slott sett fra nordsiden.
* Elvøyen Gauernitz hvor det i 1800 ble anlagt landskapspark.Elvøyen Gauernitz hvor det i 1800 ble anlagt landskapspark.

Referanser
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Pönicke (Hrsg.), Gustav Adolf (1856). *Album der Rittergüter und Schlösser im Königreiche Sachsen. Band 2*. Leipzig: Expedition des Albums Sächsischer Rittergüter und Schlösser. s. 14–15.
2. ↑  Bachrach, David (2013). «Henry I of Germany’s 929 military campaign in archaeological perspective». *Early Medieval Europe*. 21 (3): 307–337.
3. ↑  Bergmann, Jan (2011). *Laterensis – Ein Kurzporträt des Hebraisten, Theologen und fast vergessenen Reformators Bernhard Ziegler (1496–1552)*. Archiv für Familiengeschichtsforschung.
4. ↑  Hirsch, J.C.W. og Hirsch, K. *Fortegnelse over danske og norske officerer m. fl. fra 1648 til 1814*. København: Det Kongelige Biblioteks håndskriftafd. s. 34-94, Zi. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)