Kanadiske synkronsvømmere under en konkurranse i Finland i 2005.
**Synkronsvømming** er en vannsport som forener trekk fra svømming, ballett og turn, og vektlegger styrke, kontroll, smidighet og kondisjon. På høyere nivå stilles det svært høye krav til utøvernes motorikk og koordinasjon, og de må ha eksepsjonell pustekontroll.

Synkronsvømming ble en olympisk øvelse for kvinner i 1984, men selv om menn ikke har adgang til å konkurrere i de olympiske leker finnes det andre internasjonale konkurranser som er åpne for menn.

Synkronsvømming er organisatorisk en gren innenfor det internasjonale svømmeforbundet (FINA), og alle offisielle regler for sporten kan finnes på fina.org.

Historie
--------

Selv om det kan finnes bevis på at svømmere utførte ballettaktige bevegelser i vann i oldtiden, må opprinnelsen til synkronsvømmingen som sportsgren dateres tidlig 1900-tall. I 1920-årene utviklet en gruppe kanadiske kvinner, ledet av vannpolospiller og stuper Margaret Sellers, det de kalte 'ornamentsvømming' ut fra livredningsteknikker og svømmeteknikker.

I 1907 tiltrakk australske Annette Kellerman seg internasjonal oppmerksomhet da hun opptrådte på the New York Hippodrome som verdens første undervannsballerina i en glasstank. I 1915 eksperimenterte Katherine Curtis med forskjellige stupeteknikker i vann, og i 1923 startet hun en vannballettklubb kalt The Modern Mermaids ved universitetet i Chicago. 

Kellerman var en inspirasjon for en kvinne som etter hvert skulle komme til å bli en legende i Hollywood, Esther Williams. Denne olympiske utøveren portretterte Kellermans liv i musikalen *Million Dollar Mermaid*, og fortsatte med en rekke 'vannmusikaler' på 40- og 50-tallet. Hennes suksess inspirerte mange unge jenter over hele verden til å begynne med synkronsvømming. 

I Norge ble synkronsvømming tidligere kalt kunstsvømming, og det ble arrangert norgesmesterskap for damer og herrer fram til 1930. Sporten ble så tatt opp igjen i 1954, men der det tidligere bare hadde vært enkle formasjoner kombinert med svømming ble det nå stilt større krav til utførelse og drakter. I tillegg ble nå musikk lagt til som et ekstra element. Kongens pokal ble utdelt for første gang i 1992.

Konkurranse
-----------

I synkronsvømming konkurreres det i tre disipliner: solo, duett og lag. Solo stiller de største kravene til svømmerens evne til å utnytte musikken og bruke teknikkene. Duett er den mest utbredte disiplin og utøves av 2 svømmere, mens lagdisiplinen utøves av lag på mellom fire og åtte svømmere. Konkurransene består av en teknisk og en fri del. Den tekniske delen er enten obligatoriske øvelser eller et teknisk musikkprogram. De obligatoriske øvelsene er en rekke posisjoner og bevegelser satt sammen på mange forskjellige måter og i mange forskjellige vanskelighetsgrader. De utvalgte øvelsene utføres av svømmerne en av gangen. Et teknisk musikkprogram minner mye om isdans. Det er et antall elementer som skal utføres i et visst tidsrom og i en bestemt rekkefølge. Musikken bestemmer svømmeren selv.

Et fritt musikkprogram er den andre halvdelen av alle konkurranser. Her kan svømmerne innenfor et fastsatt tidsrom selv bestemme musikk og bevegelser.

Eksterne lenker
---------------

* (en) Synchronized swimming – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata

* (en) Synchronized swimming – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Rediger på Wikidata
* Om synkronsvømming på Norges Svømmeforbunds sider
* FINAs sider om synkronsvømming

  


| * v
* d
* r
De olympiske ringer Synkronsvømming under sommer-OL |
| --- |
|  | 1984 Los Angeles • 1988 Seoul • 1992 Barcelona • 1996 Atlanta • 2000 Sydney • 2004 Athen • 2008 Beijing • 2012 London • 2016 Rio de Janeiro |  |

 

|  |  |
| --- | --- |
| Oppslagsverk/autoritetsdata | Store norske leksikon **·** Store Danske Encyklopædi **·** Encyclopædia Britannica **·** Brockhaus Enzyklopädie **·** GND **·** LCCN **·** BNF **·** BNF (data) **·** NDL **·** NKC
 |